28-08-2017 kl. 17:30\nHenriette Brandt Pedersen (U.P.)\nNr.177 - Godkendelse af dagsordenen\nNr.178 - Deltagelse af medarbejderrepræsentanter fra kommunens hovedudvalg\nSom led i budgetprocessen i Fredensborg Kommune inddrages medarbejderne.\nKommunens Hovedudvalg deltager i de 2 årlige budgetseminarer, ligesom medarbejderrepræsentanter for Hovedudvalget mødes med Økonomiudvalget i forbindelse med budgetprocessen.\nFra hovedudvalget deltager næstformand og fællestillidsrepræsentant Claes Kastbjerg (DLF), arbejdsmiljørepræsentant Vibeke Bonde (DLF) og fællestillidsrepræsentant Jan Vangmand (BUPL).\nMedarbejderrepræsentanterne forelægger deres synspunkter for økonomiudvalget på en række personalepolitiske emner.\nDer afsættes et kvarter til drøftelsen.\nRammeaftale om medindflydelse og medbestemmelse og Fredensborg Kommunes MED-aftale\nAt Økonomiudvalget har en drøftelse med medarbejderrepræsentanter fra Hovedudvalget.\nØkonomiudvalget drøftede og noterede sig MED repræsentanternes synspunkter.\nNr.179 - 1. behandling af budget 2018 - 2021\nØkonomiudvalget skal fremsende forslag til budget for 2018 og overslagsår til Byrådets 1. behandling.\nDet anbefales, at administrationens budgetvurdering, i overensstemmelse med tidligere års praksis, lægges til grund for de videre budgetforhandlinger og oversendes til Byrådets 1. behandling. Det bemærkes, at budgetvurderingen drøftes på budgetseminaret den 25. og 26. august 2017 umiddelbart inden Økonomiudvalgets 1. behandling af budgettet.\nDet foreslås, at frist for partiernes ændringsforslag er søndag den 10. september kl. 23.59. Ændringsforslag sendes til borgmester, cc. kommunaldirektør og økonomichef.\nSåfremt der skal søges om fritagelse for individuel sanktion ved skatteforhøjelse skal der indsendes ansøgning herom senest den 1. september.\nKommunalbestyrelserne i regionen skal ifølge reglerne og senest den 10. september 2017 meddele regionen deres stillingtagen til udviklingsbidraget fra kommunerne til Region Hovedstaden. Udviklingsbidraget i Region Hovedstadens budgetforslag 2018-2021 svarer til det fastsatte i økonomiaftalen mellem regeringen og Danske Regioner og udgør 133 kr. pr. indbygger.\nAt administrationens budgetforslag sendes til 1. behandling i Byrådet som grundlag for de videre politiske forhandlinger om budget 2018-2021.\nAt fristen for aflevering af partiernes ændringsforlag til budgettet forud for dagsorden til 2. behandlingen den 25. september, fastsættes til søndag den 10. september kl. 23.59.\nAt der skal træffes beslutning om der skal søges om fritagelse for individuel sanktion i forbindelse med en eventuel skatteforhøjelse.\nAt Byrådet godkender Regions Hovedstadens forslag på 133 kr. pr. indbygger til udviklingsbidrag.\nAnbefaler administrationens indstillinger. For så vidt angår indstillingens punkt 3 anbefaler Økonomiudvalget, at Fredensborg Kommune ikke søger om fritagelse for individuel sanktion.\nTotaloversigt 2018 - 2021 til 1. behandling.pdf\nFlerårsoversigt 2018 - 2021 til 1. behandling.pdf\nBevillingsoversigt 2018 - 2021 til 1. behandling.pdf\nForslag til Takstoversigt 2018.pdf\nBemærkninger til takster 2018.pdf\nNr.180 - Budgetrevision 30.06.2017\nBudgetrevisionen 30.06.2017 viser forventningerne til det samlede resultat for årene 2017 – 2021 fordelt på hhv. drift, anlæg og finansiering.\nBudgetrevision 30.06.2017 omfatter hele Fredensborg Kommunes bevillingsniveau – dvs. alle politikområder på såvel drifts-, anlægs- og finansieringsområdet. Drift indeholder både serviceudgifter og overførselsudgifter samt aktivitetsbestemt medfinansiering.\nSom det fremgår af tabel 1 lægges der på driftsområdet 6,6 mio. kr. i kassen i 2017, og anlægsområdet bidrager i 2017 med en kasseopbygning på 0,8 mio. kr. På finansieringsområdet lægges 0,7 mio. kr. i kassen.\nTabel 1. Samlet resultat af budgetrevisionen pr. 30.06.2017\nPositive tillægsbevillinger (+) er merudgifter dvs. udtryk for kassetræk.\nNegative tillægsbevillinger (-) er mindreudgifter dvs. udtryk for kassetilførsel.\nI perioden 2017 til 2021 er der en kasseopbygning på 5,8 mio. kr., fordelt på driftsområdet med en kasseopbygning på 6,7 mio. kr., et kassetræk på 1,6 mio. kr. på anlægsområdet og slutteligt på finansieringsområdet med en kasseopbygning på 0,7 mio. kr.\nEffekten af budgetrevision 30.06.2017 på likvidteten fremgår af tabel 4 samt den efterfølgende likviditetsprognose.\nEn detaljeret oversigt over tillægsbevillingerne i tabel 1 fremgår af bilag 1 og 2. På driftsområdet er der samlet over perioden mindreudgifter for i alt 6,7 mio. kr., hvilket primært skyldes:\n· Nye lønskøn for 2017. Lønbudgetterne for 2017 har hidtil været fremskrevet med KL’s lønskøn på 2,16 pct. KL’s nyeste lønskøn viser en lønfremskrivning på 1,95 pct., hvilket betyder, at lønbudgetterne er steget med 0,21 procentpoint mere end de faktiske overenskomstmæssige lønreguleringer. Derfor reduceres 2017 lønbudgetterne samlet set med 2,3 mio. kr. som følge af det nye lønskøn.\n· Lov- og Cirkulæreprogram (LCP) og andre reguleringer er den kompensation/modregning kommunerne modtager/skal betale som følge af lovændringer. I denne budgetrevision 30.06.2017 behandles reguleringer vedrørende 2017. Reguleringer vedrørende 2018-2021 behandles i forbindelse med de kommende budgetforhandlinger. Samlet får områderne tilført 1,2 mio. kr. i 2017 som følge af LCP og andre reguleringer.\n· Flytning af midler fra driftsområdet til anlægsområdet på i alt 0,9 mio. kr. Det drejer sig dels om indfrielse af økonomiske mellemværender mellem Nivå Tursejlere og Vandskiklub samt vedr. anlægsprojektet Modernisering af fiberring.\n· Den Kommunale medfinansiering omlægges, så der fremadrettet kun sendes én regning til kommunen selvom en patient overflyttes mellem hospitaler inden for regionen. Det gør, at budgettet på politikområde 13, Pleje og Omsorg kan nedjusteres med ca. 2 mio. kr., jf. Lov- og Cirkulæreprogrammet. Tilsvarende får vi et mindre tilskud fra staten hvor Indtægtssiden på politikområde 17, Finansiering nedjusteres med tilsvarende beløb.\nPå anlægsområdet medfører budgetrevisionen en kasseopbygning på 0,8 mio. kr. i 2017, der vedrører dels 2,4 mio. kr., der overføres fra 2017 til 2018 samt 1,6 mio. kr., der flyttes fra driftsområdet til anlægsområdet. I 2018 sker der et kassetræk på 2,4 mio. kr. svarende til de overførte midler fra 2017.\nSet over budgetperioden medfører budgetrevisionen for anlægsområdet ingen bevægelser i forhold til kassen, idet der alene er tale om overførsler mellem årene samt mellem drifts- og anlægsområdet.\nBilag 3 viser ansøgninger om frigivelse af anlægsmidler i 2017.\nI forbindelse med budgetrevisionen 30.06.2017 søges om frigivelse af anlægsmidler for 1,6 mio. kr.\nPå finansieringsområdet kan der i 2017 foretages en netto kasseopbygning på i alt 0,7 mio. kr., hvilket skyldes:\n· En reduktion af renteudgiftsbudgettet med 11,1 mio. kr., således at der budgetteres svarende til niveauet i 2016, hvilket skal ses i lyset af det fortsatte lave renteniveau. Der vil blive fulgt op på udviklingen i budgetrevisionen pr. 30.11.2017.\n· En korrektion af renteindtægtsbudgettet med 4,3 mio. kr., således at der budgetteres svarende til niveauet i 2016, hvilket skal ses i lyset af det fortsatte lave renteniveau.\n· På baggrund af blandt andet ændrede konjunkturer samt lovændringer på dagpengeområdet vil udgifterne under beskæftigelsestilskuddet være faldende på landsplan. Kommunens beskæftigelsestilskud sænkes derfor med 4,1 mio. kr..\nUdgifter under servicerammen dækker over kommunens udgifter til den daglige drift af kommunens serviceproduktion. Servicerammen er baseret på det vedtagne budget, hvorfor det er dette, som kommunens forventede regnskab skal holdes op imod.\nVed denne budgetrevision ansøges der om tillægsbevillinger, der reducerer udgifterne inden for servicerammen med i alt 2,8 mio. kr.\nHoldes det forventede regnskab 2017 opgjort pr. 30.06.2017 op imod den vedtagne serviceramme 2017 vil servicerammen blive overskredet. Herfra skal dog fratrækkes de forventninger, der er til overførsler fra 2017 til 2018, hvilket på nuværende tidpunkt er sat til et niveau svarende til cirka 30 mio. kr., hvilket kan mindske overskridelsen af servicerammen til cirka 25 mio. kr. (se tabel 2).\nServicerammen må alt andet lige forventes overskredet, og der vil som følge heraf være risiko for, at Fredensborg Kommune vil blive sanktioneret ift. overskridelse af servicerammen.\nTabel 2. Servicerammen 2017 ift. forventet regnskab 2017\nKorrigeret budget 2017 pr. 30.06.2017\nForventet regnskab 2017 efter budgetrevision 30.06.2017\nStatus for afsatte reserver og puljer i 2017\nVed budgetrevisionen pr. 30.04.2017 blev der peget på finansiering af merudgifterne ved brug af de resterende drifts- og anlægsreserver, der var afsat i 2017, hvorfor der i 2017 ikke er yderligere reserver at trække på.\nTabel 3. Bevillingsreserver 2017\nVedtaget budget (anlæg og drift)\nDige Nivå havn\nFinansiering af lommepengeprojekt\nProjektforslag Egedal, Byens Hus\nVed budgetforlig 2017-2020 blev der afsat puljer på hhv. 8 mio. kr. og 5,9 mio. kr. til områderne for Handicap og Socialpsykiatri samt Udsatte Børn og Unge. Puljer skulle anvendes til at imødegå varslede merudgifter på områderne. Disse reserver er begge anvendt. Dels ved fremlæggelsen af masterplanen 2017-2020 for Udsatte Børn og Unge i april 2017 og ved budgetrevisionen pr. 30.04.2017. kr. vedrørende handicapområdet.\nBudgetrevisionens betydning for kommunens likvide aktiver fremgår af nedenstående tabel 4:\nTillægsbevillinger indtil 30.06.2017\nÆndring i likvide aktiver ved indarbejdelse af budgetrevision 30.06.2017 + PL-reguleringer\nKommunens gennemsnitlige kassebeholdning var 192 mio. kr. pr. 30.06.2017 Opmærksomheden skal henledes på, at kasseopbygningen på nuværende tidspunkt til dels skyldes det store mindreforbrug på blandt andet anlægsområdet, uforbrugte midler på driftsområdet samt hjemtagelse af lån på 13 mio. kr. til at finansiere en del af tilbagekøbet af belysning i 2018.\nDen samlede udvikling i budgetperioden ses nedenfor.\nI forbindelse med implementeringen af det vedtagne budget 2017-2020 blev udarbejdet implementeringsplaner for både drifts- og anlægsområdet.\nFor at give det fulde billede af anlægsprogrammet i 2017 er implementeringsplanen på anlægsområdet for budget 2017-2020 blevet suppleret med de anlægsprojekter, der er overført fra 2016.\nOpdatering af implementeringsplanerne følger tidsplanen for de tre årlige budgetrevisioner og forelægges således til politisk orientering.\nDet samlede resultat af budgetrevisionen 30.06.2017 fremgår nedenfor\n1. At den samlede budgetrevision pr. 30.06.2017, herunder at de enkelte bevillinger i perioden 2017-2021 på driftsområdet på i alt -6,747 mio. kr., på anlægsområdet på 1,603 mio. kr. samt på finansieringsområdet på -0,684 mio. kr. godkendes som fremlagt (jf. tabel 1).\n2. At den bevillingsmæssige håndtering af budgetrevisionen 30.06.2017 besluttes.\n3. At der i 2017 frigives anlægsudgifter for 1,6 mio. kr.\n4. At implementeringsplanerne på hhv. drifts- og anlægsområdet tages til efterretning.\n5. At det tages til efterretning, at der på nuværende tidspunkt kan forventes en overskridelse af servicerammen\nBilag 1. Oversigt over budgetændringer ved budgetrevisionen pr. 30.06.2017\nBilag 4. Implementeringsplan, drift\nBilag 5. Implementeringsplan, anlæg\nBilag 2. Budgetrevisionen 30.06.2017.pdf\nNr.181 - Orientering: Krav om halvårsregnskab bortfalder fra 2017\nOrientering om at kravet om indsendelse af halvårsregnskab er ophævet.\nRegeringen og KL blev i forbindelse med økonomiaftalen for 2018 enige om helt at afskaffe kravet om et halvårligt regnskab – gældende fra regnskabsåret 2018. Fredensborg kommune vil fortsat udarbejde en budgetrevision pr. 30.06, hvori der gives en status for forventningerne til årets regnskabsresultat.\nKommunen skal i 2017 fortsat generere et resultat for halvårsregnskabet, således at Danmarks Statistik kan trække tallene efter supplementsperioden, der lukkede 15. juli 2017. Men der skal ikke indsendes halvårsregnskab med et skøn over det forventede regnskab til Økonomi- og Indenrigsministeriet.\nNr.182 - Det tidligere posthus i Humlebæk\nØkonomiudvalget skal tage stilling til det videre forløb for nedrivning, eller evt. brug af det tidligere posthus i Humlebæk jf. beslutning af 12.02.17.\nVedlagt som bilag 1 er borgergruppen KulturStationens oplæg med ønsker for fremtidig brug af bygningen.\nPå baggrund af Økonomiudvalgets beslutning d. 12.06.17 om at undersøge mulighederne for henholdsvis nedrivning og midlertidig brug af det tidligere posthus i Humlebæk, følger her administrationens økonomiske estimater samt anbefalinger til eventuelle brugsvilkår.\nNedrivning af det tidligere posthus\nSom tidligere beskrevet vil det tidligst om 2 år være muligt at bygge nyt på grunden, hvor det tidligere posthus ligger. Et nærmere tidsperspektiv afhænger af udviklingen af den samlede helhedsplan for området.\nAdministrationen vurderer at en nedrivning af den eksisterende bygning vil beløbe sig til ca. 3 mio. kr. Hvis der imidlertid findes miljøfarlig forurening i jordbunden eller i byggematerialerne der skal bortskaffes, vil det forventeligt blive dyrere. Den endelige pris vil først foreligge når der er udarbejdet et egentligt udbud på nedrivningsopgaven og indhentet tilbud. Udbudsmateriale samt indhentning af tilbud vil kunne foreligge i løbet af efteråret 2017. Hvis ejendommen nedrives vil arealet som udgangspunkt, og indeholdt i ovenstående estimat, beplantes med græs.\nUdgiften indstilles afholdt af provenuet ved salg af ejendommen med en mellemfinansiering af kassen.\nAdministrationen bemærker som tidligere at en tom byggegrund er momsbelagt ved salg, hvilket kan have betydning for evt. fremtidig købspris.\nMidlertidigt brug af det tidligere posthus\nBorgergruppen Kulturstationen har ønsket mulighed for midlertidigt at gøre brug af den eksisterende bygning til borgerdrevne initiativer. Notat fra borgergruppen vdr. ønsker til fremtidig brug er vedlagt som bilag 1 på opfordring af Borgmesteren. Notatet er udarbejdet af borgergruppen Kulturstationen på baggrund af besigtigelse af bygningen mandag den 14. august 2017. Ved besigtigelsen deltog Borgmester Thomas Lykke Pedersen, Udvalgsformand Lars Simonsen, centerchef Anette Arendt Barnkob, risikokoordinator Anders Phil-Jensen, projektleder Jørgen Dreyer samt medlemmer af borgergruppen Kulturstationen.\nDen eksisterende bygning står som fraflyttet og er i generelt dårlig stand. Jævnfør beslutning af 14 marts 2016 finder Økonomiudvalget ”ikke ejendommen egnet til renovering.” Administrationen vurderer på denne baggrund, at det vil være nødvendigt at udføre visse arbejder af primært sikkerhedsmæssig karakter inden den evt. vil kunne blive tilgængelig for borgeraktiviteter.\nAdministrationen vurderer, at det vil koste ca. 200.000 kr. ekskl. moms at sikre at bygningen kan anvendes sikkerhedsmæssigt forsvarligt, hvilket vil sige, at elinstallationer er lovlige mv. Indeholdt er tillige, at der er fungerende el, vand og at bygningen kan opvarmes. Dette estimat er beregnet med tanke på mindst mulige omkostninger samt, at der ikke foretages forbedringer på overflader eller lign. Indeholdt er ej heller inventar eller teknisk udstyr af nogen art. Internetopkobling er ikke indeholdt. Det understreges endvidere, at der ikke er indeholdt midler til kommunal administration af bygningen samt ressourcer til etablering og afvikling af aktiviteter. Lokalerne stilles til rådighed som de er, dog med nedenstående udbredringer.\nOmkostningen vil dække:\n· Udskiftning af gasfyr\n· Varmtvandsbeholder udskiftes\n· Eftersyn af elinstallationer\n· Belysninger eftergås\n· Døre/vinduer funktionstjekkes\n· Låse omstilles\nPå denne baggrund vil bygningen kunne være funktionsdygtig til mødeaktivitet og der vil være mulighed for lys, vand og varme.\nAdministrationen gør opmærksom på, at udgiften til ovenstående vil være tabt, når huset skal rives ned som del af realiseringen af den kommende helhedsplan for området.\nHertil kommer der forventeligt omkostninger for drift – el, vand og varme – samt løbende drift af installationer. Denne udgift afhænger af hvor ofte bygningen vil blive brugt og hvordan. Dette vil skulle aftales nærmere med fremtidige brugere, såfremt det besluttes at gøre bygningen anvendelig for borgerdrevne aktiviteter.\nEt estimat for kommende driftsudgifter kan bedst beregnes på baggrund af forbrugsomkostningerne der for nuværende knytter sig til biblioteket i Humlebæk, da de to bygninger er i væsentligt samme stand og størrelse.\nHvis bygningen bruges på samme niveau, som det nuværende bibliotek vil de samlede årlige forbrugsomkostninger være ca. 130.000 kr. ekskl. moms. Humlebæk bibliotek er dagligt tilgængeligt for brugerne fra klokken 7.00 – 23.00.\nHvis bygningen anvendes mindre vil omkostningen ligeledes falde, men da der i alle tilfælde vil være udgifter til et minimum af opvarmning mv. vil det ikke falde proportionalt med et reduceret antal brugstimer. Hertil kommer rengøring af bygningen en gang ugentligt i 50 uger årligt. Dette skønnes til at udgøre i alt 50.000 kr. ekskl. moms.\nDet er ikke afsat midler til brug af det gamle posthus.\nPå baggrund af den overstående gennemgang har Byrådet grundlæggende to muligheder med forskellige økonomiske konsekvenser.\nNedrivning i 2017\nVed denne mulighed rives det eksisterende posthus ned med det samme, hvorefter der sås græs på arealet. Nedrivning foreslås finansieret af salgsprovenuet som forventes at komme ind i 2019, når helhedsplanen for området ligger klar. Nedrivningen medfører således en udgift på 3 mio. kr. i 2017, der finansieres af en tilsvarende indtægt i 2019. Forslaget er beskrevet i bevillingstabel 1.\nForslaget kan udlægges som værende i strid med Kommunens økonomiske politik, vedtaget 29. februar 2016, da denne tilsiger: ”Kommunens økonomi skal være uafhængig af konjunkturafhængige engangsindtægter fra fx salg af grunde og ejendomme”.Provenuet fra salget af grunden i 2019 vurderes dog, uanset konjunkturerne, at blive væsentligt over 3 mio. kr. Da kommunens likviditet endvidere er på et niveau hvor den kan bære et midlertidigt træk på 3 mio. kr. vurderes forslaget kun i mindre grad at give usikkerhed i budgettet.\nMidlertidig brug af posthuset\nVed denne mulighed indrettes posthuset til ”borgerdrevne aktiviteter” i årene 2017 til 2019, hvorefter man tager stilling til om bygningen skal rives ned eller sælges som den står. Denne mulighed giver anledning til en estimeret udgift på i alt 635.000 kr. til sikring, drift og rengøring af posthuset over den 3-årige periode. Der er ikke finansiering til denne udgift inden for det eksisterende budget hvorfor der kan foreslås følgende finansieringsmulighed.\nFinansiering fra anlægsprojektet ”Udvikling af byrum i Humlebæk”.\nDer er i årene 2018-2022 afsat 2,8 mio. kr. til projektet ”Etablering af udendørs aktivitetspladser i sammenhæng med biblioteket og evt. forbindelse til aktivitetspladser på den grønne trekant”\nHvis budgettet tages herfra må ambitionsniveauet for de eksisterende planer reduceres tilsvarende. Der peges på denne mulighed for finansiering da posthusprojektet vedrører det samme geografiske område og i øvrigt understøtter ambitionen om at bringe borgernes initiativer i spil som en del af byudviklingen som beskrevet i planstrategien Fremtidens Fredensborgs Kommune.\nDenne mulighed er beskrevet i bevillingstabel 2.\nBrugsvilkår aftales i samarbejde med borgergruppen\nSåfremt bygningen fremadrettet skal anvendes af borgergruppen Kulturstationen anbefaler administrationen, at borgergruppen varetager administrationen af bygningen og at der udarbejdes en brugsaftale med borgergruppen Kulturstationen herom.\nDet understreges at der i de økonomiske estimater ikke er taget højde for udgifter til etablering af selvbetjeningssystem med adgangskort, kommunale driftsressourcer eller aktiviteter.\nSagens bevillingsmæssige konsekvenser afhænger af Byrådets beslutning og fremgår af tabellerne herunder.\n2017-20 i alt\nNedrivning af Posthus\nSalg af posthusgrund\nDrift og sikring af posthus\nAnlægsprojekt: Udvikling af byrum i Humlebæk\nDet indstilles at:\n1) Byrådet skal vælge en af følgende tre muligheder:\na. Det gamle posthus bliver stående som det står. Sagen har ingen bevillingsmæssige konsekvenser.\nb. Det gamle posthus rives ned. De bevillingsmæssige konsekvenser er beskrevet i tabel 1.\nc. Det gamle posthus bliver stående og borgergruppen Kulturstationen kan anvende det til borgerdrevne aktiviteter i årene 2017-19. de bevillingsmæssige konsekvenser er beskrevet i tabel 2.\n· Hvis model C vælges, skal Byrådet godkende at administrationen udlægges til borgergruppen Kulturstationen ved kontaktperson Jørgen Skielboe.\nAnbefaler indstillingens model C, idet det præciseres, at lokalerne stilles til rådighed for benyttelse uden yderligere vedligeholdelse og at vilkårene for benyttelse i øvrigt skal fremgå af den juridiske aftale.\nHelle Abild Hansen (I) tog forbehold.\nØkonomiudvalget har ikke taget stilling til det fremsendte bilag.\nØkonomiudvalget blev orienteret om den videre proces for Humlebæk Center.\nNr.183 - Orientering om reglerne for foretræde i tiden op til kommunalvalget\nOrientering om anvendelsen af reglerne for foretræde for fagudvalg og spørgetid i Byrådet i perioden op til kommunalvalget i november 2017.\nByrådet har vedtaget et ”Reglement for Byrådets spørgetid” og regler for foretræde for fagudvalgene ”Mød de politiske udvalg”.\nReglement for Byrådets spørgetid:\nEfter dette reglement har enhver borger og erhvervsdrivende i kommunen mulighed for at stille spørgsmål til Byrådet og til at få spørgsmål besvaret i byrådets spørgetid.\nSpørgsmål skal være administrationen i hænde senest onsdagen før et byrådsmøde, og spørgetiden afholdes umiddelbart før selve byrådsmødet.\nSpørgetiden bortfalder i en periode af 3 måneder forud for kommunalvalget.\nSpørgetidsreglementet fremgår af kommunens hjemmeside: https://www.fredensborg.dk/politik/spoergetid\nMød de politiske udvalg:\nEfter dette reglement kan enhver borger, forening eller virksomhed med relation til sager, som er opført på dagsordenen for et møde i de politiske fagudvalg og § 17, stk.4-udvalg, få foretræde for udvalget.\nAnmodningen om foretræde skal være administrationen i hænde senest 2 hverdage forud for mødet. Udvalgsformanden vurderer, eventuelt efter en dialog med den borger mv., der har ønsket foretræde, om foretrædet er relevant.\nI forhold til foretræde i perioden op til kommunalvalget er administrationen blevet opmærksom på, at Byrådet den 27. oktober 2014 i forbindelse med den seneste revision af reglementet besluttede, at spærretiden op til valg fremadrettet kun gælder spørgetid i Byrådet og ikke for foretræde i fagudvalgene.\nDer er således ikke umiddelbart noget til hinder for, at der i perioden op til kommunalvalget er foretræde for fagudvalg og § 17, stk.4-udvalg. Det er dog fortsat op til udvalgsformanden at vurdere, om foretrædet er relevant.\nReglerne for foretræde fremgår af kommunen hjemmeside:\nNr.184 - Egedalsvænge - status i ventilationsagen - ny afdelingsbestyrelse\nOrientering om status i ventilationssagen samt om valg af ny afdelingsbestyrelse i Egedalsvænge.\nØkonomiudvalget har senest på sit møde den 18. april 2017 modtaget orientering om status i ventilationssagen. I nærværende sag orienteres om, hvad der er sket i sagen siden da. Endvidere omtales valget af ny afdelingsbestyrelse og dennes første funktionsperiode.\nIndledningsvist bemærker administrationen, at kommunen ikke siden april har modtaget nye henvendelser om klager eller sygdomssymptomer fra beboerne i Egedalsvænge.\nSiden orienteringen af Økonomiudvalget i april, hvor konklusionerne fra Teknologisk Instituts undersøgelser og 3Bs handleplan blev forelagt, har kommunen modtaget den endelige rapport fra Arbejds- og Miljømedicinsk Afdeling, der har fungeret som 3B’s rådgiver i sagen.\nDet fremgår af rapporten, at Arbejds- og Miljømedicinsk Afdeling har set 102 patienter, heraf 31 børn. Luftvejssymptomer har været patienternes dominerende klager (hoste, vejrtrækningsbesvær, astma). På baggrund af patientundersøgelser herunder peakflowmålinger, inspektioner af lejligheder og byggetekniske undersøgelser vurderes symptomerne blandt en række beboere at hænge sammen med ændringer af indeklimaet efter renovering af Egedalsvænge. 28 familier er anbefalet genhusning, indtil indeklimaforholdene er bragt i orden.\nPå administrationens forespørgsel oplyser 3B, at man har gennemført/vil gennemføre følgende tiltag:\nAd risiko for Legionella:\n- Efterisolering af ikke isolerede rørstræk\n- Hævet temperaturen i beholderne til minimum 55 grader\n- Hver lørdag nat bliver temperaturen hævet automatisk til de anviste 62 grader\n- Varmtvandsbeholderne bliver renset og kloreret 2 gange om året.\n- Der foretages kontrolmålinger, der fremsendes til kommunen.\nAd midlertidige tiltag mod høj temperatur i lejlighederne:\n- Fremløbstemperaturen for det varme vand i centralvarmeanlægget er sænket med 2 grader fra 42 grader til 40 grader. Der har efter dette tiltag ikke været henvendelser fra beboerne omkring varmen i ejlighederne.\nAd renovering af visse badeværelser:\n- Der er foretaget gennemgang af de 7 badeværelser, der har været undersøgt af Teknologisk Institut. Derudover er der foretaget undersøgelser af yderligere 8 stk. badeværelser. Størstedelen er fundet byggeteknisk i orden, men med ringe rengøringsniveau. Baderværelser, der ikke er fundet i orden, er istandsat med retablering af glasvæven afsluttende med en malerbehandling af hele overfladen i bruseområdet.\nInformation om indeklima til beboerne\n- Der er udarbejdet informationsskrivelse til beboerne om brugen af de renoverede boliger.\nEfter aftale med den nye afdelingsbestyrelse er det planen, at der fremlægges forslag på afdelingsmødet om:\n- Ændring af varmeanlægget, så temperaturen bedre kan kontrolleres i de enkelte lejligheder\n- Om renovering af badeværelser, når en lejlighed fraflyttes.\n- Om lukning af rum mellem overskabe og loft i køkken, jf. anbefaling fra Teknologisk Institut.\n3B oplyser endelig, at udkast til skønstema i den verserende voldgiftssag mod rådgiver snarest forventes færdiggjort, og at den nye rådgiver er i færd med at udarbejde et samlet forslag til udbedring af ventilationssystemet inklusiv varmesystemet. Når dette er på plads, er det planen, at der udføres en prøveblok, inden arbejdet igangsættes på de øvrige blokke. Arbejdet forventes at være færdigt inden for 1½ til 2 år.\nAd den nye afdelingsbestyrelse.\nByrådet har tidligere modtaget orientering om resultatet af retssagen mellem en beboer i Egedalsvænge og 3B. Dommen i sagen slog fast, at afdelingen i Egedalsvænge har et lovfæstet krav på at vælge en afdelingsbestyrelse, og at 3B’s beslutning om i sin tid at afsætte afdelingsbestyrelsen var ulovlig. Selv om sagen er anket til Landsretten, valgte 3B at gennemføre valg til ny afdelingsbestyrelse.\nAdministrationen har modtaget følgende redegørelse fra 3B: ”Der blev valgt ny afdelingsbestyrelse i Egedalsvænge den 23. maj. Efterfølgende har 3B’s driftschef haft to møder med afdelingsbestyrelsen, som hovedsageligt har fokuseret på budgettet for 2018.\nSamarbejdet med afdelingsbestyrelsen er konstruktivt.\nDer pågår pt. en dialog om budgettet for 2018, herunder hvordan afdelingsbestyrelsens ønsker til en uændret husleje kan balanceres i forhold til de driftsmæssige behov, afdelingen har og ikke mindst de krav til henlæggelser, som må imødeses i de kommende år.\nDato for det ordinære afdelingsmøde er ikke aftalt endnu.”\n3B har udtrykt ønske om et møde med kommunens administration for at drøfte den samlede økonomi i byggesagen. 3B oplyser, at økonomien for den oprindelige byggesag fortsat forventes at holde sig inden for det godkendte reviderede skema B, men at ventilationssagen og MgO-sagen vil medføre overskridelser af det reviderede skema B.\nDer erindres om, at det reviderede skema B i sig selv indeholder en overskridelse af det oprindelige budget på 170 mio. kr. 3B har dog anlagt voldgiftssag mod rådgiver og entreprenør, som man mener, skal dække en del af overskridelsen.\nAdministrationen følger fortsat udviklingen i Egedalsvænge nøje. Der er aftalt møde med 3B den 23. august, hvor der vil blive fulgt op på sagerne.\nNr.185 - Hejrevangens Boligselskab afd. 5 - godkendelse af belåning til udskiftning af tag\nStillingtagen til ansøgning fra Hejrevangens Boligselskab afdeling 5 om optagelse af lån og lejeforhøjelse til finansiering af nyt tag.\nBoligkontoret Danmark har på vegne af Hejrevangens Boligselskab, afdeling 5 fremsendt ansøgning om kommunal godkendelse af låneoptagelse og lejeforhøjelse til finansiering af nyt tag.\nAfdeling 5 har adresse på Boserupvej i Fredensborg og består af 60 tæt/lav, almene familieboliger, heraf 12 2-værelsesboliger og 48 4-værelsesboliger. Boligerne er opført i 1969 og huslejen udgjorde pr. 1. juli 2016 677 kr. pr. m2.\nAfdelingen har behov for at udskifte boligernes tag og har efter nogle års overvejelser og diskussion om hvilket tag, man skulle vælge, besluttet at udskifte det nuværende asbesteternittag med betontagsten. Der vil i forbindelse med tagudskiftningen skulle foretages asbestsanering.\nDet fremgår af ansøgningen, at tagudskiftningen og den deraf følgende lejeforhøjelse er godkendt på et afdelingsmøde den 31. oktober 2016.\nAnlægsudgifterne for tagudskiftningen ser således ud:\nYdelsen på realkreditlånet forventes at udgøre 1.488.884 kr. pr. år. Der er ikke stillet krav om kommunal garantistillelse for lånet. Afdelingen bidrager med tilbagebetalingen af lånet ved at nedsætte det årlige beløb, der hensættes til vedligeholdelse, med 225.000 kr. Boligorganisationen yder et årligt lån fra dispositionsfonden på 500.000 kr. Endelig forhøjes lejen med 22,52 % pr. år, hvilket svarer til 829 kr. pr. m2 pr. år. En gennemsnitlig bolig vil stige med 1.061 kr. pr. måned.\nTrækningsretten vedrører afdelingens opsparing i Landsbyggefonden, som afdelingen efter ansøgning kan trække ud til arbejder af den foreliggende karakter.\nAdministrationen bemærker, at boligerne i afdelingen før stigningen som følge af tagudskiftningen har den laveste kvadratmeterleje blandt de almene boliger i kommunen. Bl.a. på baggrund af drøftelser med boligselskabet på styringsdialogmøderne er administrationens vurdering, at den forholdsvis store lejestigning kan begrundes i, at afdelingen i en årrække har prioriteret en lav leje frem for hensættelser til vedligeholdelse.\nNærværende sag skal ses i sammenhæng med en tilsvarende ansøgning fra Hejrevangens Boligselskab, afdeling 6, der behandles som et særskilt punkt på denne dagsorden.\nBoligselskabet ønsker at igangsætte arbejderne snarest.\nSåfremt Byrådet vælger at afslå ansøgningen, vil det ikke være muligt for afdelingen at gennemføre tagudskiftningen.\nAt ansøgningen fra Hejrevangens Boligselskab, afdeling 5 om optagelse af realkreditlån på 28.359.700 kr. til finansiering af nyt tag efterkommes.\nAt den øvrige finansiering, herunder en lejeforhøjelse på 22,52 % godkendes.\nNr.186 - Hejrevangens Boligselskab afd. 6 - godkendelse af belåning med kommunal garanti til udskiftning af tag\nStillingtagen til ansøgning fra Hejrevangens Boligselskab, afdeling 6 om optagelse af lån med kommunal garantistillelse og lejeforhøjelse til finansiering af nyt tag.\nBoligkontoret Danmark har på vegne Hejrevangens Boligselskab, afdeling 6 fremsendt ansøgning om kommunal godkendelse af låneoptagelse med kommunal garantistillelse og lejeforhøjelse til finansiering af nyt tag.\nAfdeling 6 har adresse på Boserupvej i Fredensborg og består af 31 tæt/lav, almene familieboliger, heraf 9 2-værelsesboliger, 17 4-værelsesboliger og 5 5-værelsesboliger. Boligerne er opført i 1972 og huslejen udgjorde pr. 1. juli 2016 687 kr. pr. m2.\nNærværende sag skal ses i sammenhæng med en tilsvarende ansøgning fra Hejrevangens Boligselskab, afdeling 5, der behandles som et særskilt punkt på denne dagsorden.\nAfdelingen har behov for at udskifte boligernes tag. Afdelingen har på et afdelingsmøde den 21. november 2016 - efter nogle års overvejelser og diskussion om hvilket tag, man skulle vælge, besluttet - mod organisationsbestyrelsens anbefaling - at udskifte det nuværende asbesteternittag med en tag-på-tag løsning, som er billigere på kort sigt, men som bl.a. ikke tager hånd om det nuværende tags asbestproblem.\nKommunens administration har været inddraget i afdelingens overvejelser om nyt tag. Administrationen har således udtalt, at en tag-på-tag løsning ikke vil være i strid med den gældende lokalplan, men at administrationen i øvrigt ikke kan anbefale en sådan løsning.\nHejrevangens Boligselskabs organisationsbestyrelse har indhentet udtalelser vedrørende tagudskiftningen fra Det rådgivende Ingeniørfirma, COWI samt fra Advokatfirmaet HORTEN. Begge rådgivere fraråder en tag-på-tag løsning og anbefaler i stedet en udskiftning af det nuværende asbesteternittag med et tag bestående af betontagsten. En sådan løsning vil også indebære, at der tages hånd om afdelingens asbestproblemer.\nPå denne baggrund har Boligselskabets repræsentantskab benyttet sig af hjemlen i almenboliglovens § 37, stk. 4 nr. 1 til at træffe beslutning om at gennemføre tagudskiftningen med betontagsten, på trods af afdelingsmødets beslutning.\nUdover de anbefalinger, som boligselskabet har modtaget fra eksterne rådgivere, har boligselskabet endvidere lagt vægt på, at naboafdelingen (afd. 5) har besluttet en sådan løsning, at de to afdelinger udadtil fremtræder som én, og at der vil være økonomiske fordele ved at foretage den samme tagudskiftning på de to afdelinger i én arbejdsgang.\nAdministrationen har, som foreskrevet i almenboliglovens § 37, stk. 6, den 21. maj 2017 indberettet repræsentantskabets beslutning til Transport-, Bygnings- og Boligministeriet. Ministeriets stillingtagen foreligger endnu ikke, hvorfor kommunens beslutning om eventuelt at godkende låneoptagelsen mv. må ske med forbehold for, Ministeriet kan godkende repræsentantskabets beslutning.\nI nærværende sag skal der tages politisk stilling til låneoptagelsen, garantistillelsen og lejeforhøjelsen. Stillingtagen til repræsentantskabets beslutning om at tilsidesætte afdelingsmødets beslutning henhører alene under Ministeriet.\nAnlægsudgifterne for tagudskiftningen med betontagsten ser således ud:\nYdelsen på realkreditlånet forventes at udgøre 956.849 kr. pr. år. Der er stillet krav om kommunal garantistillelse for lånet, svarende til 50 % af hovedstolen. Afdelingen bidrager til tilbagebetalingen af lånet ved at nedsætte det årlige beløb, der hensættes til vedligeholdelse, med 240.000 kr. Boligorganisationen yder et årligt lån fra dispositionsfonden på 300.000 kr. Endelig forhøjes lejen med 21,16 % pr. år, hvilket svarer til en ny årsleje på 832 kr. pr. m2. En gennemsnitlig bolig vil herefter stige med 1.118 kr. pr. måned.\nAdministrationen bemærker, at boligerne i afdeling 6 før stigningen som følge af det nye tag har den næstlaveste kvadratmeterleje (kun afdeling 5 har en lavere kvadratmeterleje) blandt de almene boliger i kommunen. Bl.a. på baggrund af drøftelser med boligselskabet på styringsdialogmøderne er det administrationens vurdering, at den forholdsvis store lejestigning kan begrundes i, at afdelingen i en årrække har prioriteret en lav leje frem for hensættelser til vedligeholdelse. Afdelingsmødets beslutning om at vælge en tag-på-tagløsning kan endvidere opfattes som et ønske om at fastholde denne strategi.\nBoligselskabet ønsker at igangsætte arbejdet snarest.\nAdministrationen bemærker, at tagudskiftningen ikke vil kunne gennemføres, såfremt Byrådet vælger at afslå ansøgningen og herunder den kommunale garantistillelse. At der stilles krav om garanti for realkreditlånet i denne sag og ikke i sagen vedrørende afdeling 5 skyldes alene, at der i afdeling 6 ikke er tilstrækkelig friværdi i ejendommen til at belåne denne uden garantistillelse.\nSagen har ingen bevillingsmæssig betydning, idet kommunal garantistillelse for lån til alment byggeri ikke påvirker kommunens låneramme.\nAt Byrådet, forudsat Ministeriet for Transport-, Bebyggelse og Bolig godkender boligselskabets repræsentantskabs beslutning om at tilsidesætte afdelingsbestyrelsens beslutning, vedtager:\nAt efterkomme ansøgningen fra Hejrevangens Boligselskab, afdeling 6 om optagelse af realkreditlån på 18.225.700 kr. til finansiering af nyt tag.\nAt påtage sig kommunal garanti for 50 % af lånebeløbet, svarende til 9.112.850 kr.\nAt godkende den øvrige finansiering, herunder en lejeforhøjelse på 21,16 %.\nNr.187 - Lundegården søger godkendelse af låneoptagelse med garanti\nStillingtagen til ansøgning fra Lundegården om låneoptagelse med kommunal garanti til finansiering af renovering af elevatorer.\nDomea Fredensborg har på vegne af Lundegården, afd. 6807 fremsendt ansøgning om kommunal godkendelse af en låneoptagelse på 1.625.000 kr. til finansiering af renovering af elevatorerne i afdelingen.\nDa afdelingen ikke har tilstrækkelig friværdig i sin ejendom, har BRF stillet vilkår om 100 % kommunal garanti for lånet, der er et fastforrentet kontantlån på 1.625.000 kr.\nLundegårdens adresser er Christoffer Boecksvej 19 – 29 og 24 – 26. Afdelingen består af 41 almene ældreboliger. Huslejen udgjorde pr. 30. juni 2016 kr. 1227,49 pr. m2.\nDomea oplyser, at afdelingens elevatorer står foran en renovering af elevatorernes døre, bundskinner mv. For at undgå uplanlagte og længere driftsstop har afdelingsmødet den 11. januar 2017 besluttet, at udskifte elevatordørene og montere nye døre med forbedrede lystæpper og el-tracing i gulvskinnerne. Lystæpperne sikrer, at elevatordørene kun kan lukke, hvis der ikke er noget, der kan komme i klemme, og el-tracingen sikrer, at installationen holdes frostfri.\nEn væsentlig udfordring med projektet er, at elevatorerne ved hver opgang vil være ude af drift i 9-10 dage. Der har derfor været afholdt informationsmøde med beboerne om denne udfordring og afklaring af beboernes behov for hjælp.\nPå den baggrund er der truffet en aftale med Falck om at yde assistance med trappelift, så beboerne på betryggende vis kan hjælpes ned og op af trapperne.\nArbejdet med elevatorrenovering er planlagt med opstart ultimo september 2017 og har en samlet udførelsestid på ca. 4 uger.\nAfdelingsmødet har godkendt, at elevatorrenoveringen vil medføre en lejeforhøjelse på 2,22 %.\nAdministrationen bemærker, at renoveringen kun kan gennemføres med den ansøgte lånegaranti fra kommunen. Administrationen anbefaler, at ansøgningen godkendes.\nSagen har ingen bevillingsmæssig betydning, da den ansøgte garantistillelse ikke påvirker kommunens låneramme.\nAt elevatorrenoveringen med den ansøgte lånefinansiering på 1.625.000 kr. godkendes.\nAt kommunen påtager sig 100 % garanti for lånet.\nNr.188 - Behovet for ældreboliger\nOrientering om behovet for ældreboliger.\nØkonomiudvalget har på flere møder – senest 19. juni - drøftet et salg af kommunens ældreboligerne på Toftegårdsvænget. På mødet den 19. juni besluttede Økonomiudvalget blandt andet, at administrationen til august skulle fremlægge en redegørelse for behovet for ældreboliger.\nEn ældrebolig tildeles efter en konkret visitation til borgere med funktionstab, der betyder, at de har behov for en bolig med særlig indretning.\nKommunen råder i dag over 162 ældreboliger, heraf udgør Toftegårdsvængets 24 boliger svarende til 15 pct. af ældreboligmassen.\nI gennemsnit har der over de seneste tre år stået 17 borgere på venteliste til en ældrebolig. Ventetiden fra visitation til tildeling af bolig har været ca. 9 måneder dog med store variationer afhængig af, hvor specifikke ansøgerens ønsker har været. Det bemærkes, at der for ældreboliger – i modsætning til, hvad der gælder for plejeboliger – ikke er nogen ventetidsgaranti.\nUd over egne borgere er kommunen også forpligtiget til at tilbyde andre kommuners borgere en ældrebolig på lige fod med egne borgere. Andre kommuners borgere skal visiteres både af hjemkommune og af Fredensborg Kommune.\nAntallet af kommunens egne borgere, der søger ældrebolig i andre kommuner er stort set identisk med antallet af andre kommuners borgere, der søger til Fredensborg Kommune.\nMålgruppen for ældreboliger er 80+ årige og selv om der ikke ses en entydig sammenhæng mellem antallet af 80+ årige og efterspørgslen efter ældreboliger, forventes den betydelige stigning i 80+ årige også at medføre en øget efterspørgsel efter ældreboliger.\nÆndringen i antal 80+ årige fra 2014-2017 har været 200 personer fra 1500 til 1700. Antallet af 80+ årige fordobles i perioden frem til 2028.\nHvis ældreboligerne på Toftegårdsvænget udgår af kommunens forsyningsmulighed for visiterede ældreboliger forventes den gennemsnitlige ventetid at stige fra de ca. 9 måneder til ca. 11 måneder med det nuværende antal ældre.\nNr.189 - Økonomiske udfordringer på Kokkedal Skole\nSkolebestyrelsen på Kokkedal Skole har henvendt sig til Byrådet med en anmodning om en ekstrabevilling på 1,9 mio. kroner til at dække et underskud, der blev oparbejdet for flere år tilbage.\nHanne Berg (F) har bedt om at sagen drøftes i Børne- og Skoleudvalget med en forklaring på underskuddet og konsekvenserne af skolens afbetaling af gælden.\nUnderskuddet på Kokkedal Skole skyldes, som det beskrives i henvendelsen fra Kokkedal Skoles bestyrelse, afledte ekstraudgifter som følge af skolesammenlægningen i 2011 og problemstillinger i specialklasserækken i 2014/2015.\nUnderskuddet var i 2015 på 2,3 mio. kroner. Det er lykkedes for skolen at få nedbragt underskuddet til 1,9 i 2016.\nI 2017 er der imidlertid oparbejdet et yderligere underskud, så det samlede underskud nu løber op på 3,4 mio. kroner.\nÅrsagen til, at der er genereret yderligere underskud i 2017, er, at antallet af elever i specialklasserækken er faldet væsentligt og mere end forventet. Den nødvendige personaletilpasning er allerede sat i værk, men vil først få fuld gennemslagskraft ultimo 2017.\nI 2018 har de personalemæssige tilpasninger fuld gennemslagskraft, hvilket vil betyde en årlig besparelse på 2,2 mio. kroner. I august 2019 forventes underskuddet at være nedbragt.\nKokkedal Skole har lagt en plan for nedbringelse af underskuddet. Planen, der allerede er sat i værk, indeholder:\n· Personalemæssig tilpasning\n· Reduktion af vejledernes tid fra skoleåret 17/18\n· Forøgelse af lærernes undervisningstid fra gennemsnitlige 710 undervisningstimer om året til 735 fra skoleåret 17/18\n· Reduktion i antallet af deleholdstimer\nSkolebestyrelsen lægger vægt på, at Kokkedal Skole er inde i en god udvikling med god tilfredshed blandt elever og forældre. Skolen har gode faglige resultater, herunder en høj socioøkonomisk reference (løfteevne) og har i de seneste år fastholdt en stabil andel af indskrivningsgrundlaget trods en stadigt stærkere konkurrence fra især Hørsholm Kommunes Skoler.\nSkolebestyrelsen mener, at den positive udvikling er resultatet af en lang og målrettet indsats på mange fronter, herunder et målrettet og tidligt arbejde med fagligt og socialt udfordrede elever og familier, gode talenttilbud til skolens fagligt stærke elever, fastholdelsen af lejrskoler, som betyder meget for eleverne, og en prioritering af kantinen, som et markant element på skolen, og en vigtig del af undervisningen i madkultur.\nSkolebestyrelsen er, som de skriver i deres henvendelse, bekymrede for, at kraftige besparelser vil gå ud over den positive udvikling, som skolen er inde i.\nAdministrationen bemærker, at handleplanen følger de almindelige regler for overførsel af merforbrug, og at planen vil sikre, at merforbruget forventes nedbragt ved skoleårets start august 2019.\nSagsbehandling siden 7. juni 2017\nAdministrationen bemærker, at driftsreserven blev nulstillet i forbindelse med byrådets godkendelse af budgetrevision 30.04.17 ved byrådets møde den 19. juni 2017.\nBørne – og Skoleudvalget.\nAt orienteringen tages til efterretning, idet handleplanen følger de almindelige regler for overførsel af underskud.\nBeslutning i Børne- og Skoleudvalget den 07-06-2017\nBørne- og Skoleudvalget besluttede, at sagen sendes videre til Økonomiudvalget med anbefaling om, at 1,9 mio. kr. bevilges af driftsreserven i 2017.\nAdministrationen gjorde opmærksom på, at ifølge Økonomihåndbogen skal der findes kompenserende besparelser inden for politikområde 6 – skole til at finansiere denne udgift, men udvalget fastholdt sin beslutning om at oversende sagen til det kommende møde i Økonomiudvalget af tidsmæssige årsager.\nØkonomiudvalget anbefaler, at der gives en tillægsbevilling på 1. mio. kr. til Kokkedal Skole til at bidrage til at dække skolens underskud. Beløbet finansieres af kassen.\nHenvendelse fra skolebestyrelsen på Kokkedal Skole.pdf\nKokkedal Skole Handleplan 16-17.pdf\nNr.190 - Ansøgning om satspuljemidler og ny dagbehandlingsskolemodel\nBørne- og Skoleudvalget og Byrådet skal træffe beslutning om styrkelse af PPR-området med henblik på at ansøge Socialstyrelsen om andel i satspuljemidlerne.\nDerudover skal Børne- og Skoleudvalget og Byrådet orienteres om overvejelser om ny dagbehandlingsmodel forud for budgetforhandlingerne.\nAnsøgning om satspuljemidler\nSocialstyrelsen vil over sommeren 2017 bekendtgøre en ansøgningspulje fra satspuljemidlerne til ”Investering i den tidlige og forebyggende indsats i PPR”. Puljemidlerne kan anvendes til ansættelse af medarbejdere, herunder inklusionspsykologer. Socialstyrelsen udvælger ti kommuner til at få del i satspuljen på i alt 123 mio. Det betyder, at hver kommune får tildelt en pulje på 12,3 mio. kr., heraf skal 1,8 mio. kr. anvendes til deltagelse i partnerskab med Socialstyrelsen og øvrige kommuner, mens 10,5 mio. kr. skal anvendes til ansættelse af ca. fire medarbejdere. Projektperioden løber over tre år fra december 2017 til ultimo 2020.\nSocialstyrelsen stiller krav om dokumenteret politisk beslutning om væsentlig styrkelse af PPR-indsatsen forud for ansøgningsfristen om midlerne primo oktober 2017.\nAnsøgningspuljens formål er at nedbringe mistrivsel blandt sårbare og udsatte børn og unge, så færre børn og unge får en specialiseret indsats og eventuel medicinering.\nProjektet vil blive forankret i Center for Børn og Familie med Centerchef for Center for Børn og Familie Susanne Lyngsø som projektejer. Styregruppen vil herudover bestå af Direktør for Børn, Kultur og Sundhed Lina Thieden samt Centerchef for Center for Lærling, Fritid og Sundhed Marianne Ingeholm Larsen.\nBørne- og Skoleudvalget vil på mødet få en uddybende orientering om socialstyrelsens satspulje til styrkelse af den tidlige og forebyggende indsats.\nAlternativt finansieres ansættelserne ved intern omlægning af ressourcerne fra henholdsvis Møllevejens Skole og Kejserdal.\nBørne- og Skoleudvalget og Byrådet skal orienteres om administrationens udarbejdelse af ny dagbehandlingsmodel, der indgår i Budgetkataloget 2018-21 i forbindelse med budgetforhandlingerne 2018-21.\nDer er udarbejdet en businesscase med forslag til strukturændring inden for dagbehandling. Herudover er der udarbejdet et budgetforslag til etablering og finansiering af en ny dagbehandlingsskole. Se bilag 1 og 2.\nFredensborg Kommune oplever et stigende behov for at få elever i et dagbehandlingstilbud. Et øget behov for dagbehandlingsskolepladser skyldes især en stigning i antallet af børn med socioemotionelle vanskeligheder og børn, der har fået stillet en diagnose, og som ikke kan få deres lærings- og trivselsbehov dækket i den almene skole.\nDen øgede efterspørgsel udfordrer den økonomiske ramme for specialundervisning. Formålet er at øge kvaliteten af kommunens interne tilbud særligt på trin tre og fire på indsatstrappen med henblik på at bremse op for køb af pladser på trin fem (eksterne). Se figur 7 i bilag 1.\nKommunen har flere tværgående projekter i gang, som tilsammen har til formål at styrke inklusionen i almenområdet.\nInklusionseftersyn på skolerne (behandlet i BSU 6. marts 2017).\nNy økonomisk incitamentsstruktur på specialundervisningsområdet (behandles i BSU i efteråret 2017).\nStrukturændring i Center for Børn og Familie, med henblik på at få mere helhedsorienterede og fleksible indsatser.\nNy dagbehandlingsmodel handler om punkt 3: Strukturændringen i Center for Børn og Familie.\nKvaliteten ved Ny Dagbehandlingsmodel øges ved at skabe ét helhedsorienteret skoletilbud, der iværksætter individuelt tilpassede indsatser til udsatte børn og unge, i tæt samarbejde mellem nyansatte inklusionspsykologer og det almene skole- og dagtilbudsområde.\nEksterne dagbehandlingsskoletilbud er dyrere end de interne og den stigende efterspørgsel på disse udfordrer den økonomiske ramme for specialundervisning. Der er derfor opstået et behov for at reorganisere området på en måde, som kan tilvejebringe bedre interne rammer for dagbehandling uden at ændre den økonomiske ramme og uden at gå på kompromis med kvaliteten af dagbehandlingen.\nCenter for Børn og Familie har i dag to interne specialskoletilbud. Kejserdal, kommunens dagbehandlingsskole til børn fra 6 til 18 år og Møllevejens Skole, som er et særligt tilrettelagt skoletilbud for skoletrætte unge fra 8.-10. klasse. Børn, der visiteres til et dagbehandlingsskoletilbud, visiteres både fra Center for Ældre og Handicap og fra Center for Børn og Familie.\nCenter for Børn og Familie har et ønske om at etablere en ny dagbehandlingsskole af høj kvalitet, under navnet Indsatsskolen, som samlet skal varetage den kommunale specialundervisning med dagbehandling (inklusiv fritidstilbud) og et udegående støttekorps til det almene skoleområde.\nI Center for Børn og Families masterplan 2017-2020 for specialundervisningsbudgettet blev det forventede regnskab for 2017 estimeret til 67,3 mio. kr. Siden er forventningen til udgiftsniveauet for 2017 steget yderligere til 69,2 mio. kr. pr. 30.04.17.\nDer er aktuelt ingen tegn på, at den stigende efterspørgsel af eksterne pladser vil stabiliseres eller falde indenfor den nærmeste fremtid. Det understreger behovet for en snarlig gennemgribende reorganisering af området ved styrkelse af kvaliteten af de interne tilbud for at mindske behovet for eksterne køb.\nIndsatsskolen forankres under Center for Børn og Families eksisterende Indsatshus, som pt. ikke er et fysisk sted, men en samlet organisering af en bred vifte af tilbudsmuligheder. Der skelnes mellem Indsatshuset og Indsatsskolen. Indsatsskolen bliver et fleksibelt tilbud, som kan tilrettelægges for en kortere eller længere periode og sammensættes med Indsatshusets øvrige indsatser efter behov. Indsatskolen vil have plads til 25-35 elever fordelt på 0.-9. klasse og der vil være en højere normering af personale end i et alment skoletilbud.\nIndsatsskolens tilbud skal bestå af følgende komponenter:\nHeldagsundervisning med dagbehandling, herunder f.eks. familiebehandling, familieskole eller lign.\nUdgående funktioner som støtte til almenområdet herunder vejledning fra inklusionspsykologer\nAfklarings- og udredningsforløb\nPlacering af Indsatsskolen\nDer er overvejet forskellige placeringsmuligheder, men det er\nadministrationens vurdering, at Fredensborg Skole afdeling Karlebo vil være ideel til formålet. Der er i vurderingen lagt vægt på følgende:\nFredensborg Skole afdeling Karlebo er arealmæssigt stor nok til placering af Indsatsskolen, sikre målgruppens behov og den har egnede faciliteter, herunder udendørsarealer.\nArealerne udnyttes fuldt ud og almenskolen kan bevares.\nSkolelederen er positiv overfor ideen.\nVed anvendelse af afdeling Karlebo kan Indsatsskolen starte allerede fra sommeren 2018.\nElevtallet på Fredensborg Skole afdeling Karlebo har de sidste fire år været dalende. Hvis der kommer yderligere fald de kommende år kan det være svært at fastholde kvaliteten på en selvstændig afdeling under Fredensborg Skole. En placering af Indsatsskolen i Karlebo kan betyde, at der kommer mere liv på skolen, da bygningerne vil blive udnyttet fuldt ud. Endvidere vil der være mulighed for, at lærerne på afdeling Karlebo kan indgå i et fagligt sparringsmiljø med Indsatsskolens lærerstab, og der vil kunne samarbejdes på tværs for at løfte kvaliteten på begge skoler.\nFigur 1. Antal elever – Fredensborg Skole afdeling Karlebo\nDer henvises i øvrigt til figur 5 i bilag 1, der beskriver fordele og ulemper ved forskellige placeringsmuligheder.\nCenter for Børn og Familie ønsker på kort sigt at sikre, at kvaliteten af det interne dagbehandlingstilbud øges og på lang sigt, at den inklusive pædagogik i normalområdet styrkes mærkbart.\nGennem etablering af en Indsatsskole vil de børn, der oplever vanskeligheder i det almene skolesystem, hurtigt og nemt kunne få et helhedsorienteret, afgrænset og målrettet tilbud. Målet er, at Indsatsskolen medvirker til at inkludere flere børn i deres almene skole, idet der kan arbejdes hen mod, at barnet kan vende tilbage til sin oprindelige klasse.\nInden der træffes en endelig politisk beslutning, skal sagen til høring hos samtlige relevante interessenter, herunder skole- og forældrebestyrelser, skoleledelser, MED-udvalg, faglige organisationer mv.\nAt Børne- og Skoleudvalget og Byrådet træffer beslutning om styrkelse af PPR-indsats, herunder at der træffes beslutning om at ansøge Socialstyrelsen om 12,3 mio. kr. i satspuljemidler.\nAt Børne- og Skoleudvalget og Byrådet tager orienteringen til efterretning om overvejelser om en ny dagbehandlingsmodel, idet sagen tages op i forbindelse med budgetforhandlingerne.\nBeslutning i Børne- og Skoleudvalget den 14-08-2017\nUdvalget tilkendegav, at de med anbefalingen overfor Byrådet ikke har taget stilling til placering af tilbuddet.\nBemærkninger fra Forældreforeningen for Karlebo Skole var fremsendt til udvalget forud for mødet og indgik i behandling af sagen.\nAnbefaler Børne – og Skoleudvalgets indstilling. Økonomiudvalget anbefaler ikke anvendelse af Karlebo Skole.\nAnsøgning om satspuljemidler og ny dagbehandlingsskolemodel - Businesscase - Ny dagbehandlingsmodel, Bilag 1.pdf\nBudgetforslag til budgetforlig 2018-21\nNr.191 - Fritagelse for dokumentation\nDer skal træffes beslutning vedrørende fritagelse for dokumentation ved bevilget økonomisk hjælp.\nDet er ifølge loven muligt, at ydelser udbetales uden, at der skal indhentes dokumentation. Det gælder, når beløbet ikke overstiger 3000 kr. Der er tale om en administrativ regelforenkling, og beslutningen skal ifølge lovreglerne træffes på politisk niveau.\nArbejdsmarkeds- og Erhvervsudvalget skal jf. lovgivningen derfor beslutte, at der indenfor\nen beløbsgrænse på 3000 kr. ikke kræves, at der foreligger dokumentation i form af kvitteringer for, hvorledes beløbet er anvendt:\nReglen gælder inden for følgende områder:\nEnkeltudgifter, midlertidig huslejehjælp, sygebehandling mv, særlig hjælp børn vedrørende børn samt flytning\nPersonligt tillæg samt helbredstillæg til folkepensionister\nPersonligt tillæg samt helbredstillæg til førtidspensionister\nUdgifter der er rimelige, og som skyldes udlændingens deltagelse i integrationsprogrammet\nEnkeltudgifter, sygebehandling mv, særlig hjælp vedrørende børn samt flytning\nDer kan ikke på et senere tidspunkt søges om midler til samme formål.\nBeløbsgrænsen kan højst være på 3.000 kr. pr. udbetaling ved enkeltudgifter og højst 1.000 kr. pr. måned ved løbende ydelser. Sagerne skal være dokumenteret på sædvanlig vis, herunder med journalnotater.\nBekendtgørelse nr. 1617 af 15. december 2016 om statsrefusion og tilskud samt regnskabsaflæggelse og revision. Kapitel 8 om dokumentations- og registreringssystemet i kommunerne og regionerne.\nFølgende paragraffer er omfattet:\n1. Hjælp efter §§ 81-85 i Lov om aktiv socialpolitik\n2. Hjælp efter § 14, stk. 1, og § 14 a i Lov om social pension, samt § 17, stk.2 og § 18 i\n3. Hjælp efter § 23 f og §§ 35-39 i Integrationsloven.\nAt det besluttes, at der ikke skal indhentes dokumentation for udgifter under 3.000 kr. jf. de paragraffer, der er nævnt i nærværende sag.\nBeslutning i Arbejdsmarkeds- og Erhvervsudvalget den 14-08-2017\nNr.192 - Ekstrabevilling til oprydning af Karlebo Skydebane\nUdvalget skal på baggrund af forureningsundersøgelser tage stilling til hvilke af 2 oprensningsniveau på Karlebo Skydebane, som skal oversendes til budgetforhandlingerne. Endvidere skal udvalget tage stilling til, om en del af de eksisterende træbroer i området skal forblive.\nPlan-, Klima- og Miljøudvalget besluttede den 30. maj 2017, at der i de kommende budgetforhandlinger skal søges afsat midler til en fuld oprensning efter skydebaneaktiviteterne på det kommunalt ejede areal ved Karlebo Skydebane og at etablering af 3 vandhuller søges indtænkt i løsningen.\nI den forbindelse blev der taget udgangspunkt i ”Fuldt oprensningsniveau”.\nOmkostningen til den ”fulde oprensning” blev skønnet til på 3,5-4,5 mio. kr.\nDet fremgik af sagen at merudgift til etablering af 3 vandhuller vil kunne afholdes inden for de afsatte midler til naturforbedringer på politikområde 1, mens den efterfølgende naturpleje vil kræve en ekstrabevilling på maksimalt 30.000 kr. årligt.\nDet fremgik endvidere af sagen at arealet ved Karlebo Flugtskydebane på nuværende tidspunkt er V1-kortlagt (mistanke om forurening) af Regionen på grund af skydebaneaktiviteterne. Hvis der ved forureningsundersøgelser konstateres forurening, vil Regionen ændre arealets status til V2-kortlagt. Oprenses arealet tilstrækkeligt kan kommunen søge om at få arealet ud af kortlægningen. Der blev ikke taget specifikt stilling til dette spørgsmål.\nForureningsundersøgelse af skydebanen\nPå baggrund af udvalgets principielle stillingtagen i sagen har administrationen undersøgt de reelle omkostninger til oprensningen nærmere. Disse omfatter bygherreentreprisen fra rådgiveromkostninger til udbud, byggestyring samt bortskaffelse af jord og affald.\nDer er gennemført en række jordprøver i hele området for at afklare koncentrationen af forureningskomponenter i jorden og dermed omkostninger til oprensning og bortskaffelse af jorden. Prøverne er taget ud fra oplysninger om standpladser og skyderetninger og er analyseret for tungmetaller, tjærestoffer og oliekomponenter.\nKonklusionen af undersøgelserne er, at der som forventet er en kraftig forurening med kulbrinter, tjærestoffer, bly og cadmium i dybder ned til mellem 10 – 20 cm. Forureningen er ikke afgrænset, men er spredt på et areal på 3,2 ha (se skravering på vedlagte kortbilag). Det bemærkes, at forureningen har en noget større udbredelse end først antaget, og omfatter således også arealer på den anden side af Vejenbrødvej.\nForureningen udgør ingen risiko for mennesker med den nuværende og planlagte arealanvendelse, men overskrider afskæringskriterierne for jordforurening og vurderes at have en negativ indflydelse på dyr og grundvand.\nPå baggrund af forureningsundersøgelserne kan der i forhold til udvalgets beslutning om ”Fuldt oprensningsniveau” peges på to muligheder:\nOprensning af synligt affald og oprensning en del af jordforeningen ved afgravning af 10 cm i det 3,2 ha store område. Området vil fortsat være V2-kortlagt ift. jordforureningsloven.\nSkønnet pris: 3,1 mio. kr. (2,5 mio. kr. ved afvanding i området )\nOprensning af synligt affald og oprensning af hele jordforeningen ved at afgrave 20 cm i det 3,2 ha store område med det formål at søge området udtaget af V2-kortlægningen.\nSkønnet pris: 4,9 mio. kr. (3,6 mio. kr. ved afvanding i området)\nDertil kommer omkostning til etablering af vandhuller på 50-100.000 kr.\nSom det fremgår af priserne i parentes, vil der - på grund af det store vandindhold i det afgravede mosejord - kunne opnås en væsentlig besparelse, hvis jorden lægges til afvanding inden jorden bortkøres. Dette sker ved at lægge jorden i op 3,5 m høje miler til afvanding i højst 8-10 måneder. Milerne bør søges lagt udenfor § 3 område, da de ellers vil kræve dispensation fra naturbeskyttelsesloven. De vil under alle omstændigheder kræve midlertidig landzonetilladelse. Denne løsning skal undersøges nærmere.\nOvenstående priser indeholder en usikkerhed på +/- 20 %. Usikkerheden forventes at kunne nedbringes ved en nøjere afgrænsende forureningsundersøgelse, der samtidig kan tilvejebringe det påkrævede dokumentationsgrundlag for en evt. flytning af jorden. En sådan undersøgelse skønnes at koste ca. 50.000 kr.\nTræbroer som rekreative muligheder\nI forbindelse med nedtagning af skydebaneanlæggene har Karlebo Jagtforening forespurgt, om de skal lade en del af de eksisterende træbroer i området blive, jf. kortbilag. Dermed vil de kunne bruges som en ekstra oplevelses- og opholdsmulighed, når borgerne færdes i området.\nAdministrationen vurderer, at broerne skaber en rekreativ værdi, men skal gøre opmærksom på, at afgravningen af området i forbindelse med oprensningen i givet fald ikke vil kunne ske helt inde under broerne. Forureningen under broerne er dog iflg. jordprøverne ikke særlig markant set i forhold til nedfaldsstederne for ler og hagl. Det vil kræve dialog med regionen om denne rest kan efterlades ift. mulighed for at udtage området af V2-kortlægningen.\nAdministrationen anbefaler som minimum oprensning af synligt affald iht. Mulighed 1, da affaldet - hvis det efterlades i området - fortsat vil afgive forurenende stoffer.\nSåfremt der er politisk ønske om at kunne søge området udtaget af forureningskortlægningen med en tilbundsgående oprensning er det administrationens anbefaling, at Mulighed 2 søges gennemført med afvanding fra miler i området. Desuden anbefales at udføre en afgrænsende forureningsundersøgelse.\nEndvidere er det administrationens anbefaling, at lade de eksisterede træbroerne blive, da de er i god stand og gør naturområdet mere tilgængeligt. På sigt kan der endda skabes yderligere rekreativ værdi ved at etablere en 12 m lang stiforbindelse til Langstrupstien mod nord, hvorved der skabes mulighed for en rundtur i området. Det skal bemærkes, at der på nuværende tidspunkt ikke er afsat midler til vedligeholdelse eller fremtidig renovering af disse broer.\nOprensning af skydebanen vil kræve en anlægsbevilling på mellem 2,0-5,88 mio. kr. afhængig af løsningsmodel og inkl. prisusikkerhed på +/- 20 % der vil kunne nedbringes ved at gennemføre afgrænsende forureningsundersøgelser til ca. 50.000 kr.\nArbejdet vil kunne udføres i perioden 2018/2019 og fordeles dermed over to budgetår.\nDen efterfølgende naturpleje kræver en forøgelse af NSPVs driftsbevilling på 30.000 kr. om året.\nVandhullerne kan etableres inden for de afsatte midler til naturforbedringer på politikområde 1.\nBevilling (mio. kr. inkl. usikkerhed + 20 %)\nMulighed 1 (med miler):\nAfgravning, bortkørsel og deponi\nMulighed 2 (med miler):\nJordforureningslovens § 40, naturbeskyttelseslovens § 3 og evt. planlovens § 35.\nPlan-, Klima- og Miljøudvalget ift. naturbeskyttelseslov, jordforureningslov og miljøbeskyttelseslov.\nØkonomiudvalget ift. kommunen som grundejer og ift. bevilling.\nAt udvalget træffer beslutning om, hvorvidt mulighed 1 eller 2 for den fulde oprensning med eller uden afvanding af miler skal oversendes som fagudvalgssag til de kommende budgetforhandlinger.\nAt en del af træbroerne forbliver, som ønsket af skydeforeningen.\nAnbefaler oprensning jf. scenarie 2 og at træbroerne fjernes.\nSpørgsmålet vedr. finansiering oversendes til budgetforhandlingerne og Økonomiudvalget.\nØkonomiudvalget godkender Plan-, Miljø-, og Klimaudvalgets indstilling Udvalget er enige i, at der skal ryddes op, men ønsker, at det undersøgt, om forureneren kan pålægges ansvaret for og udgiften til oprydningen, medmindre der er forhold, som kan bebrejdes kommunen.\nNr.193 - Fredensborg Atletik Stadion, bløde jordbundsforhold\nDrøftelse og beslutning omkring konsekvenser af ustabile jordbundsforhold ved Fredensborg Atletik Stadion.\nDer er i forbindelse med udgravningerne til Fredensborg Atletik Stadion konstateret udfordringer med silt og tørv/gytje i jordbunden.\nSilt er ikke en forurening, men en mellemting mellem sand og ler, og som er ”uhåndterbart” - nærmest som en grød/slim i fugtig tilstand og som talkum i tør tilstand.\nTørv/gytje er dynd – dannet af en blanding af vand og rådne blade og insekter\nDisse organiske materialer vil sætte sig og vil med stor sandsynlighed bevirke, at der kommer lunker og/eller revner i den kommende løbebane, hvis de ikke fjernes forinden banen etableres.\nDen nødvendige – ganske omfattende – fjernelse af jord mv. og efterfølgende opfyldning betyder en merudgift på etableringen af atletikanlægget på op til 3,6 mio. kr. Sagen forelægges derfor til politisk beslutning.\nI forbindelse med opstart og udbud af projektet blev der foretaget jordprøver i sædvanligt omfang på arealet for den kommende atletikbane. Kun en af disse prøver - en prøve som lå udenfor den nye bane - viste lidt blød bund.\nVed udgravning til atletik banen i den sydlige ende af det kommende bane areal blev der imidlertid konstateret silt og tørv/gytje. I den forbindelse blev der i samarbejde med vores eksterne rådgiver og entreprenør forsøgt foretaget forskellige foranstaltninger for udbedringer og der blev endvidere iværksat ekstra boreprøver.\nDe ekstra boreprøver og udgravninger på stedet har desværre vist, at der også er organiske materiale i en del af det nordlige baneareal. Desværre er der ifølge geoteknikere ikke en sikker måde at bibeholde den bløde bund uden at risikere efterfølgende sætningsrevner i den nye bane.\nVed banens langside mod øst er der ingen problemer med jordbunden.\nUdbedring af jordbunden kræver at den bløde bund med silt og gytje fjernes, silt skal deponeres, og der skal efterfølgende opfyldes med ekstra sandfyld.\nEntreprenøren har oplyst, at udbedring af forholdene vil beløbe sig til 3.600.000 kr.\nDet er vurderingen, at hvis projektet stoppes på nuværende tidspunkt og genetablering med f.eks. boldbane med henblik på etablering af atletikbane på en alternativ placering, så vil tæt på hele bevillingen på de 6,1 mio. kr. være spildt.\nAdministrationen har som følge af den forventede budgetoverskridelse vurderet på mulighederne for at gøre krav gældende over for entreprenør og/eller rådgiver på opgaven. Vurderingen er imidlertid entydigt, at meromkostningen påhviler kommunen som bygherre. Der er som nævnt taget jordbundsprøver i sædvanligt omfang inden igangsættelsen af anlægsopgaven og der har ikke i det gamle atletikanlæg været tegn på problemer.\nDer er i projekt ikke afsat beløb til uforudsete udgifter i ovenstående omfang. Der er inklusiv atletikklubbens bidrag bevilliget 6,1 mio. kr. til etablering af atletikbanen.\nUdgifterne til udbedring af forhold omkring blød bund kan ikke dækkes af anlægsreserven, da denne allerede er disponeret fuldt ud i 2017.\nAdministrationen har vurderet på alternative finansieringskilder og kan inden for anlægsrammen pege på 3,4 mio. kr. af midlerne afsat til vedligeholdelse af Humlebækhallen, (Oprindelig 5 mio. kr., heraf disponeret 1 mio. til Vilhelmsro Skole og 0,6 mio. kr. foreslås til posthusgrunden i Humlebæk).\nDer er i Plan-, Miljø- og Klimaudvalget i februar 2017 truffet beslutning om, at Humlebæk Hallen bevares i sin nuværende stand og at administrationen over de næste par år udarbejder et oplæg til hvordan der også på længere sigt sikres den nødvendige halkapacitet i Humlebæk. Der er således ikke behov for anlægsbevillingen på nuværende tidspunkt.\nDe resterende 0,2 mio. kr. kan dækkes over bevilling til uforudsete udgifter til ekstraordinære udgifter til bygningsvedligeholdelse.\nDet anbefales at Fritids og Idrætsudvalgt tager ovenstående status til efterretning.\nDet anbefales endvidere, at Fritids- og Idrætsudvalget samt Plan, Miljø og Klimaudvalget indstiller til Byrådet, at der overføres 3,4 mio. kr. fra budgettet til Humlebæk Hallen til Fredensborg Stadion til udbedring af jordbundsforholdene.\nDe resterende 0,2 mio. kr. finansieres af uforudset udgifter på anlægsbevilling til ekstraordinær vedligeholdelse.\nSagsbehandling siden Plan- Miljø og Klimudvalget den 15/8 og Fritids og Idrætsudvalget den 16/8:\nPå baggrund af udvalgenes enige beslutning udsendte Borgmester Thomas Lykke Pedersen den 17/8 en orientering til Byrådet om, at arbejdet med udbedring af jordbundsforholdene ville blive igangsat mandag den 22/8, med mindre der var byrådsmedlemmer, der var uenige heri. Der er ikke modtaget indsigelser, hvorfor arbejdet er genoptaget.\nDet indstilles det, at der fra anlægssag ”vedligeholdelse af Humlebæk hallen ” overføres 3,4 mio. kr. og fra bygningsvedligeholdelse Uforudsete overføres 0.2 mio. kr. til udbedring af jordbundsforholdene for videreførelse af sagen Fredensborg Atletik Stadion Jf bevillingsskema.\nFredensborg Atletik Stadion\nAt Fritids- og Idrætsudvalget tager status på projektet til efterretning.\nAt Fritids- og Idrætsudvalget samt Plan-, Miljø- og Klimaudvalget indstiller til Byrådet, at finansiering inden for den samlede anlægsramme ved overførsel af 3,4 mio. kr. fra anlægsbevilling til Humlebæk hallen til udbedring af jordbundsforhold ved Fredensborg Stadion.\nAt Plan-, Miljø- og Klimaudvalget beslutter at overføre 0,2 mio. kr. fra uforudsete udgifter til bygningsvedligeholdelse til udbedring af jordbundsforholdene ved Fredensborg Stadion.\nOrienteringen taget til efterretning, idet udvalget konstaterer, at sædvanlige procedurer er fulgt.\nAdministrationens indstilling punkt 2 og 3 anbefales.\nØkonomiudvalget tilslutter sig Plan-, Miljø – og Klimaudvalgets indstillinger samt udtrykker anerkendelse af beslutningen om at fremrykke arbejdet til den 22.8.2017 jvfr. borgmesterens mail til byrådet den 17.8.2017.\nOrientering om Fredensborg Atletikstadion.pdf\nNr.194 - Status for salg af fast ejendom\nStatus på kommunens salg af fast ejendom samt katalog med ejendomme/arealer, der kan udvikles med henblik på salg forelægges til efterretning.\nI nærværende sag gives 1) en status på ejendomme, hvor der er truffet politisk beslutning om iværksættelse af salg. Herefter redegøres der for 2) ejendomme, hvor salgsundersøgelser har været iværksat, men hvor der senere er truffet politisk beslutning om at indstille disse undersøgelser. Endelig fremlægges 3) katalog over ejendomme, der efter nærmere undersøgelser vil kunne udvikles med henblik på salg.\nIndledningsvist bemærkes, at kommunen i perioden 2014 til og med 2016 har solgt følgende 11 ejendomme: Hegels Minde, Asminderød Skole, Mariehøj 5, Mariehøj 483, Niverødgården 2, Mariehøj 479, Matr. nr. 7a Dageløkke, Skovænget 2a, Endrupvej 34a, Endrupvej 16-20 og Teglgårdsvej 523, 3. th. Den samlede salgspris for disse ejendomme udgør 26.732.000 kr.\nAd 1) Ejendomme, hvor der pågår salgsbestræbelser:\nToftegårdsvænget 125 – 147 (12 almene kommunale ældreboliger)\nToftegårdsvænget 101 – 123 (12 såkaldte pensionistboliger)\nSagen er forelagt til politisk stillingtagen med hensyn til salgsstrategi.\nDer er modtaget meddelelse om ophævelse af fredsskovspligten samt samtykke fra Statsforvaltningen til salg af ejendommen til Blindecenter Bredegård uden offentligt udbud. En konkret salgspris er i spil, men de endelige vilkår er endnu ikke forhandlet på plads. Der stiles efter et salg i efteråret 2017.\nDet er besluttet at oprense grunden for forurening. Udgiften hertil er anslået til 100.000 kr. Grunden skal herefter indgå i en ny samlet lokalplan for Karlebo landsby. Der stiles efter et salg i løbet af 2018.\nGunderødvej 46 (det gamle idrætsanlæg i Karlebo)\nDe planmæssige rammer for udvikling af ejendommen er politisk vedtaget, senest med flytning af det nuværende tennisanlæg. Sag om salgsstrategi og økonomi for ejendommen inklusiv flytning af tennisbanerne forelægges Økonomiudvalget til august 2017, hvorefter et salgsudbud vil kunne finde sted. Tilbudsgiver vil skulle præstere et skitseprojekt for ejendommens udnyttelse.\nDenne ubebyggede grund er i offentligt udbud fra 30. maj 2017 til 27. juni 2017. Eventuelle købstilbud forelægges politisk i august 2017. Tilbudsgiver vil skulle præstere et skitseprojekt for ejendommens udnyttelse.\nHammersvej 12 – 26\nDet fremgår af budgetforliget for 2017 og overslagsår, at ejendommen ønskes solgt. Ejendommen er sendt til ejendomsmægler med henblik på udarbejdelse af udbudsmateriale. Udbud planlægges til efteråret 2017.\nBoserupvej 101 B\nDer har været gennemført offentligt udbud af ejendommen, uden at der fremkom noget bud. Humlebæk Lille Skole har dog vist interesse for at købe, men har brug for mere tid til at undersøge sine muligheder. Den videre salgsstrategi for ejendommen forelægges Økonomiudvalget til beslutning den 12. juni.\nHøje Lønholt 2\nDer pågår ikke pt. salgsbestræbelser vedrørende denne ubebyggede grund på ca. 300 m2. Et salg afventer ny lokalplan.\nAdministrationen er i dialog med ejerne af nabobebyggelsen (Dagløkke Ege), der er interesseret i at købe grunden under visse forudsætninger. Når de igangværende drøftelser er afsluttet, vil særskilt sag blive forelagt til politisk stillingtagen.\nAd 2) Ejendomme, hvor salgsundersøgelser har været iværksat, men hvor der er truffet politisk beslutning om at indstille disse.\nØkonomiudvalget fik 19. oktober 2015 forelagt et katalog over ejendomme, der kunne udvikles med henblik på salg.\nEfter indstilling fra Plan-, Klima- og Miljøudvalget besluttede Økonomiudvalget, at administrationen skulle arbejde videre med:\nMindre arealer syd for Fredensborgvej\nDet tidligere idrætsanlæg Gunderødvej 46\nØkonomiudvalget besluttede endvidere, at arealerne ved Krummediget, Hans Rostgårdsvej og Humlebæk Syd indarbejdes i planstrategien Fremtidens Fredensborg. Ved den endelig godkendelse af planstrategien, Fremtidens Fredensborg den 18. april 2016 besluttede Byrådet, at områderne Hans Rostgårdsvej og Krummediget skal udgå af planstrategien under mulige udviklingsprojekter. Endvidere besluttedes, at der ikke for nuværende udbygges i Humlebæk Syd.\nVedrørende Teglgårdsvej 155 og Gunderødvej 46 henvises til redegørelsen ovenfor under ad 1).\nMed hensyn til arealerne syd for Fredensborgvej bemærkes følgende:\nAreal langs Fredensborgsvej i Humlebæk matr. nr. 1ck og 1di Nederste Torp By, Humlebæk\nØkonomiudvalget besluttede (efter afholdelse af borgermøde) på sit møde den 29. august 2016 ikke at udvikle dette areal med henblik på salg.\nAreal langs Fredensborgsvej i Humlebæk matr. nr. 1dh og 1dk Øverste Torp samt 4cø Nederste Torp By, Humlebæk\nØkonomiudvalget besluttede på sit møde den 18. april 2016 ikke at udvikle disse arealer med henblik på salg.\nAreal langs Fredensborgvej i Humlebæk 4da Nederste Torp By, Humlebæk\nØkonomiudvalget besluttede i møde den 24. januar 2017 ikke at udvikle dette areal med henblik på salg.\nKonklusionen i forhold til Økonomiudvalgets beslutning i oktober 2015 er, at der arbejdes med salg af Teglgårdsvej 155 og Gunderødvej 46, mens der er truffet politiske beslutning om ikke at arbejde videre med salg af de ”mindre arealer langs Fredensborgvej”\nPå denne baggrund er det relevant på ny at se på kataloget over ejendomme, der kan udvikles med henblik på salg.\nAd 3) Katalog over ejendomme, der efter nærmere undersøgelser vil kunne udvikles med henblik på salg\nMed det formål at give Økonomiudvalget så fuldstændigt et billede af, hvad kommunen har solgt, hvad der konkret arbejdes på at sælge, og hvilke muligheder der er for at udvikle yderligere arealer med henblik på salg, har administrationen udarbejdet et katalog, som i denne sammenhæng forelægges Økonomiudvalget til orientering. Administrationen anbefaler, at Økonomiudvalget herefter sender kataloget til behandling og udtalelse i Plan- Miljø- og Klimaudvalget, inden Økonomiudvalget selv tager stilling til, hvilke ejendomme og arealer administrationen skal arbejde videre med.\nI kataloget er medtaget 19 ejendomme/arealer, som administrationen nærmere har vurderet i forhold til udviklingsmuligheder.\nI forhold til det katalog (over såkaldte kategori 4 ejendomme), som Økonomiudvalget blev forelagt i oktober 2015 er 11 ejendomme udgået og én ejendom kommet til. Der redegøres indledningsvist i kataloget nærmere for dette.\nAf de 19 ejendomme, som kataloget omhandler, kan administrationen anbefale, at der med henblik på videre salgsundersøgelser primært udvælges blandt disse 5 ejendomme (nummeret henviser til nummeret i kataloget):\nUllerødvej/Holmegårdsvej– kan udvikles til bebyggelse med 1 villa.\nHasselhøj– kan udvikles til bebyggelse med 2 dobbelthuse\nNederste Torp kan udvikles, såfremt der kan findes anden placering af eksisterende anvendelse\nCirkuspladsen kan udvikles til tæt-lav\nHøjvangen– kan udvikles til erhvervsformål, hvis ikke fredskovspligtigt\nAdministration kan ikke umiddelbart anbefale, at katalogets øvrige ejendomme udvikles med henblik på salg. Der henvises til de nærmere begrundelser herfor i beskrivelsen af de enkelte arealer i kataloget.\nBemærkninger efter 12. juni 2017\nAdministrationen bemærker til Plan-, Miljø- og Klimaudvalgets behandling af sagen at ejendommene 1, 12 og 15 forudsætter ny lokalplan samt kommuneplantillæg, mens 16 forudsætter ny lokalplan. Prioritering af disse medtages i sag, der ultimo 2017 fremlægges udvalget om prioritering af planopgaver.\nAt den i sagsfremstillingen givne redegørelse for salg af fast ejendom tages til efterretning.\nAt kataloget med arealer og ejendomme, der kan udvikles med henblik på salg sendes til behandling og udtalelse i Plan-, Klima- og Miljøudvalget med henblik på efterfølgende behandling i Økonomiudvalget.\nStatus taget til efterretning. Udvalget ønsker sag vedr. Boserupvej sættes i bero, medmindre der sker salg til skoleformål.\nGodkender administrationens samt Plan, Miljø – og Klimaudvalgets indstilling. I forhold til indstillingens punkt 2 anmoder Økonomiudvalget administrationen om at arbejde videre med salgsundersøgelser af de 5 ejendomme 1, 5, 12, 16 og 18. I forhold ejendommen Boserupvej 101B besluttede Økonomiudvalget at give fristforlængelse til 1. december 2017.\n- Vurdering af ejendomme til grundsalg.endelig.fki.29.05.pdf\nNr.195 - Endelig vedtagelse af Vandforsyningsplan 2017\nEndelig vedtagelse af Vandforsyningsplan 2017 efter offentlig høring.\nByrådet besluttede den 27. marts 2017 at sende Forslag til Vandforsyningsplan 2017 i 8 ugers offentlig høring.\nVandforsyningsplanen danner plangrundlaget for den fremtidige vandforsyning i kommunen. Den har til formål at sikre en god, tilstrækkelig og stabil vandforsyning til alle i kommunen med mindst mulig miljøpåvirkning til en rimelig pris. I planen er der angivet mål og retningslinjer for grundvandsressourcen, vandforbrug, vandkvalitet, forsyningssikkerhed og natur, energi og klima.\nUdover at være et administrationsgrundlag for kommunen er vandforsyningsplanen et planlægningsgrundlag for vandforsyningerne samt borgernes mulighed for at få indblik i kommunens vandforsyning.\nForslag til planen blev udarbejdet i samarbejde med de almene vandforsyninger.\nI forslag til planen fremgår det, at der er tilstrækkelig kapacitet til at imødekomme den forventede udvikling af vandbehov som følge af kommunens prognose for befolkningstilvækst på 5 % i 2027.\nOffentlig høring og ændringer som følge af høringen\nForslag til Vandforsyningsplan var i offentlig høring fra den 6. april – 1. juni 2017.\nI høringsperioden indkom der en enkelt bemærkning fra en borger, som påpegede en fejl vedr. placering af et forsinkelsesbassin på sin ejendom i plandelen i afsnit 9.2.2. Administrationen har i det endelige forslag til planen rettet denne fejl, da Forsyningen ikke længere arbejder med den løsning.\nI høringsperioden blev der endvidere afholdt møde med Grundvandsrådet, hvor planen blev gennemgået. Efter mødet er der i samarbejde med vandværkerne foretaget mindre faktuelle rettelser i tabellerne i forudsætningsdelen i afsnit 4 vedr. kapacitetsberegninger.\nDen opdaterede plandel og forudsætningsdel er vedlagt som bilag.\nAdministrationen vurderer på den baggrund, at Vandforsyningsplan 2017 kan vedtages endeligt.\nBekendtgørelse om vandforsyningsplanlægning nr. 831 af 27. juni 2016.\nVandforsyningsplanen offentliggøres på kommunens hjemmeside og fremsendes til grundvandsrådet og Sundhedsstyrelsen.\nAt Vandforsyningsplan 2017 vedtages endeligt med ovenstående rettelser.\nAnbefaler Plan, Miljø – og Klimaudvalgets indstilling.\nVandforsyningsplan 2017 - forudsætningsdel.pdf\nVandforsyningsplan 2017 - plandel.pdf\nNr.197 - Modulvogntog på Isterødvejen\nBeslutning vedrørende mulige udgifter til finansiering af ombygning af Isterødvejen for kørsel med Modulvogntog samt næste skridt i sagen.\nAf trafikaftalen fra 13. december 2016 fremgår at parterne er enige om at imødekomme Fredensborg Kommunes ønske om en ændret rute via Isterødvejen og Helsingørmotorvejen under forudsætning af, at kommunen tilvejebringer den fornødne finansiering og indhenter accept fra de øvrige kommuner til at køre modulvogntog på deres del af Isterødvejen. Staten bidrager som hidtil forudsat med 0,5 mio. kr.\nTo alternative ruter\nVejdirektoratets oprindelige forslag (A) fører modulvogntogene ad A6 gennem Fredensborg by. Fredensborg kommune har over for Vejdirektoratet foreslået to alternative ruter som begge benytter Isterødvejen i stedet for A6 gennem Fredensborg.\nI det ene alternativ (B) føres modulvogntogene fra Isterødvejen ad Overdrevsvejen (rute 6), i det andet alternativ (C) føres modulvogntogene ad Isterødvejen nord om Hillerød (rute 19). Begge alternativer forventes efter kommunens opfattelse at kunne rummes inden for aftaleteksten.\nRuterne fremgår af nedenstående figur.\nVejdirektoratet har nu gennemført beregninger af de to alternative ruter. De forventede anlægsudgifter fremgår af nedenstående skema, som viser at forslag C er betydeligt billigere end forslag B. Vejdirektoratets udgiftsberegning indeholder alle de forventede udgifter (inkl. projektering mm).\nForslag A (gennem Fredensborg)\nForslag B (syd om Hillerød)\nForslag C (nord om Hillerød)\nDa Staten bidrager med 0,5 mio. kr. til projektet skal Fredensborg Kommunen tilvejebringe 9,5 mio. kr. såfremt forslag B skal realiseres, og 2,5 mio. kr. såfremt forslag C realiseres. Forslag A er ikke forbundet med udgifter for Fredensborg kommune.\nI Forslag B er det især ombygning af krydset Overdrevsvejen/Isterødvejen, som medfører en høj anlægsudgift. Vejdirektoratet har vurderet forskellige alternativer for ombygning af krydset. Udgifterne i de forskellige alternativer er på samme niveau.\nBorgmesteren har den 17. marts 2017 skrevet til borgmestrene fra hhv. Hillerød og Hørsholm kommuner vedrørende deres accept af at Fredensborg kommune meddeler Vejdirektoratet at de tillader kørsel med modulvogntog på de dele af Isterødvejen hvor disse kommuner er vejmyndighed og at de er indforstået med at Fredensborg kommune finansierer ombygninger på deres dele af Isterødvejen.\nHillerød kommunes borgmester har den 9. maj 2017 svaret, at Hillerød Kommune kan acceptere at rutenettet til modulvogntog ændres. De stiller dog som vilkår om at Isterødvejen opklassificeres til statsvej. Desuden ønsker de at ruten går ad Overdrevsvejen (svarende til forslag B). Dette ønske skyldes så vidt administrationen tolker det, et ønske om at undgå at komplicere arbejdet i forhold til Hillerødmotorvejens forlængelse.\nHørsholm kommune har i brev af 4. maj 2017 ligeledes valgt at godkende den ændrede linjeføring under forudsætning af at Isterødvejen opklassificeres til statsvej. Desuden har de som vilkår at ændringer på vejnettet skal trafiksikkerhedsrevideres, således at trafiksikkerheden ikke bliver forværret ved ændringerne.\nBegge kommuner forudsætter at de holdes udgiftsfrie ved ændringen og de ønsker ikke at bidrage til finansiering af ombygningerne.\nDa Fredensborg kommune skal tilvejebringe den nødvendige finansiering, og da ingen af nabokommunerne ønsker at deltage i finansieringen, skal Fredensborg kommune tilvejebringe 9,5 mio. kr. såfremt forslag B vælges og 2,5 mio. kr. såfremt forslag C vælges. Fredensborg kommune bør derfor af økonomiske grunde foretrække forslag C. Dette er dog ikke i overensstemmelse med ønsket fra Hillerød kommune.\nAlle tre kommuner har tidligere i fællesskab påpeget overfor Transportministeren at Isterødvejen bør være statsvej, uden at det har ført til ændringer. Vejdirektoratet har desuden indikeret, at der ikke er planer om at Isterødvejen opklassificeres – og slet ikke før en eventuel ombygning. Dette harmonerer ikke med nabokommunernes vilkår om at ombygning af Isterødvejen til modulvogntog forudsætter en opklassificering til statsvej.\nAdministrationen foreslår at drøftelserne med nabokommunerne fortsættes med henblik på at kunne ombygge Isterødvejen til kørsel med Modulvogntog inden for en økonomisk rimelig udgift. Desuden foreslår administrationen at spørgsmålet om finansiering af ombygninger på Isterødvejen drøftes i forbindelse med budgetforhandlingerne.\nEndvidere foreslår administration at den generelle udfordring med trafik på A6 gennem Fredensborg, adskilles fra sagen om modulvogntog. Administrationen vil fremlægge en særskilt sag om en trafikanalyse, med henblik på en langsigtet løsning for trafikken gennem Fredensborg.\nSagen har pt. ingen bevillingsmæssige konsekvenser, men videre fremdrift forudsætter bevilling som det fremgår af sagen.\n1. At Fredensborg kommune på borgmesterniveau forhandler videre med Hillerød og Hørsholm kommuner om deres betingelse af at Isterødvejen skal opgraderes til statsvej, og for Hillerød kommunes vedkommende om muligheden for at prioritere en løsning nord om Hillerød.\n2. At udvalget tager stilling til finansiering af ombygningen af Isterødvejen til modulvogntogskørsel og oversender denne til budgetforhandlingerne.\n3. At der fremlægges et særskilt dagsordenspunkt vedrørende analyse af trafikken på A6 gennem Fredensborg med henblik på langsigtet løsning for trafikken gennem Fredensborg.\nAnbefaler den administrative indstilling, idet der henvises til trafikaftalen, om at ” Parterne er enige om at imødekomme Fredensborg Kommunes ønske om en ændret rute via Isterødvejen og Helsingørmotorvejen under forudsætning af, at kommunen tilvejebringer den fornødne finansiering og indhenter accept fra de øvrige kommuner til at køre modulvogntog på deres del af Isterødvejen. Staten bidrager som hidtil forudsat med 0,5 mio. kr.”\nUdvalget anbefaler den nordvestlige rute, som Fredensborg Kommunes løsning.\nSagen oversendes til budgetforhandlingerne.\nNr.198 - Orientering - Evalueringsrapport vedrørende Nordsjællands Park & Vejs virksomhed 2014-2016\nOrientering om rapport vedrørende Nordsjællands Park og Vejs virksomhed 2014 – 2016.\nByrådene i Helsingør og Fredensborg kommuner har i beslutningen om at etablere Nordsjællands Park og Vej (NSPV) pr. 1. januar 2014, udtrykt ønske om at fællesskabet evalueres ved udgange af 2016.\nBestyrelsen for NSPV har den 15. marts 2015 besluttet at denne evaluering udføres som en intern rapportering om fællesskabets virke og at evalueringen efterfølgende sendes til de to Byråd. Fredensborg kommune har således ikke været involveret i udarbejdelsen af evalueringen.\nRapporten har været behandlet af formandsskabet for NSPV samt på bestyrelsesmøde i NSPV.\nNSPV kommer i evalueringsrapporten med en række anbefalinger:\nAt der fortsat arbejdes med opgavesnitfladerne mellem NSPV og ejerkommunerne med henblik på at overdrage det fulde ansvar til fællesskabet. Derudover gennemføres en analyse af alle opgaverne på området, og en afdækning af, hvor der er synergier for et fællesskab, økonomisk og kompetencemæssigt.\nAt det fulde kontraktholder ansvar for anlægsopgaverne overdrages til NSPV med henblik på at udnytte mulighederne for fælles udbud og samle byggestyringskompetencerne i en organisation.\nAt asfaltopgaverne samles i NSPV med henblik på at opnå størst mulige synergier i forbindelse med tilstandsvurdering, planlægning og udbud.\nAt NSPVs materielgårde reduceres fra tre til to, idet materielgråden på Møllevej nedlægges, og der inden endelig beslutning tages udarbejdes forslag til en ”fall-back option” for Fredensborg Kommune, hvis NSPV opløses.\nAt ansvaret for tilsyns og tilstandsregistrering for park- og vejområderne (fx tilstandsvurderinger af veje) overdrages entydigt til NSPV.\nAt NSPV benyttes til at gennemføre alle fælles udbud på områderne.\nDer foretages en analyse af, om yderligere områder indenfor ejendomsdrift med fordel kan overføres til fællesskabet.\nAdministrationen har kort kommenteret disse fremadrettede anbefalinger (se bilag). Administrationen følger i samarbejde med NSPV op i forhold til anbefalingerne.\nOrientering tages til efterretning. Udvalget anbefaler, at NSPV har fokus på kommunikation om opgaver og opgaveløsning. Der arbejdes videre med de i evalueringen rejste spørgsmål om snitflader mv.\nUlla Hardy-Hansen (C) tager forbehold.\nAnbefaler Plan-, Miljø, – og Klimaudvalgets indstilling.\nUlla Hardy-Hansen (C) tog forbehold, idet hun ønsker flere ressourcer til Nordsjællands Park og vej.\nRapport vedrørende Nordsjællands Park & Vejs virksomhed 2014-2016 - fredensborgbrev.pdf\nRapport vedrørende Nordsjællands Park & Vejs virksomhed 2014-2016 - Rapport 2014-2016-endelig.pdf\nBilag til evaluering NSPV aug 2017.pdf\nReferat fra bestyrelsesmøde i NSPV.pdf\nNr.199 - Orientering om K6-samarbejdet omkring infrastruktur\nDer orienteres om sekskommunesamarbejdet om infrastruktur i Nordsjælland - K6-samarbejdet. Denne orientering fokuserer på status for forbedringer på Kystbanen.\nSekskommunesamarbejdet om infrastruktur i Nordsjælland er et samarbejde mellem nordsjællandske kommuner, der sammen skal sætte fokus på løsninger i relation til de udfordringer, der er omkring infrastrukturen på nogle af de mest trafikerede strækninger i Nordsjælland.\nDe 6 deltagende kommuner er Fredensborg Kommune, Frederiksund Kommune, Gribskov Kommune, Halsnæs Kommune, Helsingør Kommune og Hillerød Kommune.\nSamarbejdet har til formål at sætte nationalt politisk fokus på følgende tre projekter:\n- Kystbanen bør forbedres\n- Frederikssundmotorvejen bør færdiggøres (tredje etape fra Tværvej til Frederikssund)\n- Hillerødmotorvejen bør forlænges (motortrafikvejen fra Allerød til Hillerød gøres til motorvej)\nGennem sekskommunesamarbejdet om infrastruktur fører de seks nordsjællandske kommuner en løbende og tæt dialog med Transport-, Bygnings og Boligministeren samt transportordførerne fra Folketingets partier (samt en række andre centrale ministre, politikere, embedsmænd og interesseorganisationer) om behovet for at forbedre den nordsjællandske infrastruktur. Dette gælder både for Kystbanen og motorvejene.\nFredensborg Kommune har fokus på Kystbanen, og forbedringerne af denne. I K6-samarbejdet har Fredensborg Kommune dog forpligtiget sig til at arbejde for alle tre projekter. Ligeledes har de kommuner, der ikke ligger ved Kystbanen, forpligtiget sig til at arbejde for, at Kystbanen skal forbedres.\nSekskommunesamarbejdets løbende drøftelser med Transport-, Bygnings og Boligministeren samt Folketingets transportordførere, har vist, at der er politisk fokus på de udfordringer, der er på Kystbanen samt hvilke muligheder, der er for at få løst disse udfordringer. I drøftelserne sætter sekskommunesamarbejdet løbende fokus på de helt specifikke udfordringer på Kystbanen og er i dialog med politikere og embedsmænd på nationalt niveau om løsningsmodeller i relation hertil.\nEksempler på konkrete indsatser indtil nu vedrørende Kystbanen:\n- Via personlige møder med Transportministeren og samtlige transportordførere har 6-kommunesamarbejdet kortlagt transportministerens og hver enkelt transportordførers holdning til forbedringer på Kystbanen og gået i dialog med ordførerne om løsningsmodeller og fremtidig allokering af midler til forbedringer\n- Via møder med topembedsmænd i Transportministeriet drøftet udfordringer og løsningsmodeller i relation til Kystbanen\n- Via møder med folketingspolitikere, valgt i Nordsjælland, koordineret en fælles indsats, hvor folketingspolitikerne deler artikler, skriver om Kystbanen, italesætter udfordringerne på Kystbanen internt i eget parti etc.\n- Fået DSB og Banedanmark til at udlevere alle data til kortlægning af manglende rettidighed (overholdelse af køreplanen), så vi kvartal for kvartal kan identificere det fulde billede af årsager til manglende rettidighed og anvende det i dialogen med politikere og topembedsmænd om løsningsmodeller samt i historier i pressen og på sociale medier\n- I relation til ovennævnte udleverede rettidighedsdata, pågår dialog med ekstern rådgiver om udarbejdelse af en ekstern analyse, der kan afdække præcist hvor det på den korte bane er muligt for DSB og Banedanmark at optimere rettidigheden\n- Etableret et fast samarbejde med Pendlerforeningen på Kystbanen og i særdeleshed Pendlertalsmand Michael Randropp vedrørende gensidig informationsudveksling og koordinering af initiativer – særlig presseinitiativer. Dette samarbejde har blandt andet givet en stor historie i Jyllands-Posten i påsken vedrørende de nye billettakster\n- Via løbende artikler og kronikker i Børsen, JP og Frederiksborg Amts Avis med sekskommunesamarbejdets borgmestre som kronikører, generelt sat fokus på kystbaneproblematikkerne\n- Etableret en tæt dialog med Kommunikationschef i DSB Tony Bispeskov og kommunikationschef i Banedanmark Jacob Østerbye, i relation til det løbende fokus på forbedringer af Kystbanen. DSB’s fokus er på bedre rettidighed, bedre trafikinformation på stationerne, mere specifikt også på udbedring af generelle nedbrud på togsæt, dørfejl m.m. Via løbende møder presses på for at dette fokus fører til mærkbare forbedringer for passagererne\n- Etableret Kystbanehappening den 26. juni 2017, hvor borgmesterkredsen i sekskommunesamarbejdet samt borgmesteren fra Hørsholm og viceborgmesteren fra Rudersdal ved en presseevent delte rundstykker og kaffe ud til passagererne på Rungsted Station, ved passagerenes skifte fra togbus til Kystbanetog. Kystbanens sommerlukning blev således anvendt til i pressen at italesætte de generelle udfordringer med Kystbanen\nFredensborg Kommune er i relation til Kystbanen også involveret i et firekommunesamarbejde om offentligt trafik. Dettes samarbejde består af Helsingør, Fredensborg, Hørsholm og Rudersdal.\nInitiativer og indsatser vedrørende Kystbanen koordineres mellem K6-samarbejdet og firekommunesamarbejdet om offentlig trafik.\nUd over det primære samarbejde om infrastrukturinvesteringer samarbejder kommunerne i regi af 6-kommunesamarbjedet også om bl.a. fælles retningslinjer i forbindelse med ledningsarbejder og om forslag til cykel-oplevelsesruter.\nOrientering tages til efterretning. Sagen oversendes til Udvalget for Infrastruktur og Trafik til orientering.\nNr.200 - Orientering om status på Lågegyde-retssagen\nPlan-, Miljø- og Klimaudvalget har anmodet om at få en status på retssagen vedrørende cykelstien langs Lågegyde, herunder også hvad der kan gøres for at fremskynde sagen.\nKommunens advokat Kurt Bardeleben har den 21. juni 2017 sendt en redegørelse om status vedrørende retssagen om ekspropriation af seks matrikler langs Lågegyde i Kokkedal.\nEjer af en ejendom på Lågegyde har anlagt retssag mod Fredensborg Kommune og Vejdirektoratet med påstand om, at ekspropriationen gennemført den 29. august 2011 er ugyldig. Dette begrundes med at linjeføringen, der involverer fældning af sagsøgers træer, er disproportional og uhensigtsmæssig ud fra et trafikalt synspunkt.\nSamtidig er der indledt taksation med henblik på fastsættelse af erstatningens størrelse, hvorunder der er påstået erstatning på kr. 1.000.000 og kr. 500.000 afhængigt af om træerne fældes eller ej. Under retssagen er der udmeldt syn og skøn og det er vurderet, at syn og skøn skal være gennemført før taksationen gennemføres.\nTemaet for skønsforretningen er hensigtsmæssigheden af cykelstiens forløb ud fra en vurdering af trafiksikkerheden.\nPå nuværende tidspunkt har taksationskommissionen foreslået besigtigelse den 20. oktober 2017 eller den 27. oktober 2017. Den endelige berammelse af besigtigelsen afventer en tilbagemelding fra sagens øvrige parter.\nImidlertid er det endnu ikke lykkes sagsøger, at fremkomme med forslag til egnede skønsmænd. Sagsøger har ved mail af 31. maj 2017 tilkendegivet, at man endnu ikke har modtaget en tilbagemelding fra de adspurgte kandidater.\nSagens manglende fremdrift beror på den omstændighed, at sagsøger ad flere omgange har aflyst taksationskommissionens besigtigelse, ligesom sagsøger til stadighed ikke har fundet egnede skønsmænd til besvarelsen af skønstemaet.\nSyn og skøn forudsætter, at det er praktisk muligt at tilvejebringe eksperter, som vil kunne besvare et skønstema af betydning for sagens afgørelse.\nVirkeligheden i denne sag har siden 2015 vist, at henvendelser til mulige eksperter i både Danmark, Holland og Sverige ikke har båret frugt.\nIfølge Kurt Bardeleben understreger dette, at man ved anlæggelse af en cykelsti som kommune, må tage det almindelige saglige skøn i anvendelse og derfor bør sagen også afgøres efter, hvorvidt Fredensborg Kommunes beslutning om cykelstiens forløb er baseret på den fornødne saglighed, hvilket efter advokatens mening er tilfældet.\nAdministrationen kan supplerende oplyse, at de skønsmandskandidater, der har været foreslået i Danmark, alle har vurderet at have interessekonflikter i relation til Vejdirektoratet og Fredensborg Kommune, idet de selskaber, som kandidaterne arbejder for (Via Trafik, Rambøll, Cowi og Moe) enten har, har haft eller har planer om at få rådgivningsopgaver for Vejdirektoratet og kommunen. Sagsøger har derfor ikke kunnet tilslutte sig, at de pågældende bliver skønsmænd. Sagsøger har efterfølgende med rettens accept forsøgt at finde egnede skønsmænd i Holland og Sverige i stedet, men det er, som nævnt, ikke lykkedes endnu.\nVedrørende sagens videre fremdrift henvises til vedhæftede lukkede bilag.\nSagen blev udsat til et ekstraordinært Økonomiudvalgsmøde forud for byrådsmødet den 4. september 2017.\nNr.201 - Godkendelse af rammeaftale for 2018\nGodkendelse af Rammeaftale 2018 samt hovedstadsregionens fælles mål for det tværgående højt specialiserede socialområde og specialundervisnings-område.\nDenne sagsfremstilling fremlægges i alle regionens 29 kommuner på foranledning af KKR Hovedstaden\nKommunerne har ansvaret for koordineringen af det specialiserede socialområde og specialundervisning, herunder ansvaret for udarbejdelse af en årlig rammeaftale for det specialiserede social- og undervisningsområde.\nRammeaftalen består af to elementer\nRammeaftale 2018 omfatter både det specialiserede socialområde og specialundervisningsområdet. I forbindelse med rammeaftalen fremlægges forslag til fælles mål for det tværgående højt specialiserede socialområde og specialundervisningsområdet. I Rammeaftale 2016 udvalgte kommunerne i hovedstadsregionen og Region Hovedstaden udarbejdelse af fælles mål som et særligt tema. Dette arbejde er videreført i Rammeaftale 2017. De fælles mål skal styrke hovedstadsregionens samarbejde på det højt specialiserede socialområde og specialundervisningsområdet og skal udgøre rammen for samarbejdet i regi af rammeaftalen i perioden 2018-2021.\nKKR Hovedstaden har på møde den 14. juni 2017 anbefalet, at kommunerne og Region Hovedstaden godkender Rammeaftale 2018 samt hovedstadsregionens fælles mål på det tværgående højt specialiserede socialområde og specialundervisningsområdet.\nRammeaftale 2018 skal ifølge lovgivningen være vedtaget senest den 15. oktober 2017.\nI Rammeaftale 2018 arbejdes der i retning af flerårige perspektiver i de udviklingsprojekter, fokusområder – og fremadrettet de fælles mål – der besluttes for området.\nRammeaftalen fokuserer på de konkrete aftaler, der er indgået for 2018 om styring og udvikling af det tværgående specialiserede social- og undervisningsområde.\nUdviklingsstrategien omfatter desuden aftaler om behandling af særlige temaer og fokusområder på tværs af kommunerne og regionen. Med afsæt i de bevægelser og tendenser, som kommunerne oplever på det højt specialiserede social- og undervisningsområde, er der udvalgt to områder, der vil være i fokus i forbindelse med det tværgående samarbejde og koordination i 2018.\n• Børn og unge med Autisme Spektrum Forstyrrelser og ADHD diagnosticeres i dag tidligere end førhen, og disse børn og unge har ofte et lavt funktionsniveau og andre samtidige diagnoser som angst m.v. Kommunerne oplever derfor et øget behovet for autismespecifikke tilbud, og flere kommuner forventer, at de vil få behov for at udvikle nye og alternative tilbud til børn og unge inden for disse målgrupper.\n• Ældre med handicap og psykiske lidelser og behov for sundhedsfaglige indsatser. I takt med, at mennesker med handicap, psykiske lidelser, misbrug m.v. bliver ældre stiger behovet for sundhedsfaglige indsatser i forhold til aldring og aldersrelaterede sygdomme, som kan overskygge behovet for pædagogiske indsatser. Dette stiller krav om indsatser med nye kompetencer og en højere grad af tværfaglighed end tidligere.\n· Aftale om udviklingen i udgifter per dag i de takstbelagte tilbud for perioden 2014-2018, som blev indgået på møde i KKR Hovedstaden den 24. april 2017.\n· Aftaler, takstmodel og procedurer, som skal understøtte samarbejde og dialog mellem brugerkommuner og driftsherrer om de konkrete forløb ved køb og salg af pladser\n· Ændringer i lovgivning og praksis giver anledning til enkelte nye elementer i Styringsaftale i Rammeaftale 2018, som har betydning for takstberegningen for 2018:\nI 2017-18 valgte kommunerne i hovedstadsregionen og Region Hovedstaden udarbejdelse og implementering af fælles mål for det tværgående højt specialiserede socialområde og specialundervisningsområdet som særligt tema for Udviklingsstrategien i Rammeaftalen.\nDe fælles mål skal styrke og fokusere det eksisterende samarbejde på tværs af kommuner og mellem kommuner og region i regi af Rammeaftalen. Ønsket er at fokusere på få områder, hvor vi yder en betydelig fælles indsats.\nFormålet med de fælles mål er, at kommunerne i hovedstadsregionen og Region Hovedstaden sætter en fælles dagsorden på det tværgående højt specialiserede socialområde og specialundervisningsområdet, der understøtter kommunernes ansvar for det højt specialiserede socialområde, herunder forsyningsansvaret for de højt specialiserede indsatser.\nAt Hovedstadsregionens Rammeaftale 2018, herunder Udviklingsstrategi og Styringsaftale godkendes\nAt Hovedstadsregionens fælles mål for det tværgående højt specialiserede socialområde og specialundervisningsområde godkendes\nBeslutning i Social- og Seniorudvalget den 21-08-2017\nDen administrative indstilling anbefales byrådet.\nFælles mål_tværgående højt specialiserede_maj 2017.pdf\nHovedstadsregionens Rammeaftale 2018.pdf\nNr.202 - Orientering\nOrientering om leasing af bus\nOrientering om rundkørsel ved Nivå\nOrientering om Fredtoften Live\nOrientering om slotsmarked\nOrientering om organisatorisk ændring på børne – og voksenhandicapområdet\nNr.203 - Sager behandlet på lukket møde\n204. Godkendelse af dagsorden - Lukket\n205. Salg af ejendommen Teglgårdsvej 155 - Lukket\n206. Evt. salg af matr.nr. 4 gb Brønsholm - Lukket\n207. Gunderødvej 46 - planmæssige rammer, salgsstrategi, flytning af tennisanlæg - Lukket\n208. Ansøgning om alkoholbevilling og udvidet åbningstid - Cafe Time Out og Fredensborg Hallen - Lukket\n204. Godkendelse af dagsorden – Lukket\n205. Salg af ejendommen Teglgårdsvej 155 – Lukket\n207. Gunderødvej 46 - planmæssige rammer, salgsstrategi, flytning af tennisanlæg – Lukket\nGodkender Plan,-Miljø,- og Klimaudvalget, Fritids – og Idrætsudvalget og administrationens indstillinger.\nEfter sagens behandling i Økonomiudvalget blev hele sagsfremstillingen åbnet. Sagen er vedhæftet som bilag til dette punkt.\nPunkt_5_Ansøgning om alkoholbevilling _29-08-2017 10-23-47.pdf