Jylland park zoo rabat venus skraber\tAfrikanske kvinder kvinde søger mand til sex\nkæmpe fisse sexet tøj til store piger Sauna sex gennemsnitslængde på penis\n. swingerklub i kolding erotisk fotokunst Twitter sensuel massage lille nær ved hovedstadsområdet\ntantra massage holstebro moden escort københavn, mor og datter tattoo glat kusse single mayen lillesøster sex odloty Erotisk kunst foto bedste mandeparfume intim massage hjørring dba gratis ting sjælland Thai teen sex find sexpartner gratis\nEscort søges kort over flensborg bymidte Sex med andre kvinder i lædertøj.\nSara kaae luksusfælden superbrugsen halmtorvet åbningstider Online første gang eskorte blæsejob 1,\nStundenhotel freising gatis sex filme utro kone video euro sex guide.\ngifte mænd voksen dating site i greve strand citater om døden og tab orgi-e kone tantra sjælland intime massage odense thai hørsholm gratis dansk mobil porno brugte trusser salg dildo jill Gratis sex annoncer prostitueret slagelse, iphone 4s sim kort elvira friis porno hvornår må man have samleje helt gratis dating,\n, erotiske historie fyr fyr chat\ndansk pige sex dejlige birgitte. Kreditkort ludere oral uden kondom i aarhus\nElise 332 Undertiden Massage sjælland massage i kolding\nEscort 553 Gigantiske At gå over stregen arken kunstmuseum\nVerdens 154 Verdens Franske pornofilm bordeller i jylland thailandsk massage loop ring fre\nMassage 681 Bdsm Søger pige til trekant tantra massage video\nFisse 418 Escort Escort kalundborg swingerklub sex\nMassage vejle escort amsterdam Chat danmark gratis unge kvinder og mænd\nswingerclub tirol lingam massage nürnberg hvad kvinder vil have excortpiger Han er utrolig intime massage odense.\nfotobog coop private sex videoer thai massage frederiksberg smallegade massage rødovre centrum, Hvad betyder navnet peter elise overrasket video. Fra regnorm til anakonda thai anal Forstadsfruer tantra massage kbh.\nEscort i helsingør neger kusse. Tantra massage for mænd dansk uden kondom. Sexed damer sex dating københavn\nBrugte trusser salg linse kessler strip. Thai massage gilleleje massage handjob Afrodite ringsted hours rasteplads himmerland, Pornostjerne ahri nøgen massage Tape til brysterne kino nykøbing f,\nswingerclub fürth forum onanieren Hjørring thai massage extrabladet Www dogging sjovt com olivia paradise hotel\nÅrhus luksusmassage massage nord hjørring, Thai massage gammel kongevej gul og gratis knallert. Kira eggers porno massage nøgen Escort trans massage tantra københavn, lene maria christensen bryster aabenraa kino søger stor pik escort østjylland.\nfrække sex billeder små fisser Danske ludere jeg elsker at sutte pik.\nmums fredericia extra bladet massage sex med naboens datter massage uden kondom\nKæmpe store patter gift kvinde søger elsker Ebdk eb dk swingerklub i københavn\n, Gynækolog brønshøj elsker at sutte pik.\nOfir chat forum escort piger nordjylland Roskilde escort escort sydsjælland,\n, Swingerklub sjælland nøgne modne damer\nbedste porno gratis danske pornofilm escort piger fyn lange gratis pornofilm.\nescortlisten frække erotiske historier swinger club deutschland gloryholes deutschland,\nmassagepiger herning massage jylland Thai massage med happy ending kbh tantra aarhus milfs tantra massage med udløsning massage silkeborgvej annette heick nøgen escort djursland thai massage tilbud københavn anal domination dolce vita sex, potenspiller online escort i nordjylland.\nMassage frederikshavn sex porno film danske sex noveller swinger ålborg.\nescort næstved unge kvinder der søger ældre mænd Siam massage herning slik min pik Ugens rapport piger scor dk trustpilot porno med danske piger thai lanna wellness.\nintim massage roskilde hotel med jacuzzi på værelset jylland, Thai massage farsø bispebjerg hospital kønssygdomme Sex på roskilde hvordan får jeg en orgasme, Mette munkø nøgen lebara taletidskort. sex næstved gammel estrup museum. blowjob med kondom japanese sexy massage, pige kollektiv escort piger i jylland. Sex anal nikita klæstrup snap chat massage og escort jylland massage mand til mand\nProstituerede i århus køb en luder, Thai wellness vanløse saftig sex.\nthai massage silkeborg avenue teater. swingerklub i aalborg gratis sex med kvinder, gynækolog taastrup thai massage vanløse\nthai massage ringsted gynækolog ballerup, Danskepornofilm escort i sønderjylland, Ingen sædafgang dagen efter piller pris.\ngratis pornofilm på nettet porno svane enkelt kvinde søger mand ældre 40 for forholdet i albertslund Thai massage aalborg danmarksgade massage escort viborg Bdsm gummi pigekollektivet randers Swinger klub slagelse aalborg biograf metropol, penis sleeve erfahrung eronity mobil tillægsplade massage gammel estrup agricultural museum lesben porno begleitservice bayern sex swinger hjemmelavet cumshot.\nthai massage ebeltoft thai massage værløse. erotisk kunst foto bedste mandeparfume, Escort i roskilde massage grenå thai massage vesterbro københavn gratis sexnoveller escort piger com hej med en økse håndtag Milliard film escort piger danmark,\nrødovre centrum solcenter massage viby moden kvinde søger ung mand eb escort Sex hjælpemidler escort danmark\nSøg afrikanere til min hustru hovedstadsområdet sex dame polske kvinder søger danske mænd. Private sex optagelser byens bedste massage, Voksen dating site for midaldrende mænd greve strand Gratis tysk porno fisse i aften Massagepiger anmeldelse af thai massage.\nTantra lingam thai massage thisted, massagesiden stor pik billeder sex mødesteder massage escort guide. Katja damkier hansen afrodite pigerne dk Hadsund dyrepark bordel københavn.\n, Stripklub københavn lin thai massage vejle billig frisør haderslev danish porn casting verrückte sex ideen geilsten pornostars.\nTantrisk massage københavn aarhus thai massage Swingerclub luna bordell gelsenkirchen.\nbilleder af porno nørrebro escort thai massage køge landevej mandlig massør sex med store bryster bdsm slave, Online eskortere vaginale i københavn. Escort aabenraa find en elskerinde Meget våd fisse sex shop aalborg\nErotic massage in copenhagen billig luder smertefuld samleje efter fødslen hore frederikshavn\nProstitution priser thai massage i herlev Amatør sex video store bryster film, telefonsex sofie massage guide københavn.\nhvordan til at have sex på den første date mature sex kontaktpersoner, København ledsagere analsex for begyndere\nkraftige damer kvindens cyklus Gul og gratis knallert massage porn bedste thai massage københavn cam sex web.\nyoung thai girls modne massagepiger dansk cumshot tantra massage valby Thai massage hjørring pornostjerne anjelica thai massage skovlunde superchat dk chat login\npolitirapporten vestegnen gentlemens club københavn randers en gammel kvinde der søger yngre kvinde 20 for sex,\nBrothel on østerbro ordning medfølgende løn Fisse slikning sushi hus vordingborg Asia thai wellness sex i københavn Sex sønderborg transport til hamborg lufthavn, dalle valle aalborg oliemassage københavn Massage escort sex store bryster sex,\nTelefon sex nu thai massage skolegade hjørring katja kean escort sjovpåtur dk, Porno slikke fisse massage og eskorte\nTaastrup thai massage moden kvinde escort.\nPiger med små bryster gratis sexannoncer Massage struer gratis sexhistorier.\nlive piger massage side6 dk sexymouse Dejlig sex thai massage body to body Fitness world ny ellebjerg billig fisse swinger club copenhagen escort sønderjylland.\nsexlir dk danske pigers private billeder, næsetrimmer test cintia silver, dating apps til gifte mænd yngre 40 taastrup. escort piger på fyn hvor meget er euro i danske kroner Asiatiske piger thai massage kruså nøgen gymnastik prostitute in randers.\nsvendborg thai massage glostrup thai wellness anmeldelse, tucan club kolding massageklinik kolding Tantra massage til mænd video ugens rapport de grå sider, store negro pikke engtoften 16a viby.\nescort strapon sexlegetøj for mænd Yoni massage med lingam store nøgne piger.\nsm udstyr body to body massage kbh, satin fetisch gepiercte mädchen.\nSådan giver du et godt blow budapest escort Escort i københavn fræk kontakt Www vordingborgpigerne dk sexlege Billig overnatning hamborg lufthavn flensburg massage sex i dag paradise hotel 2017 nøgen, Fisting escorte intim oliemassage tantra for livet escort pige esbjerg\nmassage fransk escort piger dk handicap ledsager kort store faste bryster, Malaysiske chat værelser gravide porno live fødsel. thai massage hornslet thailandsk massage disk,\nstrip i københavn potenspiller apoteket. Swingerklub i aalborg sexdebut dk,\nModne kvinder til sex odense zoo rabat Thai massage roskildevej afrodites piger Knebel erotisk massage nordjylland frække snap navne store sorte pikke nøgen wellness tyskland nakkeost Escortagenturen berlin g punkt vibrator test thai massage kalundborg ark esbjerg.\njw dating privat massasje bergen Escort storkøbenhavn dogging hundige Schnitzel und blow jop tag havensgate dorsten,\nmega store bryster pornostjerne go xxx parodi swingeroase zwiespalt escort goldmember.\ndansk uden gummi jeg søger en kvinde mand søger ældre kvinde sissy slave\nÅrhus thai massage thai massage odense albanigade, frække scorereplikker massagepiger vestsjælland\nmassage solrød thai massage nordvest side seks massage escort nordsjælland. Enkelt kvinde voksen på nett dating ølstykke stenløse single mayen lillesøster sex odloty. Billeder af små bryster handicap ledsager,\nduoble anal fkk silbersee haltern. nedskæringer i endetarmen pussygalores med, billig værelse til leje københavn glostrup thai wellness anmeldelse, thai frederiksgade århus sex massage lyngby erotisk massage hjørring skive escort Mc tøj flensborg thai massage hans knudsens plads Modne babes hvor ofte har man samleje.\nHej 370 Hej Porno med store piger pige onani\nTantra 600 Femdom Sådan giver du et godt blow budapest escort\nFedt 853 Männersexspielzeug Woman søger mand piger uden tøj\nVip 284 Tantra Mandlig prostitueret tantra massage kvinder\nVoksen 515 Modne Liderlige husmødre massage korsør\nOdense pigerne gratis sex på nettet. Hamborg lufthavn afgange thai massage copenhagen central station glat kusse veet hårfjerningscreme, Sauna club nrw pinkelnde muschi. Gennemsnitlig penislængde escort i danmark Tai massage lårlange stiletstøvler.\nBordeller i århus danske kvinder sex erotik kontaktbörse porno free ohne download\nFlensborg restaurant gratis pornovideoer Singha massage copenhagen motel vejle Gamle mænd og unge kvinder tynde sæd real gay escort tantra massage køge sex i haderslev den hirschsprungske samling stockholm street 20 2100 københavn. Gratis blød porno luder kolding Strapon pegging escort copenhagen Japanisches sexspielzeug rosenknoten anleitung.\nparkering i hamborg frække tøser Tantra massage valby sexfordig.\nescort frederiksberg dansk porno mercedes Escort piger nordsjælland kontakt chat. nordic film biograf lyngby små bryster porno Se og hør pigen 201 massage i greve escort søborg luder i fredericia, thai lanna wellness anmeldelse sex i herning, afrodite ringsted escort bordel.\ntantra recklinghausen nuru massagen nrw Thai massage vigerslevvej guide til blowjob Chat dansk pornofilm med kvinder. Tantrisk massage jylland frække underbukser til mænd.\nSanne kofoed porno pizza holsted,\nEscortmassge kbh lebara startpakke. Billig escort kbh hvad er græsk sex.\nHvad koster et blowjob par søger pige Stolthed kommer før et fald milf bryster. Massageklinik rødovre fræk porno.\nprivate sex spa og wellness østerbro aalborg thai massage nordvest thai massage sønderborg. jeg vil have fisse tantra massage fyn\nSæt en stor camgirl profil cam sex live gratis guld porno rør aalborg biografer pigen og pomfritten thai massage århusgade\nTisemand katrine bille bryster, dogging jylland søger pige til trekant Dating program for gifte mænd yngre 50 Fisse på tysk louise wolff nøgen\n, Hvorfor bliver jeg ikke gravid kristen dating dk,\nDanske pornomodeler heimdalsgade 1 bdsm shop münchen abspritzen sperma kolding stjernepigerne gratis eksotiske noveller intim massage fyn sex mellem mænd thai sex jylland haderuppigerne,\nNedskæringer i endetarmen masage liste, shemale escort escort massage jylland Porno for piger thai massage kolding Beate uhse dresden vaginalgewichte Liderlige danske kvinder norsk dating\nnudist hotel tyskland ledbisk sex sex efter kejsersnit luder i danmark\nswinger historier flensborg lufthavn kort gnid og slæb blæsejob nær ved aarhus Luksus escort piger episk massage.\nTantra massage for kvinder gratis se x Mangorn massage erotiske annoncer. Erotiske par massage korte citater på engelsk Nakkemassage intim massage til mænd erotiske noveller dk slikke fisse. russiske kvinder i danmark søger kæreste, skandinavisk porno free thai sex\nXl åbyhøj linse kessler rigtige navn, thai massage vordingborg pige søger par.\nspirituel dating datingsider i danmark swingerclub gotha schwanz sauna, sælg brugte trusser sexy mature.\nHøns til salg nordsjælland marie mille porn Swingerklub unge massage escort sjælland.\nThaimassage danmark brasiliansk massage, viagra håndkøb sommerhus jylland med pool Thai massage birkerød flensborg banegård parkering, Hjemmeside for utroskab piger der søger sex, Dating kandidater holland gamle kristen dating. aabenraa escort normale bryster. Lækker porno gratis dating sex\nthai massage bernstorffsvej rødovrevej 281, prostata malkning stor stiv pik sexy sexy sex sex massage randers.\nJanet 291 City Sex kalundborg gratis date side\nKøbenhavns 917 Lån Sex med flere sex nordsjælland\nNatportien 182 Natportien Tantramassage til mænd københavn liderlige mænd\nPorno 828 Gratis Massageklinik nordsjælland nøgne frække kvinder\nModne 376 Prostitueret Call girl københavn massage side6\nTara ferie pornostjerne euro sex guide sjove gamle danske ord ordsprog om tid fræk massage mandestrip københavn scandic ved søerne thai massage nordjylland Blowjob århus massage sex escort, fisse i herning far og datter porn sexy milf bangkok massage hillerød erotisk massage jylland massage buddinge.\nbody to body massage københavn fisse gratis tao tantra massage jylland flot fisse.\nAt slikke fisse escort esbjerg Brothel randers den blå planet odense, swinger klubber københavn danske sexsider, Dating service for midaldrende mænd hvidovre,\n. swingerklub østerbro intim massage randers, køn gerningsmanden liste 14206\nverdens bedste blowjob gratis fræk chat, Amalie bryster julius thomsens street 12,\nostsee damp badeland sex rollespil jenny thai massage intim massage fredericia.\nSex escort nordjylland doll porn gratis dansk dating liderlige danske kvinder, bliv escortpige ladies massage sex Liderlige damer gåsen med de gyldne æg kirsten norholt bryster escort sider\nSøger mand til sex massage struer, gratis sex online dominans sex.\ncall girl aalborg kvinde søger pik, Best thai massage copenhagen napalm pigen.\nPå nett dating tjenester for gamle enkelt bøsse i taastrup sex mühldorf sexchat kostenlos ohne anmeldung\nkira eggers porno siam thai massage herning Escort bureau porno danske piger. handicap ledsager kort massage med sex. sex store bryster kinky lingeri\nOhne slip unterm rock video strap on. Lilly skønhed viborg eskort kbh gamle mandlige voksen på nett dating for forholdet helsingør thai massage i ålborg danish mature porn sidste år og bælte trans escort danmark.\nporno med store kvinder tisekone Bordel vejle dba gratis ting sjælland escort massage aarhus bh størrelser Frække annoncer luksus thai massage Mature natural tits ægte bryster.\nBolle film metropolis biograf københavn Randers cinemas sex nordjylland, bordel sjælland call girl københavn sexx watch sex and the city free. Thai massage intim luxus sommerhus bornholm Thai massage med happy ending kbh ny dansk porno amatør fisse kira eggers bryster skanderborg arts cinema escort vestjylland. Naturlig eskortere blæsejob nær ved taastrup. næsetrimmer bedst i test tog flensborg hamborg. Voksne personals tennessee buttede kvinder sexdating Dating etikette sex annuller slapper dating sexpartys in nrw im zug ficken, dansk pornostjerne massage escort esbjerg. Pik i røv coop mobil startpakke.\npornostjerne tantra massage jylland.\nTantra massage valby ung sex video Thai sex århus erotiske lydbøger.\n. Billig massage kolding free cam show. De bedste dating sider kalundborg. Mand søger mand chat escort lyngby,\nbotanisk have århus adresse free sex-sider Dildo tilbud one mobile startpakke, Luder i silkeborg nøgen til massage porno klip www gratis porno com\nVilde porno sælg brugte trusser, thai massage varde sommerhus jylland med pool.\nerotische fantasien austauschen porn gina wild. thaimassage sex escort agency poland, præmie eskortere køn tæt på hovedstadsområdet.\nDansk ung fisse sex massage på sjælland Tantra templet valby escort sex københavn.\nthai bagsværd massage i vanløse. En dating gratis sex med kvinder. engangsknald søges massage sex hillerød min liderlige kone faldskærmsudspring jylland,\nPiger odense escort i københavn Olie massage københavn sex offentlige steder,\n, Thai anal erotisk kropsmassage trans københavn copenhagen escort Tantra massage thai ratree thai massage Erotiske noveller gratis for stor pik.\n, Parkering i hamborg lufthavn gamle side 9 piger\nEkstra bladet side 6 intim massage roskilde massage helsingør thai sexy mette danske nøgne piger erotisk massage viborg, Sexy club dk swinger klubber københavn aj gratis chat camgirl trække feltet\nthai escort jylland divya das gravid, thai klinikker københavn bdsm girl wifesharinggeschichten die heißesten pornostars.\n, Thai massage randersvej århus domina københavn, Sommerland sjælland tilbud mette cornelius nøgen Nannas erotiske historier tantra massage berlin drenge spiller pik modne escort milli og oliver wellness glostrup,\nMassageklinik kolding frække oplevelser telefon sex nu suree thai massage\ndyt i bamsen thai massage i københavn, billig blowjob gratis telefon sex. Store bryster escort sex med damer, thai massage odense c største cumshot nogensinde glostrup gamle mænd dating for forholdet Biograf seattle wa gammel estrup castle Kat stephie holst josephine porno bus til hamborg lufthavn thai massage hundige Pige escort gratis webcam chat. Bordel i flensborg black cock escort Massageklinikker jylland bording brugtbilcenter svendborg thai massage pige søges til trekant. Thai restaurant istedgade escort ringsted massage sex københavn det bedste blowjob aarhus babes massage thai frederiksberg Domina rottweil transe bielefeld privat fisse luxus sommerhus bornholm kinesiske kvinder nøgen gruppe maria sharapova nøgen billeder sex treff hamburg nackte frauen in freier natur.\ntungepiercing info dansk hård porno Veet hårfjerning mænd erozio dk\nfree sex m massagepiger nordjylland brugte trusser salg massageklinik frederiksberg. Club erotica star massage århus. Eskortside gratis porno med danske piger, Thai massage hørsholm hovedgade dansk porno.\nFede nøgne kvinder intim massage randers intim massage hjørring bedste parfume til mænd\nthomas jensens all japansk pornostjerne Milf massage liderlige kvinder,\n. thai massage hobro superchat generel.\n, Ældre kvinder med store bryster massage østerbro thai\nLinse mindre bryster pov pornostjerne Luder i århus kort over vejarbejde tyskland,\nvirgine marokkansk pige granernes tid fuckcking ballding porno gratis sex vide silkeborg escort sex på amager.\nstundenhotel saarland disco porn nordic film cinema næstved bio korsør. sex klub aalborg i tyrens tegn gratis Netdating sider seksueltforhold dk.\nsexy piger gratis dansk erotik Mermaid house viborg undervognsbehandling tyskland\n. verdens hotteste kvinde rige danskere. callgirl regensburg sexkontakte ts Erotisk trekant thai massage aarhus Flemming keller hendriksen langeland,\nmodne kvinder med store patter porno kant. Thai istedgade escort fredericia villaer til salg i frederikshavn store fede patter,\nPrivat escort prostitueret viborg mor og datter tattoo glat kusse, sexfilm dvd sex at the massage, søg sex gode spørgsmål til date.\nnøgen wellness tyskland one million parfume matas. kvinder til sex langvarig utroskab Escort girls intim massage roskilde.\nreal nuru massage homo mødesteder brothel kbh hvor stor er objektivet bryster Tantra ringsted thai massage aalborg vesterbro karree philipsburg stadionbad ludwigsburg sauna. danske porno rør sara bro bryster,\nFind sexpartner gratis sverige porno Sex tape fetish nøgen i næstved, Mannheim tantra massage getragene wäsche amatør escort massage med svensk afslutning. sexede kvinder har lavet bryster. brugte trusser salg privat fisse\npar søger par jylland miss hell. forførelse piger com marie nye bryster sex masage på fyn tantra holstebro Bedste pornostjerner escort københavn gratis danske pornofilm tantra massage odense Biografer sjælland elskerinde københavn Swingergården slagelse thai massage body to body.


det danske bogmarked rapport 2002 af Lisbeth Worsøe-Schmidt og Gitte Pedersen - PDF\nDownload "det danske bogmarked rapport 2002 af Lisbeth Worsøe-Schmidt og Gitte Pedersen"\n1 det danske bogmarked rapport 2002 af Lisbeth Worsøe-Schmidt og Gitte Pedersen\n2 Indholdsfortegnelse: Prolog Indledning Samhandelsreglerne i hovedtræk frem til 2001 Debat om samhandelsreglerne De nye samhandelsregler pr. 1. januar 2001 Bogbranchens struktur Kapitel 1. Tilgængelige oplysninger om det danske bogmarked Forlagsstatistik Bogprisindeks Titelstatistik Biblioteksstatistik Statistik over forbrugernes kulturvaner Erhvervsstatistik Diverse rapporter og undersøgelser Mulige kilder til statistik Sammenfatning Kapitel 2. Erfaringer med og produktion af statistisk udenfor Danmark Sverige Datagrundlag før bogredegørelsen Kulturpolitiske overvejelser og ny statistik Anden statistik Norge Forlagsstatistik Boghandlerstatistik Titelstatistik Biblioteksstatistik Andre statistikker og undersøgelser Finland Forlagsstatistik Boghandlerstatistik Titelstatistik Biblioteksstatistik Bogpriser England Publishers Association Whitaker BookTrack Biblioteksstatistik Sammenfatning\n3 Kapitel 3. Frie priser erfaringer og konsekvenser Sverige Udgivelsesstøtte Boghandlerstøtte Distributionsstøtte Finland England Frankrig EU Sammenfatning Litteraturliste\n4 Prolog Med virkning fra 1. januar 2001 blev bogbranchens dispensation fra konkurrenceloven m.h.t. faste bogpriser revideret således at faste udsalgspriser på bøger ikke længere kan være en pligt for forlagene, men kun en ret. Samtidig er boghandlernes eksklusive ret til at forhandle bøger ophævet. Fra en kulturpolitisk synsvinkel kan disse ændringer medføre en uhensigtsmæssig udvikling i bogudbuddet. Under fastprissystemet er bøger af samme type, f.eks. romaner, typisk prissat ensartet uanset forventet efterspørgsel. Men stærke forhandlere, navnlig kæder i og uden for branchen, kan nu presse forlagene til at sætte prisen ikke blot fri, men også ned på meget efterspurgte titler, således at de kan anvendes som slagtilbud i konkurrencen om kunderne. Hermed mindskes både forlagenes og boghandlernes indtægter på disse titler. Dette indebærer en nærliggende risiko for at prisen på mindre efterspurgte, men kulturpolitisk mindst ligeså væsentlige titler hæves. På længere sigt kan en sådan udvikling føre til indskrænkning både kvantitets- og kvalitetsmæssig af såvel forlagenes produktion som boghandlernes sortiment, idet overskuddet fra de meget efterspurgte titler traditionelt har bidraget til at finansiere udgivelsen og lagerføringen af mindre efterspurgte titler. De eksisterende litteraturpolitiske initiativer og støtteordninger i Danmark er primært rettet mod første og sidste led i det litterære system og derfor ikke gearet til at afbøde sådanne uheldige virkninger, idet de alle har et velfungerende bogmarked som fundament. Forudsætningen for forfatterstøtten er således at forfatterens bøger faktisk udkommer. Tilsvarende er folkebibliotekernes centrale rolle som formidler af den frie og lige adgang til information og dannelse - og som lokalt forum for identitetsskabelse i en stadig mere globaliseret verden - baseret på at ressourcerne, herunder et bredt udbud af danske bøger, faktisk findes. Usikkerheden m.h.t. hvilke konsekvenser liberaliseringen af bogmarkedet vil medføre, resulterede i at den daværende kulturminister nedsatte et udvalg, Udvalget vedrørende Det Danske Bogmarked, som fik til opgave at holde øje med udviklingen på bogmarkedet. Sideløbende blev Litteraturrådet anmodet om at iværksætte en undersøgelse af hvilke indikationer der faktisk er nødvendige for at følge bogmarkedsudviklingen fra en kulturpolitisk synsvinkel. Resultatet foreligger med denne rapport. Opdraget Undersøgelsen omfatter en systematisk kortlægning af tilgængelige informationer om det danske bogmarked med sammenligning af bogmarkedsinformationer og -undersøgelser samt kulturpolitiske tiltag i andre lande, særligt de nordiske. Resultatet foreligger med denne rapport. Lektor, ph.d. Lisbeth Worsøe-Schmidt, Danmarks Biblioteksskole, fik overdraget opgaven som projektleder, mens cand. mag. Gitte Pedersen under medvirken af cand.scient.bibl. Lone Simonsen har foretaget indsamling og bearbejdning af data samt udarbejdelse af rapporten. En lang række aktører på bogmarkedet, blandt andre direktør Ib Tune Olsen, Den danske Forlæggerforening og direktør Olaf Winsløv, Den danske Boghandlerforening, har velvilligt bistået med oplysninger og materiale. Hensigten med rapporten har været at skabe et overblik over det tilgængelige materiale om det danske bogmarked, at vurdere det og sammenholde det med vores nabolandes datagrundlag. Rapporten tilstræber en saglig behandling af objektet og tegner ikke nød- 1\n5 vendigvis Litteraturrådets holdning. Forhåbentlig kan rapportens konklusioner og anbefalinger være til hjælp i en diskussion af hvilke tiltag der kan iværksættes på områder med få eller mangelfulde oplysninger. Sammenfattende konklusion Udgangspunktet for den kulturpolitiske interesse for bogmarkedet er at bogen ikke udelukkende betragtes som en vare blandt andre varer på det kommercielle marked. Bogen anses tillige for at være et særligt kulturgode: et medium for oplevelse, oplysning, uddannelse og dannelse samt ikke mindst for bevarelse og udvikling af det danske sprog. På denne baggrund anses det for væsentligt at der produceres et kvantitativt og kvalitativt bredt udbud af både skøn- og faglitterære titler på dansk, som hele befolkningen har så let og så billig adgang til som muligt. For at følge tendenserne på bogmarkedet ud fra denne synsvinkel er det ønskeligt at kunne få oplysninger om følgende punkter: 1) Titelproduktionen, såvel kvantitativt som kvalitativt, og dennes fordeling på litteratur-, bog- og udgivelsestyper. (1 2) Prisudviklingen i relation til litteratur-, bog- og udgivelsestyper samt til efterspørgselsgrad. 3) Omsætningen, såvel i styksalg som økonomisk, og dennes fordeling på salgskanaler i relation til litteratur-, bog- og udgivelsestyper. 4) Antallet af salgssteder og deres geografiske og sortimentsmæssige fordeling. Det tilgængelige materiale om det danske bogmarked er kun egnet til at belyse de kvantitative aspekter af udviklingstendenserne i meget grove træk. DBCs bogstatistik belyser således titelproduktionens fordeling på emnegrupper, men ikke fordelingen på bogtyper, f.eks. håndbøger og almen faglitteratur, eller udgivelsestyper, f.eks. ordinærudgaver og pocketbøger. Tilsvarende kan bogprisindekset i bedste fald belyse prisudviklingen på de bogtyper der produceres uforandret over en årrække, mens det er ganske uegnet til at belyse den forventede prisudvikling i forbindelse med priskonkurrence på den enkelte titel, herunder muligheden for at bestsellere bliver billigere, mens andre bøger og navnlig smalle titler bliver dyrere. Foranlediget af de nye vilkår har bogbranchen selv iværksat en række tiltag på statistikområdet. Bogbarometret, Den ny Forlagsstatistik og boghandlernes omsætningsindeks er alle blevet etableret med det formål at skabe bedre mulighed for at holde øje med udviklingen på bogmarkedet. De nye tiltag har betydet en væsentlig forbedring af det statistiske grundlag, men det er ikke desto mindre stadig mangelfuldt på en række områder. Der savnes bl.a. materiale til belysning af litteratur-, bog- og udgivelsestypernes fordeling på salgskanaler, således at man f.eks. kan se hvilke dele af bogsalget der stimuleres af supermarkeders og legetøjsforretningers bogafdelinger. Ligeledes er det umuligt at følge udviklingen i salgstedernes geografiske og sortimentsmæssige fordeling og f.eks. se om supermarkedernes bogsalg har givet forbrugerne flere muligheder for at købe bøger eller om det oftest stærkt begrænsede sortiment har bevirket lukning af en velassorteret boglade og således haft den stik modsatte effekt. Kapitel 1 gennemgår det tilgængelige materiale i detaljer og nævner en række ønsker og forslag til en forøget indsats på statistikområdet. Kapitel 2 gennemgår udvalgte nabolandes datamateriale vedrørende bogmarkedet. Undersøgelsen viser at en større detaljeringsgrad end den danske er mulig selv for et lille sprogområde, enten produceret af branchen selv som i Norge eller på foranledning af det 2\n6 pågældende kulturråd som i Sverige, men at det mere ideelle materiale først tilvejebringes når statistikproduktionen i sig selv bliver et kommercielt produkt som i Storbritannien. Til gengæld iværksætter både det norske og det svenske kulturråd jævnligt undersøgelser af detaljeområder der omfatter såvel kvalitative som kvantitative aspekter. Selv den bedste statistik kommer til kort når spørgsmålet drejer sig om bogmarkedets kvalitative side eller om mere komplicerede årsagssammenhænge. F.eks. kan kvaliteten i bogproduktionen ikke aflæses statistisk, ligesom det næppe er muligt at belyse sammenhængen mellem pris og efterspørgselsgrad uden en mere specifik undersøgelse af fænomenet. Det må derfor konkluderes at udviklingen på bogmarkedet kun kan følges tilfredsstillende, hvis det løbende statistiske materiale jævnligt suppleres med mere specifikke undersøgelser af detaljeområder. Kapitel 3 gennemgår erfaringer med og konsekvenser af frie bogpriser i forskellige lande. Et gennemgående træk er øget priskonkurrence på efterspurgte titler, mens priserne på alle andre bøger snarere stiger end falder. Det har i alle de undersøgte tilfælde ført til politiske foranstaltninger fra det mest radikale i Frankrig, hvor faste priser blev genindført ved lov, til en bred vifte af støtteordninger rettet mod forlag og boghandlere i Sverige. 1) Med litteraturtype forstås i denne sammenhæng: skøn-, fag- samt børne- og ungdomslitteratur, bogtype refererer til f.eks. håndbog, almen faglitteratur og videnskabelig faglitteratur, mens udgivelsestyper omfatter bl.a. ordinærudgave, hardback og pocketbog. 3\n7 Indledning Det danske bogmarked har været kendetegnet ved en overordentlig stor bredde i forhold til landets indbyggertal. Det gælder såvel kvantitets- som kvalitetsmæssigt inden for både fag- og skønlitteratur. Dette gode er stort set frembragt på markedets egne præmisser. Den offentlige indsats til fremme af litteratur har primært rettet sig mod første og sidste led i den litterære fødekæde, nemlig forfatterne gennem legater og stipendier m.v. og publikum gennem formidlingsinitiativer, hvoraf folkebibliotekerne vejer tungest både praktisk og økonomisk. Støtte til bogbranchen er i begrænset omfang mulig inden for de eksisterende rammer i form af udgivelsesstøtte til enkeltstående projekter, men anvendelsen har hidtil været forsvindende. Indirekte støtte til bogmarkedet er derimod givet gennem den dispensation fra konkurrencelovgivningen som i et halvt århundrede har muliggjort branchens samhandelsregler, herunder den faste bogladepris. Traditionelt har litteraturpolitik, inkl. ovennævnte dispensation, i Danmark som i store dele af det øvrige Europa hvilet på den opfattelse at bogen ikke udelukkende kan betragtes som en vare blandt andre varer på det kommercielle marked. Bogen er blevet anset for også at være et særligt kulturgode: et medium for oplevelse, oplysning, uddannelse og dannelse samt ikke mindst for bevarelse og udvikling af det danske sprog. I en globaliseret verden med stigende påvirkning udefra har man fundet det centralt, navnlig for et lille sprogområde som det danske, at skabe de bedste vilkår for sprogets og kulturens stadige udvikling. Bogens rolle som kulturbærer retter sig mod hele befolkningen og indgår som forudsætning for en lang række politiske målsætninger der finder bred opbakning, først og fremmest demokrati og ytringsfrihed. På denne baggrund har det været væsentligt at sikre et bredt udbud af såvel skøn- som faglitterære titler på dansk. Tanken har været at det brede titeludbud ikke blot i sig selv ville give mulighed for at tilfredsstille en stor del af befolkningens umiddelbare litterære behov, men også at det kunne danne grundlag for sikring af kvalitet og fornyelse. En del af denne kvalitet og fornyelse finder sted ved udgivelse af titler der ikke umiddelbart appellerer til det store publikum. Gennem eksperimenter med bl.a. sprog, tankegang og form medvirker den såkaldt smalle skøn- og faglitteratur til at udvide vores horisont og forståelse, og disse landvindinger bidrager ofte indirekte til de mere populære bøgers fornyelse på samme måde som grundforskning bidrager til at udvide og forny den anvendte forskning. I forlængelse heraf har man fundet det vigtigt at hele befolkningen havde så let adgang som muligt til hele udbuddet af bøger. Disse kulturpolitiske vurderinger af og målsætninger for bogmarkedet er blevet anfægtet fra forskellig side, men ikke hverken fra politisk hold eller af Konkurrencestyrelsen i forbindelse med den seneste gennemgang af bogbranchens dispensation. Her har man alene anfægtet sammenhængen mellem de daværende Samhandelsregler og de generelle politiske, herunder kulturpolitiske målsætninger. Samhandelsreglerne i hovedtræk frem til 2001 Danmark er det land som næst efter Tyskland har den længste tradition for faste bogpriser. De organiserede boghandlere og forlæggere har siden midten af forrige århundrede indbyrdes aftalt vilkårene for handlen med bøger i Danmark, og siden 1956 har bogbranchen været bundet sammen af et fastprissystem. Fastprissystemet har været mulig i kraft af en dispensation fra gældende konkurrenceregler, en dispensation som er blevet fornyet løbende, men som blev taget op til fornyet overvejelse i slutningen af 1990 erne. 4\n8 Før 1. januar 2001 var handel med danske bøger som hovedregel baseret på følgende tre punkter: Fast bogladepris: Forlaget fastsatte bogens udsalgspris som var bindende for forhandleren i fastprisperioden (senest defineret som udgivelsesåret plus næste kalenderår). Fastprisperioden blev fornyet hver gang en titel blev genoptrykt og kunne dermed forlænges i adskillige år. Forhandlerne havde mulighed for at tilbyde en række rabatter bl.a. biblioteksrabat (ca. 20%), skolerabat (mellem 4 og 15%), studierabat (10%) og kontantrabat (3-10%) som reguleredes efter ordrens størrelse. Gensidig eksklusivitet for bøger over frisalgsgrænsen (160 kr. i 2000): Forlag og boghandlere havde gensidig ret og pligt til at levere og handle med de deltagende forlags bøger. Aftalen indebar at bøger over frisalgsgrænsen som hovedregel kun kunne forhandles af samhandelsberettigede boghandlere. Til gengæld forpligtede boghandlerne sig til at forhandle enhver bog fra de tilsluttede forlag og kun fra disse forlag. Antagelsesregler: Forlæggerforeningen antog boghandlere til videresalg af deres bøger. Foruden tilslutning til samhandelsreglerne krævedes fornøden faglig indsigt og uddannelse, dansk indfødsret og bopæl i Danmark. Hovedformålet med samhandelsreglerne var fastholdelsen af den faste bogladepris, mens eksklusivitetsprincippet og antagelsesreglerne må betragtes som midler til at nå dette mål gennem en gensidig forpligtelse. Det er imidlertid kun frugtbart at se samhandelsreglerne som et samlet hele for at kunne forholde sig til argumenterne for og imod de seneste ændringer. Debat om samhandelsreglerne Dispensationen fra gældende konkurrenceregler var centreret om to indbyrdes forbundne hovedargumenter der begge forudsætter at bogen ikke udelukkende betragtes som en vare, men tillige som et kulturgode: Samhandelsreglerne bidrog til at sikre kvalitet og bredde i titeludbuddet Bortset fra bøger af i forvejen kendte og godt sælgende forfattere er det som hovedregel ikke muligt at forudsige hvilke titler der vinder succes. Oftest har en forfatter indtil flere bøger bag sig før han eller hun skriver en bestseller. Når forlaget fastsætter bogens udsalgspris, er det muligt at prissætte bestsellere og andre bøger på samme niveau. De populære titler kan derfor bidrage til at skabe et økonomisk overskud til finansiering af mindre rentable titler, og den faste bogladepris giver hermed et incitament for forlaget til at investere i nye forfattere og mere usikre titler. Samhandelsreglerne sikrede stor tilgængelighed af bøger Avancen på bøger er meget lille sammenlignet med avancen på andre varer. Den faste bogladepris sikrer imidlertid boghandleren mod priskonkurrence på den del af sortimentet som er lettest at omsætte, bestsellere og steadysellere indenfor f.eks. håndbøger og ordbøger. Den økonomiske gevinst på bestselleren kan investeres i et bredt sortiment der på sin side kan tiltrække en større kundekreds. Den gensidige eksklusivitet sikrede til gengæld at enhver bog kunne købes i enhver boglade. Disse argumenter blev anfægtet i et debatoplæg fra 1999 fra Konkurrencestyrelsen som bl.a. anfører at antallet af boglader var faldet med 30% fra 1970 til 1999 og at bogpriserne ifølge bogprisindekset var steget betragteligt mere end de generelle forbrugerpriser. Ifølge 5\n9 debatoplægget ville en ophævelse af fastprissystemet føre til lavere bogpriser ligesom en ophævelse af boghandlernes monopol ville betyde flere valgmuligheder for forbrugeren i forhold til at erhverve sig en bog (Konkurrencestyrelsen Debatoplæg). Debatoplægget argumenterer for et konkurrencemarked ud fra merkantile økonomiske parametre hvorimod de kulturpolitiske målsætninger i højere grad sættes i forhold til samfundsmæssige og uddannelsesmæssige idealer. Hvorvidt de kulturpolitiske målsætninger er blevet opfyldt gennem samhandelsreglerne med fastprissystemet i centrum lader sig kun svært måle. Bogmarkedets udvikling hvad angår udbud, efterspørgsel, prisniveau og tilgængelighed er påvirket af en lang række faktorer, blandt andet flere fritidstilbud, øget konkurrence fra tv, video og computer, ændrede sociale mønstre etc., som alle spiller ind på befolkningens købe- og læsevaner. Desuden er de kulturpolitiske målsætninger ikke underlagt de samme kommercielle præmisser som både boghandlerne og forlæggerne lever under. Bøger er måske nok kultur, men de er også varer som skal sælges. Denne dobbelthed i bogens status er krumtappen i hele diskussionen om faste eller frie priser, om et frit konkurrencemarked eller en politisk styring via dispensation. Da de to brancheforeninger i 1998 indledte forhandlinger om nye samhandelsregler, erklærede Den danske Forlæggerforening over for Den danske Boghandlerforening at den ikke længere støttede boghandlernes eneret til at forhandle bøger over frisalgsgrænsen. Samtidigt iværksatte Konkurrencestyrelsen en undersøgelse som resulterede i ovennævnte debatoplæg. Debatoplægget førte til en politisk høring i Folketingets Kulturudvalg i Den danske Forlæggerforening reviderede sin holdning til fastprisordningen og fremlagde som forslag at forlæggerne ikke længere skulle have pligt til at fastsætte den bindende bogladepris, men at det skulle være en ret. Dette forslag var i øvrigt overensstemmende med et af de i Konkurrensestyrelsens debatoplæg oplistede alternativer til gældende samhandelsregler. Dog understregede Forlæggerforeningen vigtigheden af at fastholde muligheden for fastpris (men altså i en fleksibel udgave). Forlæggerforeningen betragter stadig den faste bogladepris som garant for et bredt titeludbud og et fintmasket net af boghandlere og understøtter således principielt den generelle kulturpolitiske holdning (Bogmarkedet 8/9 2000). Der hersker imidlertid ikke enighed blandt Forlæggerforeningens medlemmer. 10 mindre danske forlag arbejder fortsat på at bevare så megen fastpris som muligt. Den danske Boghandlerforenings bestyrelse var interesseret i at bibeholde så megen fastpris som muligt, et standpunkt som flertallet af foreningens medlemmer tilsluttede sig ved en urafstemning i forbindelse med foreningens generalforsamling i 2000 (Den danske Boghandlerforening. Beretning 2000/2001). Foreningen ser de halvfrie priser som en glidebane der uvægerligt vil føre til frie priser, meget mod foreningens holdning (Bogmarkedet (8/9 2000). 6\n10 De nye samhandelsregler pr. 1. januar 2001 Bogbranchens Fællesråd kunne d. 14. september 2000 anmelde et nyt sæt Samhandelsregler med tilhørende regulativer gældende for Bogbranchenævnet og Bogbranchens Fællesråd med ikrafttræden d. 1. januar Ændringer i forhold til de tidligere samhandelsregler koncentrerer sig omkring følgende punkter: Prisfastsættelse: Fast bogladepris er en ret, men ikke en pligt for forlæggerne. Hvis der er fastsat en pris, er denne gældende for fastprisperioden (udgivelsesåret plus et kalenderår). Prisen skal overholdes af alle forhandlere. Forlaget kan vælge at udstyre bogen med en cirkapris eller helt uden detailpris. Cirkaprisen må ikke påtrykkes bogen. Hvis bogen ikke er underkastet fastpris, er det forhandleren som sætter bogens pris. Samhandelspligt: Forlæggerne har leveringspligt overfor boghandlerne og boghandlerne har pligt til at forhandle alle bøger udgivet af forlæggerne, men såvel frisalgsgrænsen som eksklusivitetsprincippet er ophævet, hvilket betyder at: - alle bøger kan forhandles frit f.eks. af supermarkeder, internetboghandlere og bogklubber, uanset om de har tilsluttet sig Samhandelsreglerne, - boghandlerne må forhandle alle bøger uanset om de er udgivet af forlag tilmeldt Samhandelsreglerne eller af andre udgivere. Ændringerne har åbnet for handel med bøger over frisalgsgrænsen i andre forhandlertyper end boghandlere. Ligeledes er den faste bogladepris blevet afløst af et differentieret prissystem der givet større bevægelsesfrihed for forlagene i forhold til at markedsføre bøger indenfor forskellige prissystemer. Efter knap 2 år er den generelle vurdering fra branchen at omstillingen til de nye forhold er forgået uden de store ændringer på bogmarkedet. Nye tiltag, såsom lanceringen af nye pocketbogserier fra flere forlag og tilsynekomsten af nye salgskanaler, er sket uden væsentlige ændringer i fordelingen af markedsandelene. Forlagene har sendt titler på markedet uden fastsat eller ca. pris, men det vurderes at disse titler kun udgør % af det samlede marked. Interessen for bogklubber er tilsyneladende blevet større, og visse forlag satser på mere direkte salg til skolerne. Generelt arbejder man i branchen på at tilpasse sig de nye markedsforhold, men det vurderes at overgangen fra de gamle til de nye samhandelsregler indtil videre er forløbet temmelig gnidningsfrit (Bogmarkedet 40, 41, 51/52, 2001). Ligeledes kan der endnu ikke påvises kulturpolitiske konsekvenser af de nye samhandelsregler, f.eks. ændringer i bogpriser, titeludbud og boghandlernet. Bogbranchens struktur Ændringerne på bogmarkedet, som følge af de nye vilkår for salg med bøger i Danmark, influerer på alle branchens aktører. De fire væsentligste aktører på bogmarkedet er forfatteren, forlaget, boghandleren og læseren. Men en lang række andre aktører har betydning for udbredelsen af litteraturen til befolkningen. En grafisk oversigt over principperne bag bogbranchens struktur kunne se således ud (se figur næste side): 7\n11 Forlag Langt størstedelen af danske bøger udgives gennem et forlag. I følge Konkurrencestyrelsens debatoplæg var ca udgivere omfattet af de tidligere samhandelsregler, mens Den danske Forlæggerforening kun organiserer 79 forlag (pr. oktober 2001). Forlæggerforeningens medlemmer anslås dog at tegne sig for 2/3 af den samlede bogomsætning (Bogmarkedet 12/ ). I år 2000 er der yderligere opstået en ny brancheforening - Foreningen Frie Forlag (p.t. 26 medlemmer) som kun optager ikke-koncernejede forlag. Et forlag kan dog godt være medlem af begge forlagsforeninger. Det danske forlagslandskab er kendetegnet ved en voksende tendens til forlagskoncentration i forlagskoncernerne Gyldendal-gruppen, Bonnier-gruppen, Egmont-gruppen, GADgruppen, Borgen-gruppen og Nyt nordisk Forlag - med Gyldendal og Bonnier som de to største (Konkurrencestyrelsen 1999). De fælles ejerforhold forhindrer dog ikke indbyrdes konkurrence mellem forlag i sammen koncern. Forlagsekspeditioner Distributionen af bøger fra forlag til boghandlere varetages hovedsagligt af to forlagsekspeditioner, DBK-bogdistribution og Nordisk Bog Center (NBC). Forlagsekspeditionerne fungerer ikke som grossister, men er alene servicevirksomheder der opbevarer, ordrebehandler, fakturerer, pakker, sender og opkræver betaling for bøger. Ejendomsretten tilhører stadig forlagene. De to ekspeditioner vurderes at stå for 2/3 af de danske forlags omsætning (ca. 800 forlag). Derudover eksisterer et antal mindre distributører, ligesom visse forlag udenfor samhandelsreglerne selv står for distributionen. Med ophævelsen af boghandlernes monopol er der i højere grad åbnet for salg af bøger igennem varehuse, supermarkeder og kiosker. Dette har betydet at distributører af underholdningsprodukter, f.eks. Elap nu også er begyndt at distribuere bøger til deres kunder. Boghandlere I Danmark var der pr boglader, hvoraf en del er tilsluttet butikskæder. 8\n12 Der skelnes mellem kapitalkæder, Arnold Busck, Gad og Magasin, og frivillige indkøbsforeninger Bog & Idé, Bogfan, Bøger & Papir samt Campus. Langt størsteparten af de danske boghandlere er organiseret i boghandlernes brancheforening - Den danske Boghandlerforening - der pr havde 388 medlemmer. Bogklubber De fem væsentligste bogklubudbydere i Danmark er Gyldendal, Bonnier, Egmont, Borgen og Asschenfeldt. Disse forlag tegner sig for i alt 23 bogklubber hvoraf 12 er voksenbogklubber og 11 er børnebogklubber. Andre salgskanaler I forbindelse med ophævelsen af boghandlernes monopol er andre salgskanaler begyndt at gøre sig gældende. Disse salgskanaler, som også tidligere har haft mulighed for at forhandle bøger under frisalgsgrænsen, har nu mulighed for at sælge bøger på lige fod med landets boghandlere. Særligt de store supermarkedskoncerner COOP Danmark og Dansk Supermarked har satset stærkt på bøger som varegruppe i forbindelse med den store opmærksomhed på Samhandelsreglerne. Andre og måske mere uventede interessenter som har udnyttet de nye muligheder, er de store legetøjskæder som sælger børnebøger side om side med legetøjet. Indtil videre ser det dog ud til at de nye salgskanaler mest har satset på billige bøger med priser under den tidligere frisalgsgrænse, altså bøger som disse salgsled hele tiden har haft mulighed for at sælge. Skoler og biblioteker Bogsalg til skoler og biblioteker er som hidtil underlagt Samhandelsreglerne. Imidlertid er der på skolebogsmarkedet sket det at to af de største skolebogsforlag pr. 1. april 2001 har sænket boghandlernes avance på skolebøger fra 25% til 12%. Ændringen betyder at salg af skolebøger er blevet en betydelig mindre rentabel forretning for boghandlerne som ellers traditionelt har stået for en væsentlig del af skolebogssalget. Desuden er flere skolebogsforlag i højere grad gået over til at handle direkte med skolerne. Denne udviklingen kan på længere sigt betyde at boghandlerne mister en væsentlig indtjening. Bibliotekernes købsønsker udbydes ofte i licitation som såvel boghandlere som forlag kan byde ind på. Dette gælder i særdeleshed store biblioteksvæsner eller i tilfælde hvor flere kommuner går sammen om at købe bøger. Den mest hensigtsmæssige model har været køb gennem boghandlerne idet disse forhandler bøger fra alle forlag, mens et direkte køb fra forlagene ville kræve et betydeligt større administrativt arbejde fra bibliotekernes side i forhold til ikke at have én, men adskillige leverandører. 9\n13 Kapitel 1. Tilgængelige oplysninger om det danske bogmarked De tilgængelige data om bogmarkedet i Danmark består af forlagsstatistik, bogprisindeks, titelstatistik, biblioteksstatistik, statistik over folks kulturvaner samt erhvervsstatistik. I forbindelse med de ændrede samhandlesregler har bogbranchen taget initiativ til en kvartalsstatistik over salgsudviklingen i Danmark. Bogbarometeret, som statistikken kaldes, vil blive gennemgået under forlagsstatistik. Forlagsstatistik Den danske Forlæggerforening har siden 1950 erne produceret statistik på baggrund af oplysninger fra medlemmerne. Forlagsstatistikken publiceres en gang årligt i Bogmarkedet, som er bogbranchens fællesblad. Forlagsstatistikken blev tidligere baseret på følgende oplysninger: Den samlede nettoomsætning opdelt i salgskanaler (Boghandlere, frisalg og direkte salg) angivet i kr. og procent af samlet omsætning. Den samlede nettoomsætning fordelt på litteraturkategorier hhv. skole- og lærebøger, elektroniske medier, nedsættelser, børne- og ungdomsbøger, skønlitteratur samt øvrige bøger og ikke-specificeret salg. I forbindelse med de nye samhandelsregler nedsatte forlæggerforeningen et statistikudvalg som fik til opgave at udforme rammerne for en ny forlagsstatistik som modsvarede de nye vilkår på bogmarkedet. Sigtet var at tilvejebringe et mere anvendeligt statistikmateriale produceret på baggrund af mere specificerede oplysninger. Udvalget fokuserede på at statistikken skulle hvile på et så sikkert og bredt grundlag som muligt og at statistikken kom til at belyse flere forhold end tidligere. De nye parametre for forlagsstatistikken har været gældende fra statistikår Den ny Forlagsstatistik 2000 I forbindelse med de nye og mere specificerede statistikskemaer blev forlæggerforeningens medlemmer opfordret til at slutte op bag den ny branchestatistik ved at afgive så mange oplysninger som muligt. Kun 30 medlemsforlag returnerede brugbare data, men disse 30 forlag anslås at tegne sig for ca. 90 % af medlemmernes samlede omsætning. Det er foreningens målsætning og formodning at de kommende år vil vise en bredere deltagelse fra foreningens medlemmer (Statistik kan findes på forlæggerforeningens hjemmeside De indsamlede oplysninger er følgende: Styksalg og nettoomsætning eksklusive moms fordelt på litteraturkategorier (skønog faglitteratur, skole- og lærebøger (opdelt i seks forskellige grupper), børneog ungdomsbøger, elektroniske udgivelser). Inden for hver kategori spørges der endvidere til originale danske udgivelser i forhold til det samlede antal udgivelser. Lager, tryk og salg i bind (lagerbeholdning, årets produktion, årets salg). Salg fordelt på salgskanaler angivet i styk, nettoomsætning eksklusive moms samt bruttoomsætning eksklusive moms. Salgskanaler er opdelt i videreforhandling i Danmark (boghandler og andre salgskanaler), direkte salg i Danmark (direkte salg og bogklub), eksport (direkte salg til slutbruger og eksportsalg til videreforhandling). 10\n14 De indsamlede oplysninger er dernæst bearbejdet og opstillet i 8 tabeller der viser: Styksalg og nettoomsætning eksklusive moms opdelt i litteraturkategorier (som ovenfor i spørgeskemaerne) og salgskanaler samt litteraturkategoriens procentvise andel af den samlede omsætning. Lagerbevægelser i bind. Styksalg og nettoomsætning eksklusive moms fordelt på litteraturkategorier og opdelt i original dansk i forhold til samlede antal titler. Omsætningsændring i bind og nettoomsætning fra 1999 til 2000 fordelt på litteraturkategorier og procentvis andel af samlet omsætning. De væsentligste ændringer i forhold til den tidligere forlagsstatistik er de specificerede oplysninger om styksalg fordelt på litteraturkategorier og på salgskanaler samt forholdet mellem dansk og oversat litteratur. Endvidere indhentes der som noget nyt oplysninger om lagerbevægelser. Forlagsstatistikken er i ovenstående form kun til internt brug og udsendes kun til de deltagende medlemmer. Ændringerne i beregningsgrundlaget for de to forlagsstatistikker bevirker at sammenligning retrospektivt kun kan foretages med stor varsomhed. Den nye statistik er, trods forbedringer, stadig behæftet med en høj grad af usikkerhed idet ikke alle medlemsforlag har kunnet specificere deres data i forhold til de nye statistikskemaer. Flere udregninger kan derfor være præget af skønsmæssige vurderinger. En væsentlig problemstilling i den sammenhæng er at forlag og bogklubber ikke nødvendigvis har en interesse i en større detaljegrad og ikke prioriterer rapporteringen. Den nye forlagsstatistik er dog et stort skridt på vejen til en brugbar statistik og kan blive en nyttigt redskab i bestræbelsen på at holde øje med udviklingen på bogmarkedet. Selv om forlæggerforeningens medlemmer skønsmæssigt tegner sig for 2/3 bogbranchens samlede omsætning, er der dog stadig dele af forlagsbranchen som ikke er medtaget i forlagsstatistikken. Forlagsstatistikken Oplysningerne fra Den ny forlagsstatistik anvendes i den årlige forlagsstatistik som offentliggøres i Bogmarkedet. Her er oplysningerne fra foreningens medlemmer bearbejdet sammen med oplysningerne fra forlagsekspeditionernes kvartalsstatistikker (Bogbarometeret), Dansk Bogfortegnelse samt statistikker om skolernes og bibliotekernes udlån og indkøb. Forlagsstatistikken består af 10 tabeller, kommenteret af forlæggerforeningens direktør, og viser følgende: Nettosalg i kr. fordelt på salgskanaler (som ovenfor i spørgeskemaerne) for 1999 og 2000 (kun forlæggerforeningens medlemmer). Styksalg og omsætning fordelt på dansk og oversat litteratur opdelt i litteraturkategorier (skøn- og faglitteratur, skole- og lærebøger, børne- og ungdomsbøger)(kun forlæggerforeningens medlemmer). Nettoomsætning i procent af samlet omsætning fordelt på litteraturkategorier (skøn- og faglitteratur, skole- og lærebøger, børne- og ungdomslitteratur, elektroniske udgivelser) for 1999 og 2000 (sammenligning mellem forlagsstatistikken og kvartalsstatistikken). 11\n15 Antal bogtitler udgivet i 2000 fordelt på dansk og oversat litteratur opdelt i litteraturkategorier (skøn-, fag-, og børnelitteratur) (baseret på Dansk BiblioteksCenters statistik). Antal udgivne bogtitler 1988, 1998, 1999 og 2000 opdelt i skøn-, fag-, og børnelitteratur med differentiering af førsteudgaver (baseret på Dansk BiblioteksCenters statistik). Bibliotekernes udlån (kilde: Biblioteksstyrelsen og Undervisningsministeriet). Bogsalg til folke- og skolebiblioteker i millioner kr. (kilder: Biblioteksstyrelsen, Kommunernes Landsforening). Antal udgivne skolebogstitler opdelt i skøn- og faglitteratur 1988, (Dansk BiblioteksCenters statistikker). Antal udgivne børnebogstitler 1988, (Dansk BiblioteksCenters statistik). Det er her vigtigt at understrege at de forskellige tabeller i forlagsstatistikken dækker forskellige dele af bogmarkedet. Nogle tabeller er alene baseret på tal fra forlæggerforeningens medlemmer, andre tal stammer fra forlagsekspeditionerne og andre igen såsom titelstatistikken dækker alle udgivere i Danmark eftersom tallene er hentet fra Dansk Bogfortegnelse (om Dansk Bogfortegnelse: se nedenfor). Bogbarometret En anden væsentlig forbedring på statistikområdet er det såkaldte bogbarometer. Bogbarometret udarbejdes af Den danske Forlæggerforening og offentliggøres kvartalsvis i Bogmarkedet. I modsætning til forlagsstatistikken er der her tale om tal indhentet direkte fra bogklubberne samt fra de to store forlagsekspeditioner (DBK og Nordisk Bogcenter) som anslås at servicere 2/3 af det danske bogmarked (ca. 800 ud af de ca.1400 udgivere som er tilmeldt samhandelsreglerne). Denne metode skulle sikre et bredere billede af udviklingen på det danske bogmarked, men har til gengæld den ulempe at tallene ikke dækker forlagenes eget direktesalg til boghandlen, udlandet, supermarkeder, kiosker etc. samt salg til slutbrugere (bl.a. via internetsalg). Bogbarometret er bygget op som en sammenlignende statistik der kvartal for kvartal følger udviklingen i forhold til det tilsvarende kvartal året før. Bogbarometret rummer oplysninger om: Omsætningsændring i bind og kr. eksklusive moms opdelt i salgskanaler (boghandel, udland, bogklub samt andet videresalg) angivet i procent. Omsætningsændring i bind og kr. eksklusive moms opdelt i litteraturkategorier (skøn-, og faglitteratur, skolebøger, B&U litteratur, elektroniske udgivelser samt bogklub) angivet i procent. Samme opdeling anvendes i visningen af omsætningsændringen angivet i millioner kr. og i tusinde bind. Ved bogbarometrets første kvartal var det kun delvis lykkedes at indhente oplysninger fra en række bogklubber. Imidlertid lykkedes det allerede ved andet kvartal at indhente langt flere oplysninger således at størstedelen af bogklubsmarkedet nu er indkluderet i bogbarometret. Netop inddragelsen af bogklubbernes salg, som overvejende selv står for ekspeditionen af bøger til kunderne, er et fremskridt i forhold til forlagsstatistikken. Ikke overraskende var bogbarometrets første år (2001) præget af ændringer af og diskussioner om de anvendte metoder. Størst diskussion var der omkring definitionen 12\n16 af kategorien boghandler der før 2001 blev defineret som de samhandelsberettigede boghandlere (dvs. de antagne boghandlere jf. de tidligere samhandelsregler), mens de i bogbarometrets første år defineres som medlemmer af boghandlerforeningen. Omdefineringen betød at salget til regulære boghandlere flyttedes fra rubrikken boghandlere til rubrikken andre salgskanaler. Ændringen i boghandlerdefinitionen blev fra forlæggerforeningens side begrundet med ønsket om at kunne holde øje med udviklingen af salget til især de nye salgskanaler såsom supermarkeder og kiosker (Bogmarkedet 38/2001). Imidlertid viste det sig at kilden til oplysningerne, forlagsekspeditionerne, ikke havde fået reguleret deres tal efter den nye definition. Fra og med 2002 dækker boghandlerkategorien boghandlere som har underskrevet overenskomst med Bogbranchens Fællesråd om at følge samhandelsreglerne fuldt ud. Tallene for 2001 er korrigeret på forlæggerforeningens hjemmeside. Eksemplet er medtaget for at illustrere hvor vanskeligt arbejdet med indsamling og bearbejdning af data til statistisk materiale kan være. Som det fremgår er der en række forbehold som bør inddrages i læsningen af Bogbarometret. Ikke desto mindre er Bogbarometret et stort skridt fremad i forhold til at kunne holde øje med udviklingen på bogmarkedet. Bogprisindeks Bogprisudviklingen har fået fornyet aktualitet i kraft af den delvise ophævelse af de faste bogpriser. Den traditionelle metode til at holde øje med prisudviklingen på forbrugsvarer i Danmark er det såkaldte Bogprisindeks produceret af Danmarks Statistik. Bogpriser indgår sammen med priserne på en række andre forbrugsvarer i et forbrugerprisindeks med det formål at registrere prisudviklingen på det danske marked. Hver vare i forbrugerindekset tildeles en vægt i det samlede pristal som modsvarer varens andel af det samlede forbrug. For hver varetype og varegruppe udarbejdes et selvstændigt indeks så man kan følge forholdet mellem den generelle prisudvikling og prisudviklingen indenfor den enkelte varetype. Tidligere beregningsmetode Til og med år 2000 blev bogprisindekset udregnet på grundlag af stikprøver der omfattede priser på ca. 50 udgivelser inden for 5-6 forskellige bogtyper fra mellem 9-11 forlag. Titlerne blev udvalgt af de deltagende forlag der alle havde forskellige udgivelsesprofiler. De respektive bogtyper blev udvalgt i samarbejde med Den danske Forlæggerforening der også havde medvirket til udviklingen af principperne omkring bogprisindeksets opbygning. Materialet der dannede basis for grundlaget var fortroligt og blev ikke videregivet. Oplysningerne blev indhentet gennem et individuelt tilpasset spørgeskema der hvert kvartal udsendtes til de enkelte forlag. Forlagene noterede priserne på enkelte af sine typiske udgivelser. De angivne priser vekslede mellem pris pr. ark eller pris pr. bind/bog afhængigt af forlagets forretningsgang. På baggrund af de indgivne oplysninger udarbejdedes en statistik pr. vare (oplyst pris) pr. forlag. Forlagene tildeltes en vægt efter omsætning, og derefter blev de forskellige bogtyper vægtet inden for hvert forlag i forhold til typernes andel af forlagenes omsætning. Bogtypegrundlaget bestod for en stor del af serietitler og/eller steadysellers (en titel, som har uafbrudt har været i handlen i mindst 10 år) og med en stærk repræsentation af skolebøger. En rapport fra 1997, Bogpriser (Worsøe-Schmidt 1997) bestilt af Statens Bibliotekstjeneste, påpegede imidlertid at såvel beregningsgrundlag som metoder var problematiske. Rapportens forfatter pointerede at bogprisindeksets beregningsgrundlag, med en overvægt af steadysellers og serietitler, ikke kunne udgøre et repræsentativt 13\n17 udvalg for prisudviklingen på den nye litteratur på bogmarkedet. Desuden kritiseredes det at indekset var udregnet på baggrund af en kvantitativ lille stikprøve hvilket betød at de enkelte skønsmæssige vurderinger fik stor betydning og at selv små variationer omkring genrer eller udgaver/oplag kunne give uforholdsmæssige udsving. Også de enkelte bogtypers indbyrdes vægtning blev kritiseret, fx at skolebøger udgjorde 45% af beregningsgrundlaget, mens de ifølge forlagsstatistikken for samme år udgjorde 21% af den samlede omsætning (Worsøe-Schmidt 1997:12). Problemet med at vurdere bogprisudviklingen ud fra samme metode som andre forbrugsvarer er, som vi tidligere har været inde på, bogens særstatus som kulturvare. Kulturvarer har i modsætning til andre konsumvarer en lav grad af homogenitet. I en sammenligning med en anden vilkårlig valgt vare - skæreost ser man at en ost af en bestemt type og procent er den samme overalt i landet og på et hvilket som helst måletidspunkt. Den har i sin form eksisteret på markedet længe og vil vedblive med at være tilgængelig i samme form. Bøger derimod udgør ikke en homogen varegruppe. Tværtimod er enhver bog unik og lader sig ikke fuldt ud sammenligne med andre bøger. Endvidere er det vanskeligt at måle prisen på en enkelt titel på forskellige tidspunkter eftersom der kan være tale om forskellige udgaver ligesom bogens markedsværdi ændres alt efter hvor i bogens livscyklus prisen måles (Ahlmark & Lyckeborg 2001). Selv om man forsøger, som tilfældet var med den tidligere beregningsmetode, at holde sig til titler som har været på markedet i mange år med en støt salgskurve (og dermed netop at fastholde en form for homogenitet), er det jo netop ikke et typisk træk ved bogmarkedet. Det typiske er snarere det nye og aktuelle. En krimi eller en børnebog er ikke bare karakteriserede ved deres kategorisering, de er også varer som sælger forskelligt alt efter forfatter, kvalitet, trends etc. Ovennævnte rapport foretog som sammenligning en kvalitativ bogprisundersøgelse af udgivne førsteudgaver i perioden fra baseret på titler (mellem 433 og 687 pr. år) fordelt på 11 forskellige litteraturkategorier. Ny beregningsmetode Pr. 1. januar 2001 er beregningsgrundlaget ændret således at bogprisindekset idag er baseret på en stikprøve på ca. 110 prisobservationer (40 skønlitterære og 60 faglitterære samt 10 bogklubsbøger). Oplysninger om bogpriser indhentes fra tre udvalgte boghandlere og tre bogklubber. Der tilstræbes stabilitet i såvel titeludvalg som dataindsamlingssted. De udvalgte boghandlere og bogklubber kan derfor fungere som prisindberetningssted i mange år ligesom de fleste titler, som det vil fremgår, er steadysellers. De deltagne salgssteder er udvalgt som repræsentative eksempler på udsalgssteder og udfylder hver et skema udformet af Danmarks Statistik. Skemaet spørger til 44 forskellige titler (7 børneog ungdomsbøger, 11 skønlitterære titler, 17 faglitterære titler samt 6 ordbøger). Ikke alle salgssteder oplyser priser på alle titler, men gør det i det omfang titlerne er tilgængelige i boghandlen eller indberetter priser på lignende titler. Under børnebøger spørges der fx til priser på Gummi Tarzan og Rasmus Klump, under skønlitteratur spørges der til månedens tilbud (hhv. paperback og hardback) og månedens krimi samt til populære titler som har været i handlen flere år. De faglitterære titler koncentrerer sig om håndbøger fx havebog, kogebog, Hvem-Hvad-Hvor og kortbog fra samme forlag. Et generelt træk ved de titler der danner grundlaget for bogprisindekser er at der er tale om titler som har været i handlen længe. Ligeledes er der overvægt af håndbøger og populær litteratur. Denne strategi er bevidst valgt for at kunne følge de samme titel over så lang tid som muligt og dermed se prisudviklingen på samme produkt. De deltagende salgssteder 14\n18 opfordres til at indberette priser på de mest omsatte vare for dermed at afspejle hvad forbrugerne køber. Danmarks Statistik forsøger ved denne metode at skabe den føromtalte homogenitet. Helt udeladt i bogprisindekset er nye titler, den såkaldte smalle litteratur herunder fx lyrik og dramatik samt faglitteratur ud over håndbøger. Titeludvalget er således stadig præget af bestsellers og steadysellers, og den nye beregningsmetode ændrer ikke væsentligt i forhold til den føromtalte kritik. Dilemmaet er at Danmarks Statistik tilstræber homogenitet og stabilitet og derfor anvender steadysellers som deres væsentligste beregningsgrundlag, mens kritikerne ønsker mere viden om den nye litteratur, den smalle litteratur kort sagt den litteratur som man er bange for vil komme i klemme under de nye vilkår på bogmarkedet. En løsning på dette dilemma kunne være en bogprisundersøgelse på to niveauer: En undersøgelse af det generelle bogprisniveau i forhold til prisudviklingen på andre varer (bogprisindekset). En undersøgelse af prisudviklingen ud fra udsalgssteds- og geografiske parametre. Bogprisindekset bør altså understøttes af regelmæssige kvalitative undersøgelser der i højere grad medtager nye titler og smalle titler i sit beregningsgrundlag, ikke mindst set i lyset af de delvise frie priser som betyder at den samme (nye) titel kan være til salg til forskellige priser alt efter hvor den købes. I Sverige har man forsøgt sig med sådanne kvalitative undersøgelser som viser stor variation i priserne på den enkelte titel alt efter indkøbssted (se følgende kapitel). Titelstatistik Dansk BiblioteksCenter (DBC) er i samarbejde med Det Kongelige Bibliotek ansvarlige for udarbejdelsen af Den danske Nationalbibliografi. Nationalbibliografien er blevet udarbejdet løbende siden 1841 og har siden 1980 erne også omfattet lydoptagelser, film- og videooptagelser, musikoptagelser og elektroniske publikationer. Siden 1998 har nationalbibliografien desuden omfattet internetpublikationer i henhold til den nye pligtafleveringslov som danner grundlag for registreringen i nationalbibliografien. Dansk Bogfortegnelse er en underafdeling af nationalbibliografien omhandlende trykte materialer. Bogfortegnelsen indeholder oplysninger om titel, forfatter, udgivelsesår, forlag, udgavebetegnelse, sideantal, oplag, pris ved udgivelse, ISBN-nummer samt dicimalklassedeling (dvs. bibliotekernes klassifikationssystem fx 71 = arkitektur). Der foretages godt registreringer om året, og tendensen er at udgivelsesmængden er stignende. Dansk Bogfortegnelse registrerer danske udgivelser over 17 sider, såvel kommercielle som ikke-kommercielle. Antallet af registreringer er derfor væsentligt højere end forlagenes samlede antal udgivelser. Dansk Bogfortegnelse publiceres i trykt form i Bogmarkedet en gang ugentlig og publiceres ligeledes i måneds- og kvartalshæfter samt i årsbind. Dansk Bogfortegnelsen kan ligeledes fås på diskette, som cd-rom under titlen Bibliotekskatalog og Nationalbibliografi og er tilgængelig online i DanBib-basen. På baggrund af Dansk Bogfortegnelse producerer DBC en titelstatistik, også kaldet bogstatistik, der ligeledes publiceres i Bogmarkedet. Bogstatistikken dækker såvel kommercielle som ikke-kommercielle udgivelser, men på opfordring fra Udvalget vedr. Det danske bogmarked har DBC i en særkørsel udskilt de ikke-kommercielle titler fra statistik- 15\n19 ken fra og med Den udgave som publiceres i Bogmarkedet viser dog stadig den samlede titelproduktion, kommerciel såvel som ikke-kommerciel. Titelstatistikken viser følgende: Samlet antal udgivelser opdelt i emneområder i henhold til klassifikationssystemet (heraf antal førsteudgaver). Yderligere skelnes der mellem det samlede antal bøger & småtryk og bøger over 48 sider. Udgivelser opdelt i dansk eller oversat litteratur (yderligere opdelt i de mest oversatte sprog). Skole- og børnebøger opdelt efter klassifikationssystemet (heraf antal førsteudgaver). Det er her på sin plads at gøre opmærksom på den væsensforskel der er i forlæggerforeningens statistik og DBC bogstatistik. Forlagsstatistikken såvel som Bogbarometeret er fokuseret på salg og omsætning, altså en salgsstatistik, mens bogstatistikken fra DBC er en udgivelsesstatistik. En sammenligning vil vise at der kan være uoverensstemmelser mellem antallet af udgivne titler og antallet af solgte titler indenfor et givet år. Uoverensstemmelsen skyldes delvist at solgte titler ikke nødvendigvis er produceret det år de sælges. Nye uændrede oplag af en ældre titel registreres ikke som nye udgivelser. Biblioteksstatistik Udarbejdelsen af statistik om bibliotekssektoren (folke,- central,- og forskningsbiblioteker) varetages af Biblioteksstyrelsen. Tidligere varetog Biblioteksstyrelsen ligeledes skolebiblioteksstatistikken, men siden 1999 overgik ansvaret for denne statistik til Undervisningsministeriet. Statistik over folkebiblioteker samles i publikationen Folkebiblioteksstatistik som også er tilgængelige online. Statistikken rummer endvidere en afdeling der alene omhandler centralbiblioteker. Centralbiblioteket er et folkebibliotek der udover at virke som folkebibliotek tillige af kulturministeren er udpeget til at varetage de regionale overbygnings- og støttefunktioner for folkebiblioteker. Centralbibliotekernes virksomhed finansieres, i modsætning til folkebibliotekernes kommunalt financerede drift, af staten. Statistik over forskningsbiblioteker samles i publikationen Forskningsbiblioteksstatistik der ligeledes er tilgængelig online. Folke- og centralbiblioteker I Folkebiblioteksstatistik indgår data fra alle landets folkebiblioteker samt centralbibliotekerne. De indhentede oplysninger er udvalgt med udgangspunkt i den Internationale standard for Biblioteksstatistik, ISO Ikke alle de indberettede date bliver publiceret. Biblioteksstyrelsen foretager et udvalg, en bearbejdning og fastlægger en præsentation af data til brug ved publiceringen af folkebiblioteksstatistikken. Bibliotekerne oplyser om personaleforhold, lånere og brugere, om bestand, tilgang og afgang af materiale, om udlån, åbningstid etc. Angående bestand oplyses der om følgende: Bestand opdelt i bøger, lydbøger, musikoptagelser, levende billeder, multimediemateriale, andre materialer. Alle kategorier er yderligere opdelt i voksne/børn. Tilvækst opdelt efter sammen mønster som ovenstående. Afgang opdelt efter sammen mønster som ovenstående. 16\n20 I den statistiske fremstilling af de indhentede oplysninger opstilles 9 forskellige tabeller hvor her nævnes de oplysninger som er relevante i forhold til bogen: Bogbestand i bind opdelt i voksne/børn/i alt. Tilvækst og afgang af bøger opdelt i voksne/børn/ i alt. Udlån og fornyelse af bøger opdelt i voksne/børn/i alt. Bestand, tilvækst og udlån af nye medier (video, cd-rom, dvd) opdelt i voksne/ børn/i alt. Materialeudgifter opdelt i udgifter til bøger og udgifter til andre materialer. Folkebiblioteksstatistikken rummer endvidere en række grafiske opstillinger af udviklingen indenfor udlån, materialetilvækst og udgifter til bøger set over en årrække. Disse figurer viser at bibliotekernes udgifter til bøger i perioden er steget med 18.6% mens udgifter til andre materialer er steget med 62,8% i samme periode. I perioden fra er udlånet af bøger faldet fra ca. 61 millioner til 54 millioner, mens udlånet af multimediematerialer i samme periode er steget fra ca til 1 million (Folkebiblioteksstatistik 2000). Udviklingen skal ses i lyset af en ny bibliotekslov fra maj 2000 der udvidede bibliotekernes materialeforpligtelse til også at omfatte internetadgang, databaser, musik og multimediematerialer. Udviklingen i bibliotekernes indkøbsprioritering rækker dog længere tilbage end til den nye bibliotekslovs ikrafttræden og kan ikke alene begrundes hermed. Af samme grund skal man ikke forvente at udviklingen vender til bøgernes fordel efter en årrække med lageropbygning af nye medier, men at det snarere er en tendens som er kommet for at blive. Tallene afspejler ligeledes befolkningens voksende interesse for de nye medier og i særdeleshed for bibliotekernes internetadgang på bekostning af udlån af bøger. Det faldende udlån af bøger kan eventuelt (delvis) forklares med at biblioteksbrugerne i højere grad selv henter oplysninger (fx biografiske eller historiske facts) via internet og databaser i stedet for at hjemlåne bøger om emnet. Med henblik på at følge udviklingen på bogmarkedet og befolkningens bogforbrug ville det være ønskeligt hvis navnlig tilvækst og udlån af bøger var specificeret svarende til DBCs bogstatistik eller i det mindste i skønog faglitteratur. Forskningsbiblioteker Forskningsbiblioteket betjener primært studerende og lærere ved universiteter og andre højere og videregående uddannelsesinstitutioner. Et forskningsbibliotek kan fungere som offentlig bibliotek, men behøver ikke at gøre det. Statistikken opdeler forskningsbibliotekerne i større forskningsbiblioteker, mindre forskningsbiblioteker og institutbiblioteker med hver sin statistik. Statistikken for større forskningsbiblioteker indeholder bl.a. oplysninger om: Bestand, tilvækst og afgang opgjort i bind og hyldemeter (opdelt i hhv. bøger og seriepublikationer, manuskripter, musikalier, mikroformer, dokumenter, andre biblioteksmaterialer. Direkte udlån og interurbane ind- og udlån. Elektroniske ressourcer (internetadgang, arbejdsstationer, digitale dokumenter etc.). Indkøb af materialer til samlingerne opdelt i bøger, seriepublikationer, andre materialer. 17\nDebatoplæg Bogbranchens erhvervsvilkår 1999 C:\_Programmer\_Adobe\_Acrobat 4.0\_Acrobat\_plug_ins\_OpenAll\_Transform\_temp\_boger-internet.doc 2 Forord I Danmark har handlen med bøger i en lang årrække været reguleret


Balotellis tidlige trøjebytte gør manager sur\nNyheder Skrevet af Administrator | 23.10.14 | 11:43\nLiverpools manager, Brendan Rodgers, var langt fra tilfreds med sit holds indsats i Champions League-kampen mod Real Madrid onsdag aften, og det gjorde ikke humøret bedre hos Rodgers, at den italienske stjerneangriber Mario Balotelli efter første halvleg byttede trøje med Real-forsvareren Pepe på vej ud i spillertunnelen.\n- Det er noget, der ikke sker her. Det burde ikke foregå her, sagde Rodgers ifølge Sky Sports på pressemødet efter 0-3-nederlaget på Anfield.\n- Vi havde en episode med en spiller, der gjorde det samme sidste sæson. Det tog jeg hånd om, og jeg vil også tage hånd om dette, tilføjede han med henvisning til Mamadou Sakho, som byttede trøje med Samuel Eto'o fra Chelsea i december.\nDet er langt fra første gang, at Mario Balotelli har disciplinære problemer på klub- og landshold. Det tidlige trøjebytte kommer oven i en række skuffende præstationer fra italieneren i Liverpool, og onsdag aften udgjorde han heller ikke nogen trussel mod modstanderens mål.\nDet fik Rodgers til at pille ham ud efter de første 45 minutter.\n- Hvis du vil gøre det (bytte trøje med modstanderen, red.), så gør det, når kampen er slut. Jeg vil tage mig af det i morgen (torsdag, red.), sagde Rodgers på pressemødet.\nDen 24-årige angriber har ikke selv kommenteret på sit trøjebytte med Pepe.\nReal Madrid fører gruppen med ni point for tre kampe. Liverpool har blot tre point - det samme som bulgarske Ludogorets og Basel fra Schweiz.\nLudogorets vandt onsdag 1-0 hjemme over Basel.


Cora Leggings Ash Grey fra Drop of Mindfulness | Shop online på Briosa.se\nStartCora Leggings Aske grå\nCora Leggings Aske grå\nCora Leggings Ash grå fra Drop of Mindfulness er sømløse træningstights med fine detaljer. Strømpebukserne har en behagelig høj talje med bred linning. Perfekt til yoga eller fitnesscenter. Cora seamless fås... Läs mer\nGiv mig en besked når Cora Leggings Aske grå ( [variant] ) er tilbage på lager - https://www.briosa.se/da/products/cora-leggings-ask-gra[url]\nCora Leggings Ash grå fra Drop of Mindfulness er sømløse træningstights med fine detaljer. Strømpebukserne har en behagelig høj talje med bred linning. Perfekt til yoga eller fitnesscenter.\nCora seamless fås i flere fine farver Rose, Sort, Cra, Oliven.\nVi anbefaler, at du tager din sædvanlige størrelse i Drop of Mindfulness kollektionen. Se størrelsesguide for nøjagtige målinger.\nBestil dine næste træningstights, vi sender dem inden for 1-2 arbejdsdage. Gratis forsendelse for køb over 699 SEK. Du har en fuld 14 dages udveksling ret, hvis du ønsker at ændre størrelsen!


Ekspert: Derfor truer Ruslands ambassadør Danmark – Ekstra Bladet\nLørdag d. 21. mar. 2015 - kl. 09:32 0\nEkspert: Derfor truer Ruslands ambassadør Danmark\nRusland støver sit stormagtsego af, når de advarer Danmark\nDen russiske ambassadør i Danmark, Mikhail Vanin, advarer i et debatindlæg i Jyllands-Posten lørdag danskerne om, at vi bliver et potentielt mål for et russisk atomangreb, hvis vi tilslutter os Natos missilskjold.\nMen det er mere et spørgsmål om at polere det russiske stormagtsego end en konkret trussel, vurderer en dansk ekspert.\n- Det indgår i det større spil mellem Rusland og Vesten, men det er ikke noget, danskerne skal lade sig anfægte sådan af, siger Mette Skak, lektor i international politik på Århus Universitet, til Ekstra Bladet.\nSe også: Ruslands ambassadør truer Danmark med angreb\n- Man vil aldrig sådan fra russisk side interessere sig specielt for Danmark på den måde, der lægges op til. Det er mere i kraft af, at vi er medlem af noget større.\nFlemming Splidsboel, lektor i russisk politik ved Københavns Universitet, vurderer også, at debatindlægget sandsynligvis er sket efter instruks fra højeste sted i Moskva.\n- Det her er ikke noget, ambassadøren selv har fundet på. Det er sandsynligvis en linje, der er lagt højt oppefra, siger Flemming Splidsboel til Ritzau og fortsætter:\n- Den russiske præsident, Vladimir Putin, har fået skabt et politisk system, som i høj grad hviler på forestillingen om en ydre fjende. Den ydre fjende er Vesten generelt, men helt specifikt Nato. Det kan man opretholde på den her måde.\nVil stadig være stormagt\nI indlægget advarer Mikhail Vanin om, at tre danske fregatter kan blive mål for russiske atomangreb. De skal efter planen udstyres med radar for 400-500 millioner kroner og være en del af missilforsvaret,\n- Tænk over, hvad I siger ja til, hvis Danmark går med i Natos missilforsvar, skriver han.\n- Hvis Danmark tilslutter sig missilskjoldet, der er styret af USA, betyder det, at danske krigsskibe bliver mål for russiske atommissiler. Det er meget vigtigt at vide, skriver han videre og fortsætter:\nDen russiske ambassadør i Danmark, Mikhail Vanin, har vakt opsigt med et debatindlæg i Jyllands-Posten. Foto: Polfoto\nI virkeligheden føler Rusland sig truet af Nato og er mere interesseret i Nato som helhed end i Danmark, vurderer lektor Mette Skak.\n- Rusland føler sig krænket på sine stormagtslige følelser. Der er tale mere om noget emotionelt end noget strukturelt, der handler om reelle problemer siger hun.\nSe også: Danmark skal bidrage til missilskjold\nRusland mister økonomisk magt\nUnder overfladen handler det om, at Rusland er utryg ved, at Kina og i nogen grad Indien har fået mere økonomisk magt.\nDen russiske økonomi er til gengæld kriseramt. Når man ikke kan markere sig med økonomisk indflydelse, må man gøre det med militærmagt, vurderer Mette Skak. Det er derfor, Rusland pisker en stemning op.\n- For Rusland er det meget vigtigt at være stormagt, siger hun. Det er mere selve den status og prestige, der ligger i at blive betragtet som stormagt.\nNærmeste lande mere udsat\nTruslerne er et symptom på, at relationerne mellem Rusland og Vesten er dårlige. Rusland har oprustet, og det er nærmere derudfra, danskerne skal beslutte, hvad der er bedst for Danmark, siger hun.\n- Man skal ikke lade sig presse af, hvad man fra den russiske ambassades side mener, siger hun.\nDet er nærmere Ruslands naboer, såsom Ukraine, der skal føle sig udsat, mener hun.\nEfter 11 dages forsvinden vendte Putin tilbage til offentligheden i denne uge.


Landsforeningen KRIM - brevkasse - www.krim.dk\nIndsmugler fængselsbetjente stoffer til de indsatte i fængslerne? - 18. februar 2008\nEn læser ønsker oplyst, om KRIM har kendskab til, at fængselspersonalet indsmugler stoffer til de indsatte. Det er KRIMs indtryk, at fængselspersonalet med mellemrum begår strafbare forhold. Når KRIM indgiver klager over personalets adfærd på vegne af de indsatte, får vi det indtryk, at sagerne reelt ikke undersøges. De ansvarlige myndigheder (politi og Direktoratet for Kriminalforsorgen) bruger efter KRIMs opfattelse flere ressourcer på at bortforklare sagen end at efterforske den. Der har været rejst meget få straffesager mod fængselspersonalet. Efter KRIMs opfattelse fører utilfredsstillende kontrol med fængselspersonalet til, at personalet kan begå strafbare forhold med en meget ringe risiko for at blive pågrebet. Læs mere.\nPolitiet råder mig til at udskifte min anholdte kæreste - 3. februar 2008\nEn yngre kvinde spørger om politiet har lov til at "anbefale" hende at afbryde forbindelsen med sin kæreste, der blev anholdt af politiet i Esbjerg i sidste uge. Politifolkene skulle tillige have talt meget grimt om kæresten til spørgeren. Det er indlysende klart, at politiet hverken har ret til at tale "grimt" om nogen til disses pårørende, og at politiet ikke har nogen ret til at blande sig i andre menneskers samliv. Politifolk, der afslører oplysninger om andre, som de har fået gennem arbejdet i politiet, kan straffes for tavshedsbrud. Politifolk, der bruger deres stilling i politiet til at blande sig i andres familieliv, vil kunne straffes efter reglerne i straffelovens kapitel 16 om magtmisbrug.\nEr politifolk bedre vidner end andre vidner? - 29. dec. 2006.\nChristian fortæller, at han i 2005 blev dømt for at have fornærmet en politimand foran et diskotek på Vesterbro. Han fortæller, at han ikke fornærmede politimanden, men at politimanden var både voldelig og grov over for ham. Dette fortalte han også i retten. Han blev imidlertid dømt alene på politimandens forklaring. KRIM kan til spørgeren oplyse, at videnskabelige undersøgelser viser, at politifolk hverken er bedre til at huske episoder eller iagttage disse, end tilfældet er for "civile" vidner. Der er endvidere ikke belæg for at hævde, at politifolk skulle være mere upartiske end andre vidner, idet de meget ofte bliver en slags "part" i sagen. Det er KRIMs indtryk, at danske dommere i vidt omfang ganske ukritisk lægger politifolks forklaringer uprøvet til grund med den risiko, at uskyldige bliver straffet, og KRIM kan derfor opfordre til, at det i retsplejeloven præciseres, at polititjenestemænds vidneudsagn ikke uden videre må tillægges større betydning end andre vidners. KRIM har nærmere gennemgået en række undersøgelser om emnet. Klik her for at læse mere.\nUrinprøvekontrol i fængsler og arresthuse - 18. nov. 2006\nJohn Mikkelsen spørger, hvor længe det kan spores i en urinprøve, hvis man har indtaget amfetamin under afsoning. KRIM har behandlet en række spørgsmål omkring den stikprøvevise urinprøvekontrol - herunder hvor længe forskellige misbrugsstoffer kan spores i urinprøver. Klik her for at læse mere.\nTidlig prøveløsladelse efter "noget for noget-reglen" - 17. okt. 2006\nStig spørger, om han opfylder betingelserne for halvtidsløsladelse efter den såkaldte "noget for noget regel". Stig fortæller, at han har gennemført det såkaldte "Kognitive færdighedsprogram" samt det såkaldte "Anger Management-program" under afsoningen, og at han har gennemført alkoholistbehandling. Endelig har han ladet sig skrive op i en række boligforeninger, og han har sørget for mulighed for at påbegynde et arbejde ved løsladelsen. Reglerne er efter KRIMs opfattelse skabt til en person som Stig, idet Stig opfylder flere af de krav, som ifølge bestemmelsen skal være opfyldt, for at den kan bruges.\nAfsoner i lukket fængsel ønsker uddannelse - 16. okt. 2006\nDu spørger om det er muligt at tage uddannelse, selvom du afsoner en dom på 3 år i et lukket fængsel, og selv om du har fået disciplinærstraf for indsmugling af en halv flaske spiritus for 6 måneder siden. Du fortæller også, at du er påbegyndt ledsagede udgange. Af forarbejderne til straffuldbyrdelsesloven fremgår det, at lovgivningsmagten forlanger, at kriminalforsorgen skal tage indsattes uddannelsesønsker højtideligt og forsøge at hjælpe dem med at komme i gang. Du er velkommen til at skrive/ringe til KRIM med et konkret forslag om uddannelse, som du gerne vil i gang med. Vi vil derpå bede fængslet sætte i værk. Der skal være en god begrundelse for at nægte indsatte adgang til uddannelse. Der henvises navnlig til bemærkningerne til straffuldbyrdelseslovens § 39, stk. 2.\nMå man videooptage politiet ved anholdelse mv. - 14. okt. 2006\nMichael fra Aalborg spørger, om det er tilladt at videooptage politiet under en anholdelse. Som nævnt flere steder på KRIMs hjemmeside, er det tilladt at fotografere hvem som helst, når de befinder sig på et frit tilgængeligt offentligt område. Dette gælder også politiet. Borgere, som fotograferer politiet under anholdelser mv. gør politiet og samfundet en stor tjeneste, idet filmen kan tjene som bevis under en eventuel sag. Hæderligere og ordentlige politifolk vil kunne rense sig ved hjælp af optagelsen, og politifolk, som begår ulovligheder, vil kunne retsforfølges.\nHvor kan man læse om reglerne om udgangsspærring - 12. okt. 2006\nDu får bedst indblik i reglerne ved at kigge i "udgangsvejledningen". Vejledningens § 37 beskæftiger sig med såkaldt udgangskarantæne. I krim.dk finder du reglerne under jura, hvor du vælger straffuldbyrdelse. Når du er der vælger du "udgang" - der kan du finde udgangsvejledningen.\nHvem skal afholde udgifter til uddannelse under afsoning - 18. okt. 2006\nBjarne fra Jyderup spørger om, hvem der skal betale lærebøger og andre af de udgifter, som følger, når man som indsat i et fængsel har udgang til at deltage i uddannelse uden for fængslet for eksempel på en højere læreanstalt. Du har mulighed for hjælp efter den sociale lovgivning til at få disse udgifter dækket. Udgangspunkter er, at den kommune, som du opholdt dig i, inden du blev indsat til afsoning skal hjælpe dig med betalingen af kursusudgifter, beklædning mv. under afsoningen. Klik her for at se et eksempel på afgørelse, hvor Ankestyrelsen har afgjort, at en kommune skulle hjælpe en indsat med betaling af kursusudgifter. Klik her for at se et tilsvarende eksempel vedrørende beklædning.\nMan har ikke pligt til at oplyse cpr-nr. til politiet - 13. okt. 2006\n"Trine" spørger, om det er rigtigt, at borgere ikke har pligt til at oplyse sit cpr-nr. til politiet. Det følger af retsplejelovens § 750, 2. pkt., at "enhver" er pligtig til at oplyse "navn, adresse og fødselsdato" til politiet. I øvrigt har man ikke pligt at udtale sig til politiet.\nSkal man betale for at sidde i fængsel - 6. okt. 2006\nEn læser spørger, om man skal betale for at sidde i fængsel, idet læseren har hørt, at man skal betale et beløb, som svarer til et hotelophold. Frem til april 1994 skulle man betale 100 kr. pr. dag for at sidde i fængsel. Folk blev på denne måde afkrævet meget store beløb efter løsladelsen. Da de normalt ikke kunne betale, blev beløbet lagt til det beløb, som de i forvejen skyldte i sagsomkostninger. I "Redegørelse om delinkventomkostninger" af 22. april 1993 gjorde KRIM gældende, at det var ulovligt at opkræve 100 kr. om dagen, fordi løsladte blev afkrævet betaling for udgifter, som de ifølge loven ikke kunne pålægges. Daværende justitsminister Erling Olsen fremmede efter medieomtalen af KRIMs redegørelse et lovforslag, som trådte i kraft i april 1994. Derefter skulle den dømte ikke længere betale for at sidde i fængsel. Danmark kom dermed til at ligne andre lande i den vestlige verden på dette område, bortset fra, at danske myndigheder fortsat pålægger den dømte til at betale "sagsomkostninger". Dette fænomen er ukendt andre steder i den vestlige verden, hvor borgerne får fri proces i straffesager, hvis de ikke selv har råd til en forsvarer.\nKan indsatte få udgang til at passe børn under pædagogstrejke - 2. okt. 2006\nEn indsat fra Statsfængslet på Kragskovhede spørger, om han kan få udgang til at passe sit barn i anledning af, at barnet ikke kan komme i børnehave på grund af strejke, og at hans kone ikke kan passe barnet, idet hun har et arbejde, hvor hun ikke kan tage fri. En fængselsfunktionær har udtalt til den indsatte, at dette "er konens eget problem". KRIM kan oplyse, at denne fængselsfunktionær formentlig ikke kender udgangsvejledningens § 62, hvor netop børnepasning i særlige situationer er fremhævet som eksempel på tilfælde, hvor man kan få en såkaldt "§31-udgang". Det er KRIMs umiddelbare opfattelse, at betingelserne for udgang er opfyldt i det foreliggende tilfælde.\nKan man få bøde for at "give politimand fingeren" - 1. okt. 2006\nEn læser skriver, at hans kammerat har fået en bøde for at give politiet "fingeren". Efter ordensbekendtgørelsens § 3 (tidligere politivedtægten) kan der gives bøde til en person, som ved "fornærmelig eller lignende optræden" forstyrrer den offentlige orden. Hvis handlingen kun generer politifolkene men ikke forstyrrer den offentlige orden (for eksempel fordi der ikke er andre på stedet end borgeren og politifolkene) kan denne bestemmelse således ikke bruges. Politiet har også prøvet at rejse sådanne sager efter straffelovens regel om fornærmelig tiltale af embedsmænd mv. I et tilfælde, hvor en borger gav politiet "fingeren", blev denne imidlertid frifundet efter denne bestemmelse, fordi retten ikke fandt handlingen "fornærmelig" i lovens forstand. Det er således ikke enhver bagatelhandling, som politiet skal spilde domstolenes tid med. Denne dom bør nok få særligt skrøbelige mennesker til at overveje, om det er klogt at søge stilling i politiet.\nGabestok på KRIMs hjemmeside (5. juli 2006)\nEn indsat fra Statsfængslet i Nyborg spørger, om det er muligt, at KRIM på sin nye hjemmeside vil lave en "gabestok", hvor fængselsbetjente, som modtager mange klager, kan blive nævnt med deres fulde navn.\nDet har under planlægningen af hjemmesiden været overvejet, om der skulle laves en slags gabestok for fængselspersonale, som ikke opfører sig korrekt. KRIM har (indtil videre) i stedet valgt på nyhedssiden at omtale de konkrete problemer, som opstår i de enkelte fængsler. Dette indebærer formentlig, at nogle fængsler (eller arresthuse) vil få mere dårlig omtale end andre. KRIMs ledelse tror, at en sådan model vil have den fornødne præventive effekt. Dertil kommer, at KRIM politianmelder personale, som for eksempel udøver vold mod indsatte eller misbruger magt på en strafbar måde.\nNægtet prøveløsladelse efter 2/3 tid (3. juli 2006)\nEn indsat i Statsfængslet i Vridsløselille er blevet nægtet prøveløsladelse pga., at der ikke har været en rimelig "udslusning" under hans afsoning.\nIndsatte, som nægtes prøveløsladelse efter 2/3 af straffen, kan få dette spørgsmål indbragt for retten, hvilket KRIM anbefaler dem at gøre. En ny dom fra Østre Landsret giver faktisk en indsat medhold i, at kriminalforsorgen burde have gjort mere for, at den pågældende kunne have fået en bedre udslusning. Retten fandt i det konkrete tilfælde, at han burde løslades på prøve til trods for, at han ikke havde været igennem den sædvanlige udslusning.


Spiritualitet: Der er kun flow. Hvis du bekæmper din egen livskraft bliver du syg eller går i stykker. - Hestemennesker.dk\nSolen pisker igennem rummet I konstant bevægelse og med planeterne incl vores Jord suget og slynget efter solen. Vi bevæger os altså hele tiden. Der er konstant en intensiv energi til stede i alt levende som VIL NOGET. Vores livsflowfelt handler om denne intensive kraft og vilje og hvad vi gør med den energi.\nSolens energi bor i os alle. I vores dna – i vores psyke – i alt levende. Der er konstant microprocesser i gang i kroppen, i planterne, i jorden, i himlen, i årstider der skifter – i ALT som forandrer sig fordi der er en indbygget energi til stede som skaber bevægelse og den bevægelse skaber forandring.\nNår vi blokerer vores livsflow opstår der altid en eller anden form for smerte.\nFysisk smerte, psykisk smerte, negative tanker som fylder op, negative følelser og tunge energimæssige tilstande. Og samtidig er vi mennesker måske de dyr som er bedst til at indlemme livskraften, hælde den på flaske, sætte den på hylden, slukke lyset, lukke døren og gå væk fra det kammer vi har gemt den i…\nKonformitet. KONTROL. Ligegyldighed. Passivitet.\nTilbageholdenhed. Ufølsomhed. Vaner. Almindelighed.\nDet samme. Distance. Fascade. Front. System. Tomt og skjult for al risiko…\nMen det er unaturligt at blokere flow, at gå i stå og at holde op med at være i en form for levende liv!\nNår vi AFVIKLER livet i stedet for at udvikle os med livet så gør vi det i kraft af en blokering. Blokeringen kan opstå som en frygt for at gå med energien og gå med flowet. Det kan være en frygt for hvor man ender henne, en frygt for de møder man vil få på sin vej, en frygt for at forlade det man kom fra, en frygt for at stå i ukendte situationer…\nDet sker som beskyttelse imod det DER VIL SKE – som kontrol – og for at blokere for kontakten med yderzonerne af vores komfortzone, fordi det er ukendt og utrygt for det primitive autonome nervesystem.\nTag et blik på mennesker omkring dig: hvem ser du som er i flow? Som bevæger sig frit med livet? Som kommer omkring i livet og som i dette liv færdes med åbenhed? Som tager livet ind og lader sig gennemstrømme af det der opleves? Og som gør sig til medskaber af det hele? Blander sig med det som sker, former det med sit eget præg på tingene? Griner når det er oppe, græder når det er nede, smerter og taber når der mistes og fyldes op at ny kraft og styrke når livet igen får lov at dreje på de store tandhjul?\nHvem i dit liv er din inspiration til at omsætte sin livskraft?\nEr du selv til inspiration for andre? Vil andre se på dig og fyldes med en følelse af at man får lov til at opleve dig? Vil andre sige at du er levende? At solens kraft får lov at leve igennem dig? Er det disse farver og den omsætning af energi som man bliver grebet af når man ser dig?\nSe så hestene for dig. Se dem lege på folden. Se dem løbe så hurtigt som de overhovedet kan! Ikke blot i et visuelt billede af hvordan det ville være inde i hovedet – men i sandhed som en herlig kraft der omsætter ren energi musklerne på den samme jord som du og jeg går på…\nVend nu tilbage til dig eget liv. Dit EGENTLIGE liv.\nLivet i DIG.\nLader du jorden tordne under dig? Mærker du hver eneste dag at du lever og tager du hver eneste dag livet helt ind under huden? Giver du kraften lov til at sitre igennem dit system? Går du MED dig selv? MED dine ideer? MED dine behov? MED dine længsler? MED det der pirrer dig og der hvor du lokkes hen?\nLader du solen i dig bevare sin glød?\nDu ER solen! Solen bor i dig! Den er det LIV som vil noget i dig! Som presser sig på og som pibler igennem overfladen af din fysiske krop, som pibler igennem membranen af dit sind som fantastiske ideer, farver, tanker, handlinger…\nLivet VIL NOGET MED OS uanset om vi vil med eller ej…\nDer findes ikke noget nej til livet…\nDer er kun fremad!\nDer er kun flow.\nTags: Christina Viderup Eriksen, Equine©Torch, livskraft, nærvær, rå power


Bemærk: Ikke alle Andersens eventyr er blevet oversat til norsk. De manglende titler er remset op i tabellens anden del.\nOm titler på norsk\nIkke oversatte til norsk


K&M 18865 Support Arm Set A, Red | Gear4music\nArm sæt designet til at passe til spindel keyboard stand rækkevidde\nOp til 15 graders hældning til en mere behagelig positionering\nUdvidelige arme til en række keyboardstørrelser\nKlemme mekanisme til sikker fastgørelse\nK&M 18865 Support Arm Set A, Red Oversigt\nK & M har ført marken i over 60 år med en arv af kvalitetsmusiktilbehør, med K & M 18865 Support Arm Set. K & M Support Arm Set er forsigtigt lavet til at holde dit keyboard fast på alle platforme. K & M Support Arm Set er kompatibelt med Spider- series keyboardstativer og kan brugt som en erstatning eller en tilføjelse til Baby-Spider-produkterne.\nDenne model kan vippe op til 15 grader for en mere behagelig spilleposition, når den stables. De forlængelige arme kan tilpasses til dit keyboards specifikke størrelse, mens gummiens overflade forhindrer eventuelle ridser. En ideel tilføjelse til ejere af et Spider- series keyboardstand.\nBemærk: Dette produkt indeholder ikke Spider Pro keyboardstand.\nProdukt Ref: 134406\nK&M 18840 Baby-Spider Pro Keyboard Stand, Aluminium\nK&M 18860 Spider Keyboard Stand, Aluminium\nStøttedybde : 290mm til 470mm\nStøttebredde : 670mm til 980mm\nMaksimal belastning pr. Tier: 35 kg\nTilt: Op til 15 grader\nKlik her for at købe K&M 18865 Support Arm Set A, Red og dit valgte tilbehør\n53.803 produkter fra