Fly fra Pisa til København fra 1.068 kr. - Bravofly\nFly fra Pisa til København\nfra Pisa til København\nfra onsdag den 15. april 2020 til lørdag den 18. april 2020\nPisa til København Flyinformation\nFlyreise fra Pisa til København\nHvis du er på udkig efter lavprisflyvninger fra Pisa til København er du kommet til det rette sted. Bravofly finder alle lavprisflyvninger til dig fra Pisa til København med de vigtigste europæiske lavprisflyselskaber.\nDen service som Bravoflys søgemaskine tilbyder, er ikke begrænset til at vælge en flyvning Pisa-København, hvis du downloader vores app til iPhone, vil den være utrolig anvendelig mens du er på ferie.\nUdover direkte søgninger med søgemaskinen, har vi udvalgt nogle tilbud på flyvninger fra Pisa til København som du kan finde her.\nMåske er du interesseret i Billige flyvninger til Pisa eller søg Billige flyrejser fra København til Pisa Nu har du chancen!\nfra 1.321 kr.\nfra 1.230 kr.\nfra 1.518 kr.\nLeveomkostninger i Pisa sammenlignet med København\nØl (0,5 liter) 8,00 kr. 12,00 kr. +50%\nKaffe med mælk 10,00 kr. 39,00 kr. +290%\nVand (0,33 liter) 7,00 kr. 17,00 kr. +143%\n30-dageskort 186,00 kr. 400,00 kr. +115%\nEnkeltbillet 10,00 kr. 24,00 kr. +140%\nStarttakst i taxa (taxametertakst 1) 34,00 kr. 50,00 kr. +47%\n1 sommerkjole i en kædebutik (Zara, H&M,...) 214,00 kr. 284,00 kr. +33%\n1 par jeans (Levi's 501 eller lignende) 522,00 kr. 774,00 kr. +48%\nGennemsnitlig disponibel månedsløn (efter skat) 10.478,00 kr. 21.029,00 kr. +101%\nAfgang den fredag den 13. marts 2020 og tilbage den lørdag den 21. marts 2020\nAfgang den tirsdag den 11. februar 2020 og tilbage den onsdag den 19. februar 2020\nfra 1.218 kr.\nAfgang den fredag den 24. april 2020 og tilbage den lørdag den 25. april 2020\nAfgang den torsdag den 5. marts 2020 og tilbage den tirsdag den 10. marts 2020\nAfgang den mandag den 2. marts 2020 og tilbage den mandag den 9. marts 2020\nfra 142 kr.\nAfgang den mandag den 6. april 2020 og tilbage den søndag den 12. april 2020\nfra 431 kr.\nAfgang den onsdag den 22. april 2020 og tilbage den tirsdag den 28. april 2020\nfra 4.292 kr.\nAfgang den onsdag den 11. marts 2020 og tilbage den onsdag den 18. marts 2020\nAfgang den lørdag den 14. marts 2020 og tilbage den søndag den 22. marts 2020\nfra 4.154 kr.\nAfgang den torsdag den 5. marts 2020 og tilbage den onsdag den 11. marts 2020\nAfgang den tirsdag den 17. marts 2020 og tilbage den onsdag den 25. marts 2020\nfra 3.215 kr.\nAfgang den lørdag den 7. marts 2020 og tilbage den søndag den 15. marts 2020\nfra 1.841 kr.\nAfgang den mandag den 2. marts 2020 og tilbage den søndag den 8. marts 2020\nfra 1.192 kr.\nFlyvninger fra Pisa til Danmark\nPisa - Aalborg\nPisa - Aarhus\nReggio Calabria - København


Effektive løsninger. på dine problemer. i Europa. ec.europa.eu/solvit - PDF\nDownload "Effektive løsninger. på dine problemer. i Europa. ec.europa.eu/solvit"\nArne Victor Lindholm\n1 Effektive løsninger på dine problemer i Europa ec.europa.eu/solvit\n2 KEND DIN RET At bo, arbejde og studere i det EU-land, du vil, er en af dine grundlæggende rettigheder i EU. Virksomheder har desuden ret til at etablere sig, yde tjenester og lave forretninger overalt i EU. Hvis du vil vide mere om dine rettigheder og muligheder på det europæiske marked, eller hvis du har problemer med at udnytte dine rettigheder, kan du gå ind på portalen Dit Europa. Dit Europa giver klare oplysninger, der er skræddersyet til dine behov, og viser vej til personlig rådgivning om dine rettigheder og problemløsningstjenester som SOLVIT. SUCCE Irsk inge En polsk s at få den a eksamine ikke i over polske myn Løst på 4 europa.eu/youreurope FÅ HJÆLP TIL AT FORSVARE DINE RETTIGHEDER Problemløsningstjenester står klar til at hjælpe dig. Portalen Dit Europa viser, hvor du får den bedste hjælp. Når dine rettigheder er blevet krænket, fordi de nationale myndigheder ikke har anvendt EU-retten korrekt, kan SOLVIT hjælpe dig. Det er en brugervenlig, gratis service, som skal hjælpe borgere og virksomheder i EU med at fi nde hurtige og pragmatiske løsninger på deres problemer på det indre marked. SOLVIT består af et netværk med 30 centre i alle EU-lande og Island, Liechtenstein og Norge. SOLVIT har haft stor succes siden oprettelsen i juli 2002 og har løst over 80 % af de problemer, netværket har fået forelagt. SOLVIT KAN HJÆLPE Med grænseoverskridende problemer i EU Som skyldes ukorrekt anvendelse af EU-reglerne Og omfatter en national, regional eller lokal offentlig myndighed. Tyrkisk En tyrkisk selv kunne indhente d bevis på p mandens v Løst på 8\n3 OMRÅDER, HVOR SOLVIT KAN HJÆLPE SOLVIT kan tage alle problemer op, som opfylder de tre kriterier, der allerede er nævnt. Eksempler på, hvilke områder SOLVIT allerede har behandlet: Borgere Opholdsret Anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer Indregistrering af biler Beskæftigelse Social sikring Skat Kørekort m.m. SOLVIT KAN IKKE LØSE Erhverv Markedsadgang for produkter Udbud af tjenester Etablering som selvstændig Offentlige indkøb Momsrefusion Kapitalens frie bevægelighed Grænsekontrol m.m. situationer, hvor der allerede er rejst sag problemer mellem virksomheder problemer mellem forbrugere og virksomheder problemer mellem arbejdsgivere og arbejdstagere Du kan finde flere oplysninger på portalen Dit Europa europa.eu/youreurope DATABESKYTTELSE OG SOLVIT KEND OG FORSVAR DINE RETTIGHEDER I EU SOLVIT behandler dine data omhyggeligt. Du kan læse mere om databeskyttelse på SOLVIT's websted.\n4 INDGIV EN KLAGE Udfyld klageformularen på: ec.europa.eu/solvit SÅDAN VIRKER SOLVIT To SOLVIT-centre er med til at behandle en sag, nemlig det center, der modtager anmodningen om hjælp, og det center, der griber ind i det land, hvor problemet er opstået. Når du går til SOLVIT med et problem, vil det center, der modtager din anmodning: tjekke, at problemet falder inden for SOLVIT s område, og kontakte dig i løbet af 7 dage sikre sig, at de nødvendige oplysninger og dokumenter foreligger holde dig underrettet om udviklingen i sagen. Bemærk, a virkning fo for ikke at Når du går til SOLVIT med et problem, vil centeret i det land, hvor problemet opstod: i løbet af en uge give dig besked om, hvorvidt det vil tage sagen op kontakte den relevante myndighed for at finde mulige løsninger foreslå en løsning. SOLVIT drives og Tjenesteyd\n5 SOLVIT søger at løse problemer i løbet af 10 uger. Hvis det ikke lykkes at løse dit problem, eller hvis du ikke finder den foreslåede løsning tilfredsstillende, kan du stadig rejse sag mod den pågældende offentlige myndighed ved en national domstol eller indgive en formel klage til Europa-Kommissionen Bemærk, at indbringelse af en sag for SOLVIT ikke har opsættende virkning for de frister, der efter national lovgivning skal overholdes for ikke at fortabe rettigheder. SOLVIT drives af Kommissionen/Generaldirektoratet for Det Indre Marked og Tjenesteydelser. INDGIV EN KLAGE SÅDAN VIRKER SOLVIT\n6 30 SOLVITCENTRE STÅR KLAR TIL AT HJÆLPE DIG OM Belgien Bulgarien Tjekkiet Danmark Tyskland Estland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Cypern Ungarn Malta Holland Østrig Polen Portugal Rumænien Slovenien Slovakiet Finland Sverige Storbritannien SOLV områ Bor Opho Aner Indre Besk Socia Skat Køre m.m. SOL s p p p Du k Letland Island DAT Litauen Luxembourg Liechtenstein Norge SOLV Du k\n7 SUCCESHISTORIER Irsk ingeniøruddannelse anerkendes i Polen En polsk statsborger, der havde taget sin ingeniøruddannelse i Irland, havde problemer med at få den anerkendt i Polen. De polske myndigheder krævede, at han skulle tage yderligere eksaminer på grund af forskellene i ingeniøruddannelsen i Irland og Polen. Dette krav var ikke i overensstemmelse med EU's lovgivning. Efter at SOLVIT gik ind i sagen, anerkendte de polske myndigheder hans irske uddannelse uden yderligere betingelser. Løst på 4 uger Køber af importerede landbrugsmaskiner får EU-støtte i Litauen EU's regionale midler kan bruges til at støtte køb af landbrugsmaskiner. I 2009 indførte Litauen en regel om, at en sådan støtte kun kunne ydes til køb af nye maskiner (dvs. maskiner, der ikke havde været registreret nogen steder før, uanset om de var brugte eller ej). Den nye regel forhindrede virksomheder, der importerede eller leasede maskiner, i at opnå støtte. Da SOLVIT gik ind i sagen, blev denne regel afskaffet. Løst på 6 måneder Tyrkisk mand genforenes med sin gravide danske kone i Tyskland En tyrkisk statsborger ville rejse til Tyskland, hvor hans danske kone skulle føde og derfor ikke selv kunne rejse. Den vordende far havde brug for et indrejsevisum, men havde svært ved at indhente de nødvendige papirer. SOLVIT gik ind i sagen, og de tyske myndigheder udstedte et bevis på parrets økonomiske situation, som konsulatet i Istanbul skulle bruge for at udstede mandens visum. Løst på 8 uger SOLVITCENTRE - SUCCESHISTORIER\n8 Besøg SOLVIT's websted ec.europa.eu/solvit Her fi nder du dit nationale SOLVIT-center og klageformularen. Forskellige tjenester hjælper dig med at bevæge dig rundt i EU: Europe Direct - ec.europa.eu/europedirect Generelle oplysninger om EU ring gratis fra hele EU: * KM DA-C Dit Europa europa.eu/youreurope Praktiske oplysninger om rettigheder og muligheder i EU. * Nogle mobiloperatører giver ikke adgang til numre eller vil have penge for sådanne opkald. Sommetider skal man betale for opkald fra telefonbokse eller hoteller.


Sleepaway Camp - Box Set (3-disc) (DVD) - Laserdisken.dk - salg af DVD og Blu-ray film.\nSleepaway Camp - Box Set (3-disc)\nUdgivet 31. maj 2004 af Anchor Bay ABD4311 / UPC# 5060020622731\nIndependent - 1983-1989\nOriginal titel: Sleepaway Camp Collection\nAngela Felissa Rose\nRicky Jonathan Tiersten\nMel Mike Kellin\nAngela Baker Pamela Springsteen\nMolly Nagle Renée Estevez\nSean Whitmore Tony Higgins\nT.C. Brian Patrick Clarke\nUncle John Walter Gotell\nMarcia Holland Tracy Griffith\nHerman Miranda Michael J. Pollard\nBrugerne skriver om Sleepaway Camp Collection:\nAnmeldt af Karsten Falkbøll Pedersen, Faxe 8. november 2007\nCAMP HORROR : PART 3\nHver en box, fortæller en historie...\nNogen gange kan man blive spurgt - er den' Box fed?.. er den hver at købe?... Jeg tror det er svært, at forudse hvad andre vil blive glad for, når man dårlig nok selv ved hvad retning ens eget! næste køb skal være.. Skal det være "Lejerbåls" genren - der skal pudses lidt, er tiden kommet til de sidste man mangler i sin Martin Scorsese samling, eller er tiden bare kommet til "Guinea Pig" lander, og lukker top ti på din splatter-hylde?...\nSå 'er "Sleepaway Camp Box-sættet" så 300 kr værd?... Ja sku! - Hvis du er "Diehard-Oldschool" 80'er B-Horror - "Camp Blood"... FAN!.\nHvis du dårligt nok kunne tygge dig igennem "Fredag den 13", har svært ved at sluge "the Burning"... Så skulle du måske overveje at gemme de 300 til noget andet?.. Skal vi sige "Wild Things"?..\n"Sleepaway Camp" vil nok stå mere trygt ved siden B-Klassikere som "Slumber Party Massacre", og måske "Hollywood Chainsaw Hookers"...\n"Sleepaway" kan på ingen måde konkurere med "Fredag den 13", og den når heller ikke "the Burning" til hækkesaksen, selv om Nr 1 i triologien er ganske anstændig, og har endda en lidt "freaky" afslutning, de to efterfølgere er lidt sløje, og til tider lidt for platte... MEN!, der er jo det der' MEN - "dårlig" smag, plus "dårlig film, lig med - underlig nok... God film oplevelse.\nTrods alt - kan man ikke undgå, at en gang imellem på en søndag, hvor alt ting alligevel går lidt langsomere, er det sku meget rart at filmen ikke stiller de største krav til studendter-kraven, eller kasketten.. Og hvad så bedre end at se nogen teenagere ryge sig dumme, ha noget uforpligtigende sex, og få en hovedpulsåre skåret over?... Næste gang kikker vi på "Hatchet".. den er nemlig RIGTIG FED! (ingen dyr blev mishandlet i denne anmeldse)\nSkriv din egen anmeldelse af Sleepaway Camp Collection - klik her\nDeltag i debatten om filmen Sleepaway Camp Collection - klik på "svar"\nForfatter Emne: Sleepaway Camp Survival Kit\nSendt 2002/12/02 18:59:25 IP: Logget\ngamle 80er slasher film\njeg er stor fan af de gamle fredag d.13 film og elsker de der sex og vold teenage 80er film men er det her så filmende for mig og er de pengende vær???\nSendt 2007/09/16 20:13:10 IP: Logget\nLad vær med at købe boksen\nHey Vorhees, ved godt at det er 5 år siden du skrev teksten, men lad mig give dig et godt råd, hvis ellers du ikke har købt boksen. Der er spild af penge at købe Survival Kitten, 1'er er rimelig acceptabel og heller ikke mere, men 2'er og 3'er er noget værre amatør skrald. Så køb 1'eren hvis du kan og så lige ''THE BURNING'', for det er absolut den bedste Camp Slasher ved siden af den første Fredag d. 13 film.\nStart en debat om denne udgave af Sleepaway Camp - Box Set (3-disc) - klik her


Narrativ lederuddannelse (2-årig) hos DISPUK - Se mere her\nStart den 1. oktober 2018,\nAllan Holmgren (2017): Anti-patriarkalsk ledelse – ud af kampen og ind i fællesskabet. DISPUKs Forlag\nOle Fogh Kirkeby (2004): Det nye lederskab.Børsen\nUnderviser(e): Nis Hartvith\nSted: Den engelske stue, Marselisborg Havnevej 46D, 8000 Århus C\nPris: kr. 70.000 inkl. moms.\nTilmeldingsfrist: Den 22. august 2018\nkr 70.000 inkl. moms.


Lovhæfte 2020-2021 by Det Danske Spejderkorps - Issuu\nLovhæfte 2020 — 2021\nGrundlov Side 3 Side 4 Side 5 Side 7 Side 12 Side 16 Side 21 Side 21\tSide 22\tSide 24\nGrundlov (§ 1-9) Love for Det Danske Spejderkorps (§ 1-51) I Overordnede principper (§ 1-8)\tII Gruppen (§ 9-22) III Divisionen (§ 23-33) IV Landsorganisationen (§ 34-49)\tV Andre enheder i korpset (§ 50)\tVI Diverse (§ 51) Budget, kontingent, beslutninger og udviklingsplan Korpsledelsen\nKolofon Lovhæfte Det Danske Spejderkorps Korpskontoret Arsenalvej 10 1436 København K Tlf.: 32 64 00 50 Redaktionen Lovudvalget & Korpskontoret Layout Aller Client Publishing Forsidefoto Morten Hatting Voltelen 3. udgivelse: December 2020 Dette hæfte findes også på dds.dk samt issuu.com/spejder\nGrundlov § 1. 1.\tOrganisationens navn er “Det Danske Spejderkorps”.\n§ 2. 1.\tDet Danske Spejderkorps er en børne- og ungdomsorganisation, som arbejder efter den internationale spejderbevægelses grundlæggende idé. Korpsets pigespejdervirksomhed er gennem Pigespejdernes Fællesråd Danmark tilknyttet The World Association of Girl Guides and Girl Scouts (WAGGGS), og dets drengespejdervirksomhed er gennem Fællesrådet for Danmarks Drengespejdere tilknyttet The World Organization of the Scout Movement (WOSM). Formål § 3. 1.\tDet Danske Spejderkorps har til formål at udvikle børn og unge til vågne, selvstændige mennesker, der er villige til efter bedste evne at påtage sig et medmenneskeligt ansvar i det danske samfund og ude i verden. § 4. 1.\tSom medlemmer kan korpset optage børn, unge og voksne, som vil love at holde spejderloven. 2. Spejderloven Den, der er med i spejdernes fællesskab, gør sit bedste for - at finde sin egen tro og have respekt for andres - at værne om naturen - at være en god kammerat - at være hensynsfuld og hjælpe andre - at være til at stole på - at høre andres meninger og danne sine egne - at tage medansvar i familie og samfund 3. Spejderløftet Jeg lover at holde spejderloven. § 5. 1.\t Korpset og de enkelte afdelinger tager ikke stilling i partipolitiske anliggender. Derimod forventes det, at korpsets voksne medlemmer personligt tager stilling i samfundsmæssige, etiske og religiøse spørgsmål. § 6. Arbejdsgrundlag 1. Det Danske Spejderkorps søger at skabe et spændende og udviklende miljø for børn og unge.\n2. Gennem gruppevirksomhed søger korpset at fremme samarbejdsevne og arbejdsglæde. Ved at give spejderne lejlighed til at dyrke friluftsliv ønsker man at give dem kendskab til naturen og lyst til at værne den. Gennem teoretisk og praktisk arbejdsstof søger man at opøve færdigheder, som både spejderne og deres medmennesker kan have glæde af. 3. Korpset søger endvidere at give spejderne samfundsforståelse og viden om Danmark. Gennem korpsets tilknytning til den internationale spejderbevægelse gives der spejderne mulighed for kontakt med andre landes ungdom, natur og kultur. § 7. Organisation 1. Det Danske Spejderkorps er en landsorganisation af børn og unge inddelt i divisioner og grupper. 2. Korpsrådet er korpsets øverste myndighed. 3. Korpsledelsen varetager under ansvar over for Korpsrådet ledelsen af korpset. 4. Reglerne om korpsets organisation fastsættes i lovene. § 8. Ændring af grundloven 1. Beslutning om ændring af denne grundlov, korpsets ophævelse eller sammenslutning med en anden organisation kan kun ske, når forslag herom vedtages af Korpsrådet med 2/3 majoritet, og når 2/3 af Korpsrådets stemmetal er repræsenteret. Er 2/3 af stemmetallet ikke repræsenteret, men forslaget er vedtaget af 2/3 af de tilstedeværende stemmer, sammenkaldes snarest til et nyt korpsrådsmøde, på hvilket den omhandlede beslutning kan vedtages med 2/3 majoritet af de tilstedeværende stemmer, uden hensyn til hvor stor en del af Korpsrådets stemmetal, der er repræsenteret. 2. I tilfælde af, at Det Danske Spejderkorps ophæves, skal dets formue tilfalde almennyttige formål, som er beslægtet med korpsets formål. § 9. Ikrafttræden 1. Denne grundlov træder i kraft den 14. november 2010. 2. Grundloven er vedtaget på korpsrådsmødet i Det Danske Spejderkorps den 16. april 1972 og Det Danske Pigespejderkorps den 23. april 1972. Ændret på korpsrådsmøder november 1973, november 1983, november 1985, november 1989 og november 2010.\nOverordnede principper § 1. Generelt om lige muligheder 1.\tDet Danske Spejderkorps har til hensigt at give alle børn og unge – uanset f.eks. køn, alder, religion, kulturel og social baggrund – lige muligheder for at udnytte deres evner, at lade dem opleve ligeværdighed og at lære dem at respektere hinanden. 2.\tFor at kunne opfylde ovenstående tilstræber Det Danske Spejderkorps mangfoldighed og lige muligheder for alle. 3.\tLedelsesfunktioner bør varetages ligeværdigt af to personer, der supplerer hinanden og fremmer lige muligheder jf. § 1, stk. 2, herunder især lige muligheder for køn og for unge (princippet om dobbeltsætning). 4.\tBestyrelser, ledelser, udvalg og arbejdsgrupper bør sammensættes med højst 2/3 af det ene køn. Målet er ligelig repræsentation af mænd og kvinder (princippet om 2/3). 5.\tBestyrelser og ledelser bør sammensættes, så de inkluderer repræsentanter, som ved valgtidspunktet ikke er fyldt 24 år. Målet er at sikre, at alle aldersgrupper, herunder især de unge, er repræsenteret i grupperne, divisionerne og korpset. 6. Det lokale program bør tilrettelægges og gennemføres af en ledergruppe som fremmer lige muligheder for alle jf. § 1, stk. 2, herunder især lige muligheder for køn og for unge. § 2. 6-års princippet 1. Det Danske Spejderkorps er en organisation under fortsat udvikling, hvor børn, unge og voksne til stadighed skal have nye udfordringer. Medlemmer af korpsets bestyrelser, ledelser og udvalg bør derfor jævnligt og mindst hvert 6. år skifte funktion (princippet om seks år). § 3. Aldersgrænser 1. Et flertal af medlemmerne i alle bestyrelser og ledelser, dog ikke afdelingsledelser, i korpset og i hver af korpsets enheder skal være fyldt 15 år. 2. Bestyrelsesformænd, kasserere, gruppeledere, afdelingsledere, divisionschefer, centerledere, arrangementsledere og spejderchefer skal være fyldt 15 år.\n3. I grupper kan gruppens bestyrelse dog i enkeltstående tilfælde godkende, at medlemmer af Det Danske Spejderkorps, som er fyldt 15 år, udpeges som afdelingsledere. Hvis gruppens bestyrelse udpeger en leder på 15 år, fører gruppelederen tilsyn med arbejdet i den pågældende afdeling, og arbejdet i afdelingen udføres under gruppelederens ansvar. 4. Hvor der i disse love omtales forældre, menes forældre eller værger til medlemmer under 15 år. Når et medlem ikke er fyldt 15 år, udøver én af medlemmets forældre eller værger valgret og stemmeret på vegne af medlemmet. Opstår der uenighed mellem forældre/værger, om hvilken forælder eller værge der skal varetage et medlems stemmeret, afgøres dette af bestyrelsesformanden, en gruppeleder, en divisionschef eller en spejderchef ved simpel lodtrækning. § 4. Habilitet og familieskab 1. I alle korpsets bestyrelser og ledelser, dog ikke afdelingsledelser og i hver af korpsets enheder skal det være en kreds af formelt og reelt uafhængige personer, der træffer økonomisk og juridisk bindende dispositioner. Et flertal af medlemmerne af bestyrelser og ledelser, dog ikke afdelingsledelser, skal være formelt og reelt uafhængige personer. Disse personer må således ikke være i nær familie med hinanden. Enhedens bestyrelsesformand, kasserer og ansvarlige leder (gruppeleder, divisionschef, centerleder, arrangementsleder) skal være formelt og reelt uafhængige personer. Disse personer må ikke være i nær familie med hinanden. 2. Ved nær familie forstås forældre, søskende, svigerinder, svogre, søskendebørn, svigerforældre, svigerbørn, ægtefælle, samlivsfælle, børn, herunder også børn af ægtefælle eller samlivsfælle. 3. Revisorer og revisorsuppleanter skal være formelt og reelt uafhængige af ledelse og bestyrelse. 4. Et divisionsledelsesmedlem eller korpsledelsesmedlem kan ikke medvirke ved beslutninger i forhold til andre enheder, som vedkommende selv er tilknyttet.\nI Overordnede principper § 5. Betingelser for medlemskab 1. Som medlemmer kan korpset optage børn, unge og voksne, som vil love at holde spejderloven. 2. Alle medlemmer skal ved indmeldelsen skriftligt bekræfte deres medlemskab. Hvis medlemmet ikke er myndigt, skal indmeldelsen bekræftes af medlemmets værge. 3. Alle medlemmer betaler et personligt kontingent til deres gruppe, den lokale division, et anerkendt center, et anerkendt arrangement eller direkte til korpset. Kontingentet skal årligt mindst udgøre det beløb, som er nødvendigt for at opnå økonomisk støtte fra tipsmidlerne. § 6. Ledere og hjælpere 1. Følgende er ledere i Det Danske Spejderkorps a. afdelingsledere og -assistenter b. gruppeledere og -assistenter c. divisionsledelsesmedlemmer og -assistenter d. centerledere og -assistenter e. arrangementsledere og -assistenter f. medlemmer af udvalg nedsat af korpsledelsen g. medlemmer af korpsledelsen 2. Følgende er hjælpere i Det Danske Spejderkorps a. personer tilknyttet et specifikt arrangement eller begivenhed uden ledelsesansvar for arrangementet eller begivenheden b. personer tilknyttet en specifik enhed uden ledelsesansvar i enheden § 6a Godkendelse af ledere og hjælpere 1. Enhedens bestyrelse kan godkende medlemmer af Det Danske Spejderkorps, som er 15 år eller derover, til ledere. 2. Enhedens bestyrelse kan godkende personer, som er 15 år eller derover, til hjælpere i enheden. 3. Bestyrelsen skal inden godkendelsen af en leder eller en hjælper sikre, at de medlemmer der berøres direkte høres. 4. Såfremt en enhed ikke har en bestyrelse, godkendes ledere og hjælpere af enhedens tegningsberettigede. 5. En person kan ikke være leder i en enhed, hvis personen samtidig er formand, kasserer eller revisor i samme enhed jf. § 4, stk. 1. § 6b Krav til ledere og hjælpere 1. Ledere skal påtage sig et ansvar for spejderarbejdet og underskrive korpsets ledererklæring samt give tilladelse til indhentning af børneattest jf. § 7. 2. Alle ledere forpligter sig til at erhverve og til stadighed at udvikle fornødne færdigheder og viden. 3. Hjælpere skal underskrive korpsets hjælpererklæring samt give tilladelse til indhentning af børneattest jf. § 7. 4. Korpsledelsen fastsætter indhold af ledererklæring og hjælpererklæring. § 7. Børneattester 1. Ledere, hjælpere og andre, der regelmæssigt eller\nfor en længere periode har tilknytning til medlemmer under 18 år, skal tillade, at korpset indhenter børneattest fra Det Centrale Kriminalregister. 2. De i stk. 1. nævnte personer skal have en ren børneattest. 3. Ansvaret for at indhente børneattest påhviler bestyrelsen for den enhed, som personen er tilknyttet, eller såfremt enheden ikke har en bestyrelse enhedens tegningsberettigede personer. 4. Korpsledelsen fastsætter procedure og retningslinjer for indhentelse af børneattest. § 8. Rådsmøder 1. Det Danske Spejderkorps bygger på medbestemmelse og ansvar gennem et repræsentativt valgsystem. Såvel medlemmer, herunder ledere, som forældre, jf. § 3, stk. 4, har indflydelse. 2. For at sikre reel indflydelse og deraf følgende ansvar har hver i mødet deltagende stemmeberettigede kun én stemme, uanset om vedkommende har flere funktioner, der giver stemmeret. 3. Hvis en person er forhindret i at møde, kan vedkomende repræsenteres ved en suppleant, der så udøver den pågældendes stemmeret. Hver suppleant kan kun repræsentere én stemme. 4.\tBeslutninger a. kan kun træffes om de forslag, der fremgår af den udsendte dagsorden, b. træffes ved almindelig stemmeflerhed, dvs. at der ved optælling af stemmer skal være afgivet flest stemmer for et forslag, for at det kan vedtages. Ved ændringer af korpsets grundlov gælder der dog særlige regler, jf. grundlovens § 8. c. træffes ved skriftlig afstemning, når dirigenten beslutter det. Ved valg, hvor der er mere end én kandidat til den pågældende funktion, skal afstemning altid være skriftlig. 5. Såfremt den valgte revisor får varigt forfald og der ikke er valgt en revisorsuppleant eller både revisor og revisorsuppleant får varigt forfald indkaldes til ekstraordinært rådsmøde for valg af revisor og eventuelt revisorsuppleant. 6. Hvor der i disse love er angivet, at der skal gives meddelelse, eller at indkaldelser, beskeder, materiale, bilag eller andet skal sendes eller udsendes, kan udsendelse ske med post, elektronisk post, og/eller ved hjælp af et fælles elektronisk medie, som modtagerne har adgang til. Mødemateriale til korpsrådsmøde, herunder regnskab, budget, indkomne forslag m.v. skal dog udsendes via post jf. § 35 stk. 4, dog ikke til medlemmer der har tilkendegivet, at de ikke ønsker udsendelse som fysisk post. § 8a Enheder i Det Danske Spejderkorps 1. Enheder i Det Danske Spejderkorps er grupper, divisioner, anerkendte spejdercentre og anerkendte arrangementer.\nGruppen § 9. Gruppens sammensætning 1.\tEn gruppe kan inddele spejderarbejdet for børn og unge i en eller flere afdelinger. 2.\tGrupperådet beslutter efter indstilling fra bestyrelsen hvilke afdelinger, gruppen inddeles i.\n§ 10. Gruppens organisering 1.\tGrupperådet er gruppens øverste myndighed, jf. § 11. 2.\tGruppens bestyrelse, i det følgende benævnt bestyrelsen, har over for grupperådet det overordnede ansvar for gruppens virke, jf. § 16. 3.\tLedergruppen planlægger og leder det daglige arbejde for gruppens medlemmer under ansvar over for bestyrelsen, jf. § 17. § 11. Grupperådet 1. Grupperådet, som er gruppens øverste myndighed, består af medlemmer (herunder forældre, jf. § 3, stk. 4) og bestyrelsen. 2. Alle gruppens medlemmer samt bestyrelsens medlemmer har stemmeret ved grupperådsmødet. For forældre finder § 3, stk. 4 anvendelse. Afgivning af stemmer kan kun ske ved personligt fremmøde.\n§ 12. Grupperådsmøde 1. Alle interesserede kan deltage i et grupperådsmøde. 2. Ordinært grupperådsmøde afholdes hvert år inden den 1. marts. 3. Ekstraordinært grupperådsmøde afholdes efter a. Grupperådets, bestyrelsens, bestyrelsesformandens eller divisionschefernes beslutning eller b. skriftlig anmodning med angivelse af, hvilke punkter der ønskes behandlet på mødet, til bestyrelsesformanden eller divisionscheferne fra mindst 1/3 af grupperådets medlemmer, en afdelingsleder, en gruppeleder eller en spejderchef. 4. Grupperådet indkaldes skriftligt til et grup-\nperådsmøde af bestyrelsesformanden eller en divisionschef. Indkaldelsen skal indeholde mødets dagsorden samt for ordinære grupperådsmøder eventuelle bilag til mødet, f.eks. udviklingsplan. Kopi af indkaldelsen med dagsorden og bilag fremsendes samtidig til divisionsledelsen med invitation til at deltage. 5. Et grupperådsmøde indkaldes med mindst tre ugers varsel. Såfremt et ekstraordinært grupperådsmøde afholdes efter skriftlig anmodning, jf. § 12. stk. 3, litra b, skal bestyrelsesformanden eller divisionschefen udsende indkaldelsen senest to uger efter modtagelsen af anmodningen, og det ekstraordinære grupperådsmøde afholdes senest seks uger efter modtagelse af anmodningen. 6. Ved ordinære grupperådsmøder fremsendes revideret regnskab for det foregående år med tilhørende status underskrevet af bestyrelsen og revisor samt budget for indeværende år senest en uge før til grupperådets medlemmer samt til divisionsledelsen. 7. Forslag, der ønskes behandlet på et grupperådsmøde, skal være formanden eller divisionschefen, såfremt denne har indkaldt til mødet, i hænde senest to uger inden mødet. Forslagene skal være grupperådet i hænde senest en uge inden mødet. § 13. Dagsorden – grupperådsmøde 1. Dagsorden for det ordinære grupperådsmøde skal mindst omfatte: a. valg af dirigent og referent. b. beretning fra bestyrelsen og ledergruppen med særlig fokus på, hvad gruppen har gjort for at fremme spejderarbejdets værdier og udvikling. c. fremlæggelse af årsregnskab for det foregående år til godkendelse. d. behandling af indkomne forslag. e. væsentlige beslutninger om gruppens fremtid, herunder:\n1. forelæggelse af gruppens udviklingsplan med hovedindsatsområder for indeværende år 2. beslutninger i øvrigt om gruppens udvikling, spejderarbejde m.v. 3. vedtagelse af budget for indeværende år, herunder fastsættelse af medlemskontingent f. fastsættelse af antallet af bestyrelsesmedlemmer under hensyntagen til § 14, stk. 5 g. valg til bestyrelsen, under hensyntagen til § 14, stk. 4, af: 1. bestyrelsesformand 2. kasserer 3. unge 4. ledere, herunder mindst en gruppeleder 5. forældre 6. evt. søkyndigt medlem jf. § 22, stk. 2 7. suppleanter h. valg af gruppens to medlemmer af Korpsrådet i. valg af gruppens fem medlemmer af divisionsrådet j. valg af revisor og evt. en revisorsuppleant. k. beretning fra større arrangementer tilknyttet gruppen, jf. § 50. l. eventuelt 2. Såfremt gruppens hjemstedskommune ikke er besluttet på et tidligere grupperådsmøde, skal det sættes på dagsordenen. 3. Dagsordenspunkterne om valg til bestyrelsen, jf. stk. 1, litra g, behandles kun, når der er nogen på valg.\n§ 14. Grupperådets valg af personer 1. Grupperådet vælger på ordinært grupperådsmøde medlemmer til bestyrelsen. Valgene afgøres ved almindelig stemmeflerhed og gælder for en toårig periode. 2. Forældre vælges til bestyrelsen som repræsentanter for yngre medlemmer, jf. § 3, stk. 4. Enkelte andre interesserede kan også vælges. Dog kan gruppens ledere jf. § 6 ikke vælges som forældrerepræsentanter. 3. Lederne, herunder mindst en gruppeleder, vælges til bestyrelsen blandt ledergruppens medlemmer. 4. Grupperådet skal sammensætte bestyrelsen, så den opfylder reglerne om aldersgrænser og habilitet, jf. §§ 3 og 4. Grupperådet skal, når det sammensætter bestyrelsen, være opmærksom på principperne om lige muligheder og seks år, jf. §§ 1 og 2. Grupperådet skal, når det sammensætter bestyrelsen, tilstræbe at såvel forældre, unge som ledere er ligeligt repræsenteret, herunder skal Grupperådet tilstræbe, at bestyrelsen (blandt andre) indeholder unge medlemmer/ledere, der er fyldt 15 år, men ikke 24 år. Grupperådet bør desuden sammensætte bestyrelsen, så den afspejler gruppens medlemmer samt det lokalsamfund, som gruppen er en del af. Bestyrelsen består af en bestyrelsesformand, en kasserer, en gruppeleder samt et antal medlemmer på mindst tre. Antallet fastsættes af grupperådet, jf. § 13, stk. 1 litra f. Hvis en gruppeleder ikke er medlem af bestyrelsen, har\nden pågældende møderet uden stemmeret. 5. Gruppens to medlemmer af Korpsrådet vælges blandt grupperådets medlemmer. Det tilstræbes, at mindst det ene af de to medlemmer vælges blandt medlemmer og ledere, der er fyldt 15 år, men ikke 24 år på valgtidspunktet, såfremt et sådant medlem er opstillet. Valget sker for en etårig periode. 6. Gruppens fem medlemmer af divisionsrådet vælges blandt grupperådets medlemmer. Det tilstræbes, at mindst to medlemmer af divisionsrådet vælges blandt medlemmer og ledere, der er fyldt 15 år, men ikke 24 år på valgtidspunktet. Valget sker for en etårig periode. 7. Ved valg af revisor og evt. revisorsuppleant gælder reglen om habilitet, jf. § 4, stk. 3. Revisor og revisorsuppleant vælges for en etårig periode. § 15. Referat 1. Senest to uger efter grupperådsmødet sendes referat underskrevet af dirigenten og bestyrelsesformanden til grupperådet. Samtidig sendes referat, udviklingsplan og regnskab til divisionscheferne. § 16. Bestyrelsens ansvar 1. Bestyrelsen har over for grupperådet ansvar for, a. at gruppen og dens afdelinger ledes i overensstemmelse med korpsets formål, arbejdsgrundlag og værdier b. at gruppen overholder korpsets love c. gruppens økonomi d. opfølgning på grupperådets beslutninger e. koordination og beslutninger vedrørende gruppens dagligdag samt f. at godkende ledere og hjælpere, herunder at indhente ledererklæring, hjælpererklæring og børneattest, jf.§§ 6b, 7 og 18. 2. Hvis et medlem af gruppens bestyrelse får varigt forfald, og grupperådet ikke har valgt suppleanter, kan bestyrelsen udpege et nyt medlem i perioden frem til næste grupperådsmøde. Hvis formand eller kasserer får varigt forfald, og grupperådet ikke har valgt suppleanter, skal bestyrelsen udpege et nyt medlem i perioden frem til næste grupperådsmøde. Ved udpegning skal § 14 iagttages, og bestyrelsen skal orientere grupperådet og divisionen skriftligt inden to uger. 3. Bestyrelsesmøderne indkaldes af formanden. Ekstraordinært bestyrelsesmøde afholdes efter bestyrelsesformandens beslutning eller efter skriftlig anmodning til bestyrelsesformanden fra en gruppeleder eller divisionschef med angivelse af, hvad der ønskes behandlet på mødet. 4. Såfremt det ikke er muligt at sammensætte bestyrelsen samt vælge andre personer efter de gældende regler jf. § 14, kan gruppen søge divisionscheferne om dispensation. Baggrunden for at søge dispensation skal fremgå af det godkendte\nreferat fra grupperådsmødet. Ansøgning om dispensation skal indsendes til divisionscheferne senest to uger efter grupperådsmødets afholdelse. Divisionscheferne skal meddele gruppen svar på dispensationsansøgningen inden fire uger fra modtagelse af ansøgningen. Såfremt divisionscheferne ikke tildeler dispensation, indkaldes til ekstraordinært grupperådsmøde. 5. Såfremt det ikke er muligt at overholde reglerne i § 12, stk. 2 vedrørende afholdelse af grupperådsmøde kan gruppens tegningsberettigede søge divisionscheferne om dispensation. Baggrunden for at søge dispensation skal fremgå af ansøgningen. § 17. Ledergruppen 1. Ledergruppen består af en til to gruppeledere og de øvrige ledere i gruppen. Ledergruppen sammensættes i overensstemmelse med principperne om lige muligheder og seks år, jf. §§ 1 og 2. Ledergruppen planlægger og leder det daglige arbejde for gruppens medlemmer under ansvar over for bestyrelsen. 2. Alle ledere i gruppen vælger en eller to gruppeledere. Valget udskrives af bestyrelsesformanden. Gruppelederen tiltræder umiddelbart efter valget. Den toårige valgperiode regnes fra førstkommende ordinære rådsmøde. Ved valg af to gruppeledere bør princippet om dobbeltbesætning overholdes, jf. § 1, stk. 3 3. Gruppelederne formidler samarbejde mellem lederne, koordinerer gruppens daglige spejderarbejde og varetager fælles ledelsesmæssige opgaver. 4. Såfremt det ikke er muligt at sammensætte bestyrelsen efter de gældende regler, kan gruppen søge divisionschefen om dispensation. Baggrunden for at søge dispensation skal fremgå af det godkendte referat fra grupperådsmødet. Ansøgning om dispensation skal indsendes til divisionscheferne senest to uger efter grupperådsmødets afholdelse. Divisionschefen skal meddele gruppen svar på dispensationsansøgningen inden fire uger fra modtagelse af ansøgningen. Såfremt divisionscheferne ikke tildeler dispensation, indkaldes til ekstraordinært grupperådsmøde. 5. En afdelingsledelse består af en til to afdelingsledere og evt. et antal assistenter. Afdelingsledelsen planlægger og leder det praktiske arbejde i afdelingen under ansvar over for bestyrelsen. Afdelingsledelsen bør sammensættes under hensyntagen til § 1, stk. 5. 6. Uanset hvordan en gruppe er organiseret, jf. § 10, skal bestyrelsen udpege en leder eller en hjælper, som har kompetencen til at sikre, at aktiviteterne på et givent tidspunkt ledes sikkerhedsmæssigt forsvarligt og i overensstemmelse med bestyrelsens overordnede rammer. 7. Uanset hvordan en gruppe er organiseret, jf. § 10,\nskal bestyrelsen sikre, at ledergruppen er bekendt med korpsets samværspolitik. § 18. Godkendelse af ledere og hjælpere i gruppen 1.\t Bestyrelsen godkender afdelingsledere, hjælpere, gruppe- og afdelingsassistenter. Bestyrelsesformanden bekræfter godkendelsen ved sin underskrift. 2.\t Indstillingen til bestyrelsen om godkendelse af afdelingsledere, gruppe- og afdelingsassistenter foretages af gruppelederne på ledergruppens vegne. Ledergruppen hører forud herfor spejderne under hensyntagen til deres alder samt den pågældende afdelingsledelse, jf. § 6, stk. 4. 3.\t Bestyrelsen kan godkende optagelse af hjælpere i gruppen. 4.\t Efter indstilling fra gruppelederen kan bestyrelsen tilbagekalde udnævnelsen af afdelingsledere, gruppe- og afdelingsassistenter og hjælpere i gruppen. Samtidigt bortfalder de hverv som den pågældende person er valgt til på vegne af gruppen. § 19. Tegningsregler for gruppen 1.  Gruppen tegnes juridisk og økonomisk af en gruppeleder i forening med enten bestyrelsesformanden eller gruppekassereren.\n2. Gruppens tegningsberettigede er bemyndigede til via fuldmagt: a.\t at udpege en eller flere personer til enten alene eller i fællesskab at tegne gruppen i økonomiske anliggender; og b.\t at udpege en eller flere personer til enten alene eller i fællesskab at kunne disponere over gruppens konti og depoter via elektroniske bankprodukter samt indgå aftaler herom. En sådan fuldmagt skal være tidsbegrænset eller begrænset til bestemte formål eller handlinger. 3.\t Ved erhvervelse, afhændelse eller pantsætning af fast ejendom tegnes gruppen dog af bestyrelsesformanden, gruppekassereren og en gruppeleder i forening. 4.\t Såfremt gruppelederen er umyndig, og bestyrelsesformanden og/eller gruppekassereren er umyndige, tegnes gruppen af det myndige medlem i forening med gruppelederen. Er både gruppeleder, bestyrelsesformanden og gruppekassereren umyndige, tegnes gruppen af gruppelederen i forening med et øvrigt myndigt bestyrelsesmedlem. Hvis der ikke er valgt en myndig person til bestyrelsen, udpeger den nyvalgte bestyrelse blandt forældre til spejdere under 18 år en ekstern myndig person (tegningsrepræsentant) som tegningsberettiget i\nforening med de personer, der efter stk. 1 og 3 er tegningsberettigede. Tegningsrepræsentanten har ret til at deltage i gruppens bestyrelsesmøder uden stemmeret. § 20. Gruppers anerkendelse 1. En gruppe skal arbejde i overensstemmelse med korpsets formål og arbejdsgrundlag samt korpsets love i øvrigt. 2. En gruppe skal for at være anerkendt have en bestyrelse og en ledergruppe, der er henholdsvis valgt og godkendt efter reglerne i §§ 14 og 18. 3. Gruppen skal være tilsluttet den stedlige division. 4. Gruppen skal være anerkendt af divisionsledelsen, og det kræver, at stk. 1-3 overholdes. 5. Korpsledelsen kan efter høring fastsætte nærmere regler for anerkendelse af grupper. § 21. Tilbagekaldelse af gruppers anerkendelser 1. Divisionsledelsen kan tilbagekalde anerkendelse for en gruppe, som ikke virker i overensstemmelse med korpsets formål, arbejdsgrundlag og love. 2. Ethvert medlem af korpset eller et bestyrelsesmedlem kan skriftligt foreslå divisionsledelsen, at den tilbagekalder en gruppes anerkendelse. 3. Man skal i sit forslag til divisionsledelsen om at\ntilbagekalde en gruppes anerkendelse beskrive sagens forhold, redegøre for forsøg på udvikling af gruppen og begrunde ønsket om tilbagekaldelse konkret. Divisionsledelsen skal senest på sit andet ordinære møde efter modtagelse af indstilling behandle sagen første gang. Divisionsledelsen skal høre sagens parter. Divisionsledelsens afgørelse skal meddeles parterne skriftligt med konkret begrundelse og klagevejledning. Hvis divisionsledelsen beslutter at tilbagekalde gruppens anerkendelse, skal afgørelsen oplyse om tidspunkt for tilbagekaldelse, procedure for gruppens opløsning og håndtering af gruppens aktiver. Divisionsledelsens afgørelse kan ankes til korpsledelsen. Klagen skal være skriftlig og skal sendes til Korpskontoret. Klagen skal være modtaget inden fire uger fra afsendelsen af divisionsledelsens afgørelse. Hvis en gruppe nedlægges, enten fordi grupperådet beslutter det, eller fordi gruppens anerkendelse tilbagekaldes, tilfalder gruppens aktiver divisionen, efter at al gæld er afviklet, med mindre grupperådet med korpsledelsens godkendelse træffer en anden beslutning.\n§ 22. Supplerende regler for grupper med sø-aktiviteter 1. En  gruppe skal søge anerkendelse som søgruppe, hvis gruppen ejer eller for længere tid låner eller lejer fartøjer, eller hvis en eller flere afdelinger har til hensigt at have regelmæssige søaktiviteter. 2. I\t søgrupper skal der vælges et søkyndigt medlem til bestyrelsen. Det søkyndige medlem må ikke være leder i gruppen. Det søkyndige medlem må gerne bestride andre poster i i bestyrelsen. Korpsledelsen fastsætter nærmere regler for den søkyndiges kvalifikationer under hensyntagen til gældende lovgivning og myndighedskrav. 3. Bestyrelsen  er ansvarlig for, at de af korpsledelsen fastsatte sikkerhedsbestemmelser er overholdt.  4. Bestyrelsen fastsætter regler for maksimum- og minimumstal af personer om bord på hvert enkelt af de af gruppen benyttede fartøjer, samt bestemmer hvilke personer, der har tilladelse til at føre de forskellige fartøjer. 5. Hvert år inden sejlsæsonen påbegyndes eller straks ved anskaffelse af nye både i sejlsæsonen, indsender bestyrelsen fartøjscertifikater til Korpskontoret for alle fartøjer, der agtes anvendt til søaktiviteter for gruppens medlemmer. Fartøjscertifikaterne underskrives af bestyrelsesformanden, det søkyndige medlem og en gruppeleder eller den respektive afdelingsleder. Korpset anerkender modtagelsen af de indsendte certifikater over for gruppen og divisionen, efter de har været forelagt korpsets søansvarlige.\n§ III Divisionen\nDivisionen § 23. Divisionens sammensætning 1.\tEn division omfatter grupperne i et samlet geografisk område.\n§ 24. Divisionsrådet 1.\tDivisionsrådet er divisionens øverste myndighed. 2. Alle divisionens enheder har op til fem stemmer. Divisionsledelsens medlemmer har en stemme hver. Afgivning af stemmer kan kun ske ved personligt fremmøde 3. Enhedernes medlemmer af divisionsrådet er navngivne og er udpeget af grupperådene eller udpeget af anerkendte spejdercentre og arrangementer efter de regler, der gælder for disse. § 25. Divisionsrådsmøde 1.\tAlle interesserede kan deltage i et divisionsrådsmøde. 2.\tOrdinært divisionsrådsmøde afholdes hvert år i perioden fra den 1. marts til den 1. maj. 3. Ekstraordinært divisionsrådsmøde afholdes efter: a.\t divisionsledelsens, divisionschefernes eller en spejderchefs beslutning eller b.\t skriftlig anmodning med angivelse af hvilke punkter, der ønskes behandlet på mødet, til divisionscheferne eller en spejderchef fra mindst 1/3 af divisionens enheder. 4.\t Divisionsrådet indkaldes skriftligt til et divisionsrådsmøde af divisionscheferne eller en spejderchef. Indkaldelsen skal indeholde mødets dagsorden. Indkaldelsen til ordinære møder skal derudover indeholde regnskab for det foregående år med tilhørende status, forslag til justeret budget for indeværende år og forslag til budget, herunder divisionskontingent, for følgende år. Regnskabet skal være revideret og underskrevet af divisionsledelsen og revisor. Kopi af indkaldelsen med dagsorden og bilag fremsendes samtidig til korpsledelsen med invitation til at deltage. 5.\t Et divisionsrådsmøde indkaldes med mindst tre ugers varsel. Såfremt et ekstraordinært divisionsrådsmøde afholdes efter skriftlig anmodning, jf. stk. 3 litra b, skal henholdsvis divisionscheferne eller spejderchefen udsende indkaldelsen senest to uger efter modtagelsen af anmodningen. Ekstra-\nordinært divisionsrådsmøde skal afholdes senest seks uger efter modtagelse af anmodningen. 6.\tForslag, der ønskes behandlet på divisionsrådsmødet, skal være divisionscheferne eller en spejderchef, hvis denne har indkaldt til mødet, i hænde senest to uger inden mødet. Forslagene skal være medlemmerne i hænde senest en uge inden mødet.\n§ 26. Dagsorden – divisionsrådsmøde 1.\tDagsorden for det ordinære divisionsrådsmøde skal mindst omfatte: a.\t valg af dirigent og referent b.\t beretning fra divisionsledelsen med særlig fokus på, hvad divisionen har gjort for at fremme spejderarbejdets værdier og udvikling c. fremlæggelse af årsregnskabet for det foregående år til godkendelse d.\t behandling af indkomne forslag e.\t væsentlige beslutninger om divisionens fremtid, herunder: 1.\t forelæggelse af divisionens udviklingsplan med indsatsområder for indeværende år 2.\t beslutninger i øvrigt om divisionens udvikling, spejderarbejde mv. f.\t vedtagelse af justeret budget for indeværende år og vedtagelse af budget og fastsættelse af divisionskontingent for det følgende år. g.\t fastsættelse af antallet af divisionsledelsesmedlemmer under hensyntagen til § 29, stk. 2. h.\t valg af en eller to divisionschefer, divisionskasserer og øvrige medlemmer af divisionsledelsen i.\t valg af revisor og evt. revisorsuppleant. j.\t skriftlig eller mundtlig beretning fra en eller flere af Det Danske Spejderkorps’ kredsrepræsentanter i Friluftsrådet k.\t beretning fra spejdercentre og større arrangementer, jf. § 50, og tilsvarende, tilknyttet divisionen l.\t eventuelt. 2.\t Såfremt divisionens hjemstedskommune ikke er besluttet på et tidligere divisionsrådsmøde, skal det sættes på dagsordenen.\n§ 27. Divisionsrådets valg af personer 1. Divisionsrådet vælger på ordinært divisionsråds\t møde medlemmer til divisionsledelsen. Valgene afgøres ved almindelig stemmeflerhed og gælder for en toårig periode. For at blive valgt skal en kandidat opnå mere end 1/3 af de i mødet deltagende stemmeberettigedes stemmer. 2. Divisionsledelsens medlemmer vælges blandt divisionens medlemmer, der er fyldt 15 år, forældre eller andre interesserede. For forældre finder § 3, stk. 4 anvendelse. 3. Divisionsrådet skal sammensætte divisionsledelsen, så den opfylder reglerne om aldersgrænser og habilitet, jf. §§ 3 og 4. Divisionsrådet skal, når det sammensætter divisionsledelsen, være opmærksom på princippet om lige muligheder og seks års-princippet, jf. §§ 1 og 2. Divisionsrådet skal, når det sammensætter divisionsledelsen, tilstræbe, at mindst 1/3 af medlemmerne er mellem 15 og 23 år. 4. Ved valg af revisor og evt. revisorsuppleant gælder reglen om habilitet, jf. § 4, stk. 3. Revisor og revisorsuppleant vælges for en etårig periode. § 28. Referat 1. Senest to uger efter divisionsrådsmødet sendes referat underskrevet af dirigenten og divisionscheferne til divisionens grupper. Samtidig sendes referat,\nudviklingsplan og regnskab til Korpskontoret. § 29. Divisionsledelsen 1. Divisionsledelsens opgave er at understøtte gruppeudvikling og drift inden for divisionens grænser, herunder ved at a. sikre, at alle spejdere oplever at være en del af et større spejderfællesskab uden for gruppen. b. facilitere netværk mellem grupperne i divisionen. c. understøtte kommunikationen mellem grupperne og korpsledelsen og dennes udvalg. 2. Divisionsledelsen har over for divisionsrådet ansvaret for: a. at planlægge og lede divisionsarbejdet i overensstemmelse med korpsets formål, love, arbejdsgrundlag, værdier, og inden for de af divisionsrådet fastsatte rammer b. divisionens økonomi c. opfølgning på divisionsrådets beslutninger. 3. Divisionsledelsen består af mindst seks medlemmer, herunder en til to divisionschefer, divisionskassereren og yderligere mindst tre medlemmer. 4. Divisionens to medlemmer af Korpsrådet vælges af og blandt divisionsledelsen. 5. Hvis et medlem får varigt forfald, kan divisionsledelsen uden ekstraordinært divisionsrådsmøde, frem til næste divisionsrådsmøde, udpege et nyt medlem. Ved udpegning skal § 27 iagttages. 6. Divisioner, der agter at drive en del af arbejdet til\n4.\t Såfremt begge divisionschefer og divisionskassereren er umyndige, tegnes divisionen af en divisionschef og divisionskassereren i forening med et øvrigt myndigt medlem af divisionsledelsen. Hvis der ikke er valgt en myndig person til divisionsledelsen, udpeger den nyvalgte bestyrelse en tegningsrepræsentant. Tegningsrepræsentanten skal være myndig og tegner divisionen i forening med de personer, der efter stk. 1 og 3 er tegningsberettigede. Tegningsrepræsentanten har ret til at deltage i divisionsledelsens møder uden stemmeret.\nsøs, skal opfylde regler svarende til grupper med søaktiviteter jf. § 22. 7.\t Divisionscheferne kan dispensere fra lovenes bestemmelser om aldersbetingelser, familieskab, funktionstid, frister, valgregler og lignende forhold i grupper og andre anerkendte enheder tilknyttet divisionen, hvor konkrete omstændigheder taler afgørende for det. Divisionscheferne kan dispensere for en begrænset periode, maksimalt for fire år. § 30. Godkendelse af medlemmer af divisionsledelsen 1.\t Valget af medlemmer af divisionsledelsen bekræftes ved en divisionschefs underskrift. 2.\t Som yderligere hjælp i divisionen kan divisionsledelsen godkende optagelse af divisionsassistenter og divisionshjælpere direkte under divisionen. § 31. Tegningsregler for divisionen 1.\t Divisionen tegnes juridisk og økonomisk af en divisionschef i forening med divisionskassereren. 2.\t Divisionens tegningsberettigede er bemyndigede til via fuldmagt: a.\t at udpege en eller flere personer til enten alene eller i fællesskab at tegne divisionen i økonomiske anliggender; og b. at udpege en eller flere personer til enten alene eller i fællesskab at kunne disponere over divisionens konti og depoter via elektroniske bankprodukter samt indgå aftaler herom. En sådan fuldmagt skal være tidsbegrænset eller begrænset til bestemte formål eller handlinger. 3.\t Ved erhvervelse, afhændelse eller pantsætning af fast ejendom tegnes divisionen dog af en divisionschef, divisionskassereren og yderligere et medlem af divisionsledelsen i forening.\n§ 32. Divisionens anerkendelse 1.\t En division skal arbejde i overensstemmelse med korpsets formål og arbejdsgrundlag samt korpsets love i øvrigt. 2.\t En division skal have en divisionsledelse, der opfylder lovenes krav. 3. Korpsledelsen anerkender divisioner, der overholder stk. 1-2. 4. Korpsledelsen kan efter høring fastsætte nærmere regler for anerkendelse af divisioner. § 33. Tilbagekaldelse af divisioners anerkendelser 1.\t Korpsledelsen kan tilbagekalde anerkendelse for en division, som ikke virker i overensstemmelse med korpsets formål, arbejdsgrundlag og love. 2. Ethvert medlem af korpset eller et bestyrelsesmedlem kan skriftligt foreslå korpsledelsen, at den tilbagekalder en divisions anerkendelse. 3. Man skal i sit forslag til korpsledelsen om at tilbagekalde en divisions anerkendelse beskrive sagens forhold, redegøre for forsøg på udvikling af divisionen og konkret begrunde ønsket om tilbagekaldelse. 4. Korpsledelsen skal senest på sit andet ordinære møde efter modtagelse af forslag om at tilbagekalde en divisions anerkendelse behandle sagen første gang. Korpsledelsen skal høre sagens parter. 5. Korpsledelsens afgørelse skal meddeles parterne skriftligt med konkret begrundelse og klagevejledning. Hvis korpsledelsen beslutter at tilbagekalde divisionens anerkendelse, skal afgørelsen oplyse om tidspunkt for tilbagekaldelse, procedure for divisionens opløsning og håndtering af divisionens aktiver. 6. Korpsledelsens afgørelse kan ankes til Korpsrådet. Klagen skal være skriftlig og skal sendes til Korpskontoret. Klagen skal være modtaget inden for fire uger fra afsendelsen af korpsledelsens afgørelse. 7. Nedlægges en division, enten fordi divisionsrådet selv beslutter det, eller fordi divisionens anerkendelse tilbagekaldes, jf. stk. 2, tilfalder divisionens aktiver korpset, efter at al gæld er afviklet, med mindre divisionsrådet med korpsledelsens godkendelse træffer anden beslutning.\nII DIVISIONEN II Divisionen FOTO: MORTEN BJERRUM LARSEN\n§ IV Landsorganisationen\nLandsorganisationen § 34. Korpsrådet 1.\tAlle medlemmer, der er fyldt 15 år, kan deltage i korpsrådsmødet. 2.\tAlle anerkendte enheder i Det Danske Spejderkorps, jf. § 8, stk. 4, litra a har hver op til to stemmer i Korpsrådet. 3.\tKorpsledelsens medlemmer har hver én stemme. 4.\tAfgivning af stemmer kan kun ske ved personligt fremmøde. 5.\tEnhedernes medlemmer af Korpsrådet er navngivne og er valgt af divisionsledelserne og grupperådene samt udpeget af anerkendte spejdercentre og arrangementer efter de regler, der gælder for disse. § 35. Korpsrådsmøde 1.\tOrdinært korpsrådsmøde afholdes hvert år i perioden fra 1.-20. november. 2.\tEkstraordinært korpsrådsmøde afholdes efter a.\tKorpsrådets eller korpsledelsens beslutning eller b.\tskriftlig anmodning fra mindst 15 % af korpsets enheder til spejdercheferne. Alene enhedens tegningsberettigede kan anmode om ekstraordinært korpsrådsmøde, og kun én af disse er nødvendig for at fremsætte anmodning. Anmodning skal angive hvilke punkter, man ønsker behandlet på mødet. 3.\t Indkaldelsen skal indeholde mødets dagsorden. Til ordinære møder udsendes derudover regnskab for det foregående år med tilhørende status, forventet regnskab for indeværende år og forslag til budget for det følgende år. Regnskabet skal være revideret og underskrevet af korpsledelsen og revisor. 4.\t Et ordinært korpsrådsmøde annonceres senest 1. juli i et af korpsets medier. Spejdercheferne sender pr. brev, jf. dog § 8 stk. 6, senest tre uger før mødets afholdelse indkaldelse til ordinært korpsrådsmøde med dagsorden og mødemateriale til enhedernes korpsrådsmedlemmer og korpsledelsen. Spejdercheferne indkalder til ekstraordinært korpsrådsmøde senest to uger efter modtagelse af skriftlig anmodning, og det ekstraordinære korpsrådsmøde skal afholdes senest seks uger efter modtagelse af anmodningen. 5.\t Hvert fjerde år vedtages en 4-årig udviklingsplan\npå korpsrådsmødet. Udviklingsplanen sætter strategisk retning for hele korpset og dermed også retning for udviklingsplanerne, der skal formuleres i grupper, divisioner, spejdercentre, arrangementer og andre enheder, samt for hvordan korpsets fælles organisation prioriterer ressourcer. a. De år, en udviklingsplan skal vedtages, indstiller korpsledelsen senest 15. april den 4-årige udviklingsplan og gør planen tilgængelig elektronisk for alle. Ændringsforslag til udviklingsplanen skal fremsættes af korpsrådsmedlemmer fra mindst syv forskellige enheder. Forslag skal være fremkommet på Korpskontoret senest den 15. august. b.\t De år, udviklingsplanen ikke er til vedtagelse, kan der sættes væsentlige ændringer af udviklingsplanen til afstemning. Væsentlige ændringer af udviklingsplanen skal fremsættes af korpsrådsmedlemmer fra mindst tre forskellige enheder eller af korpsledelsen. Forslag skal være fremkommet på Korpskontoret senest den 15. august. 6.\t Forslag til ændring af korpsets love behandles hvert andet år. Lovforslag skal fremsættes af korpsrådsmedlemmer fra mindst tre forskellige enheder eller af korpsledelsen. Forslag skal være fremkommet på Korpskontoret senest den 1. juni. 7.\t Forslag til resolutioner, omhandlende korpsets holdninger, eller forslag, som ønskes behandlet af Korpsrådet, skal fremsættes af korpsrådsmedlemmer fra mindst tre forskellige enheder eller af korpsledelsen. Forslag skal være fremkommet på Korpskontoret senest den 15. august. § 36. Dagsorden for korpsrådsmøde 1.\t Dagsorden for det ordinære korpsrådsmøde skal mindst omfatte: a.\t valg af dirigent og referent b.\tgodkendelse af mødets forretningsorden c.\tberetning fra korpsledelsen d.\t fremlæggelse af årsregnskab for det foregående år med tilhørende status til godkendelse samt forelæggelse af forventet regnskab for indeværende år e.\t vedtagelse af udviklingsplan f.\tbehandling af lovforslag\ng. behandling af resolutioner og indkomne forslag h. vedtagelse af budget for det kommende år, herunder fastsættelse af kontingent i. valg af spejderchefer j. valg af øvrige medlemmer til korpsledelsen k. valg af medlemmer og suppleanter til valgudvalget l. valg af revisor m.\teventuelt 2. Dagsordenspunkterne, jf. stk. 1, litra i-k, behandles kun, når der er nogen på valg, jf. § 38 samt § 39, stk. 1 og stk. 6, og litra e hvert fjerde og litra f hvert andet år, første gang i hhv. 2019 og 2018.\n5. § 37. Referat 1. Forhandlingsemnerne og beslutningerne samt stemmetallene for og imod, hvor disse er optalt, indføres i referatet, der underskrives af dirigenterne og af spejdercheferne. 2. R  eferatet offentliggøres senest to uger efter korpsrådsmødet i et af korpsets medier. § 38. Valgudvalget 1. Korpsrådet vælger i ulige år et valgudvalg, som består af to medlemmer. Begge skal være medlemmer af korpset. Valget gælder for en to-årig periode. 2. For at blive valgt skal en kandidat opnå mindst ¼ af de i mødet deltagende stemmeberettigedes stemmer. Der vælges i samme valgrunde to personlige suppleanter til valgudvalget. Ved både et medlems og suppleanternes varige forfald, vælger Korpsrådet ved førstkommende korpsrådsmøde et nyt medlem. Valget gælder frem til næste ordinære valg. 3. Valgudvalget har til at opgave at påse, at tidsfristen for opstilling af kandidater til valg af spejderchefer og korpsledelse er overholdt, og at kandidaterne er valgbare. § 39. Valg til korpsledelsen 1. \tKorpsrådet vælger i ulige år en korpsledelse, som består af to spejderchefer og ti øvrige korpsledelsesmedlemmer. Valgene gælder for to år. Valgene sker skriftligt. 2. Korpsledelsesmedlemmer kan vælges blandt\nkorpsets medlemmer. Korpsledelsesmedlemmer skal opfylde betingelserne for at blive leder, jf. § 7. Kandidater skal være opstillet af mindst et andet medlem af korpset. Medlemmer af korpsledelsen kan genvælges op til to gange til en samlet periode på højst seks år. En spejderchef kan genvælges op til to gange til en samlet periode på højst seks år, uanset om vedkommende før spejderchefsvalget tidligere har været medlem af korpsledelsen. Ved sammensætning af korpsledelsen gælder reglerne om aldersgrænser og habilitet, jf. §§ 3 og 4. Anmeldelse af kandidater skal være modtaget på Korpskontoret senest den 15. august. En oversigt over valgbare kandidater udsendes som en del af mødematerialet; se § 35, stk. 4. Ved et korpsledelsesmedlems eller en spejderchefs varige forfald vælger Korpsrådet ved førstkommende korpsrådsmøde et nyt medlem eller en ny spejderchef. Valget gælder frem til næste ordinære valg af korpsledelsesmedlemmer, jf. stk. 1.\n§ 40. Valg af spejderchefer 1. Korpsrådet vælger en kvindelig og en mandlig spejderchef. 2. For at blive valgt skal en kandidat opnå mere end halvdelen af de i mødet deltagende stemmeberettigedes stemmer. Er der to kandidater til samme position, er den kandidat, der opnår flest stemmer uanset stemmetal, dog valgt. 3. Er der flere end to kandidater til den samme position, og har ingen af de opstillede kandidater i første valgrunde opnået mere end halvdelen af stemmerne, udgår den kandidat, som har opnået færrest stemmer. Der foretages herefter omvalg blandt de resterende kandidater til positionen. 4. \tSåfremt der efter et korpsrådsmøde ikke er valgt en eller to spejderchefer, enten fordi de opstillede kandidater ikke har opnået valg eller fordi der ikke har været opstillet kandidater, skal korpsledelsen for perioden frem til førstkommende korpsrådsmøde udpege henholdsvis en eller to af sine valgte medlemmer som spejderchef. De to spejderchefer skal være af hvert sit køn.\n§ 41. Valg af øvrige korpsledelsesmedlemmer 1. Korpsrådet vælger ti øvrige korpsledelsesmedlemmer. Det tilstræbes, at to medlemmer er fyldt 15 år, men ikke 24 år på valgtidspunktet. Det ene køn kan højest være repræsenteret med 2/3 af den samlede korpsledelse inklusive spejdercheferne. Korpsrådet skal, når det sammensætter korpsledelsen, være opmærksom på principperne om lige muligheder og seks år, jf. §§ 1 og 2. Valget finder sted efter, at resultatet af valg af spejderchefer er offentliggjort. 2. Hver stemmeseddel giver mulighed for at afgive indtil ti stemmer. Der kan for hver kandidat højst afgives én stemme. 3. For at blive valgt skal en kandidat til korpsledelsen opnå mindst 1/4 af de i mødet deltagende stemmeberettigedes stemmer. 4. Er der efter første valgrunde ubesatte pladser, foretages en ny valgrunde mellem de ikke valgte kandidater. 5. Er der efter anden valgrunde fortsat ubesatte pladser, foretages yderligere valg, hvorunder dirigenten kan udskyde kandidater, der ikke har opnået mindst 1/10 af de i mødet deltagende stemmeberettigedes stemmer. 6. I tilfælde af stemmelighed foretages om fornødent lodtrækning. 7. Korpsledelsen kan udpege yderligere medlemmer uden stemmeret til at varetage nærmere beskrevne opgaver. De pågældende kan maksimalt udpeges for perioden indtil næste ordinære valg af korpsledelsesmedlemmer. § 42. Korpsledelsen 1. Korpsledelsen varetager under ansvar over for Korpsrådet ledelsen af korpset. Korpsledelsen har således det overordnede ansvar for: a. korpsets pædagogiske, administrative og økonomiske arbejde b. at korpsets arbejde sker i overensstemmelse med formål, arbejdsgrundlag og værdier c. at korpsets love i øvrigt og de af Korpsrådet vedtagne retningslinjer overholdes d.\t at korpsets arbejde opfylder de medlemskrav, som verdensorganisationerne WAGGGS og WOSM stiller. § 43. Retningslinjer for arbejdets udførelse 1. Korpsledelsen skal sikre et programtilbud for 3-24-årige medlemmer. 2. Korpsledelsen organiserer selv sit arbejde. Korpsledelsen skal sikre, at opgaver vedrørende enheder i korpset, program og ledertræning, eksterne spejderrelationer, samfundsrelationer, økonomi og administration bliver løst. 3. Korpsledelsen skal sammensætte sine udvalg, så de opfylder reglerne om aldersgrænser og habili-\ntet, jf. §§ 3 og 4. Korpsledelsen skal, når den sammensætter sine udvalg, være opmærksom på principperne om lige muligheder og seks år, jf §§ 1 og 2. Korpsledelsen skal, når den sammensætter sine udvalg, tilstræbe, at mindst 1/3 af medlemmerne er mellem 15 og 23 år. 4. Senest en uge inden korpsledelsesmødet offentliggøres en oversigt over emner, der skal drøftes og formålet med disse drøftelser. Referater, inklusiv bilag, fra korpsledelsesmøder offentliggøres inden for 4 uger i et af korpsets medier. Ved offentliggørelse af oversigter og referater og ved eventuelle ændringer lægges materialet på korpsets hjemmeside, og interesserede modtagere adviseres direkte. Referater fra andre fora, hvor korpsledelsesmedlemmer repræsenterer Det Danske Spejderskorps, offentliggøres på tilsvarende vis, om muligt, og ellers som løbende information til den øvrige korpsledelse. 5. I det omfang korpsledelsen agter at drive en del af arbejdet til søs, skal korpsledelsen opfylde regler svarende til grupper med søaktiviteter jf. § 22. § 44. Korpsledelsens øvrige opgaver 1. Korpsledelsen udsteder fornødne bestemmelser og vejledninger. 2. Korpsledelsen afholder periodisk møder med divisionscheferne og med andre relevante landsdækkende fora for at sikre formidling af arbejdsmetoder vedrørende program og ledertræning, og for at sikre muligheden for gensidig erfaringsudveksling og inspiration. 3. Korpsledelsen fastsætter vejledende aldersinddelinger for spejderarbejdets udførelse. 4. Korpsledelsen anerkender oprettelse og nedlæggelse af divisioner samt fastlægger disses geografiske områder. Det sker efter forhandling med de implicerede parter. § 45. Dispensationer og forsøgsarbejde 1. Korpsledelsen kan dispensere fra lovenes bestemmelser om aldersbetingelser, familieskab, funktionstid, frister, valgregler og lignende forhold, hvor konkrete omstændigheder taler afgørende for det. 2. Korpsledelsen kan for begrænsede perioder vedtage fra lovene afvigende regler for forsøgsarbejde i korpsets enheder jf. § 8, stk. 4, litra a. 3. Korpsledelsen kan dispensere eller vedtage afvigende regler, jf. stk. 1 og 2, for en begrænset periode, maksimalt for fire år af gangen. § 46 Eksklusion og tilbagekaldelse af ledergodkendelse 1. Korpsledelsen nedsætter et nævn på mindst tre personer. Nævnet træffer afgørelser i sager om eksklusion, afvisning af ønske om medlemskab af\nmedlemskab af Det Danske Spejderkorps. 2. Midlertidig udelukkelse regnes fra det øjeblik, hvor medlemmet har modtaget mundtlig meddelelse. Meddelelse skal herefter gives medlemmet skriftligt inden for to uger, ellers bortfalder udelukkelsen.\nkorpset og tilbagekaldelse af ledergodkendelse. Korpsledelsen må ikke være repræsenteret i nævnet. 2. Nævnet kan ekskludere et medlem, som ikke opfylder betingelserne for medlemskab af Det Danske Spejderkorps, afvise ønske om medlemskab af korpset og tilbagekalde en ledergodkendelse. 3. Ethvert medlem af korpset eller et bestyrelsesmedlem kan indstille til nævnets afgørelse. Indstillingen skal være skriftlig og beskrive sagens forhold og angive konkret begrundelse. Indstillingen skal sendes til Korpskontoret. 4. Nævnet skal inden fire uger efter modtagelse af indstilling træffe afgørelse i sagen med mindre særlige forhold begrunder en længere frist. Nævnet skal høre sagens parter og i sit arbejde i øvrigt overholde almindelige forvaltningsretlige principper for god sagsbehandling. 5. Nævnets afgørelse skal meddeles parterne skriftligt med konkret begrundelse og klagevejledning. 6. Nævnets afgørelse kan ankes til korpsledelsen. Klagefristen er tre uger efter modtagelse af nævnets afgørelse. Klagen skal være skriftlig og skal sendes til Korpskontoret. 7. Det berørte medlem er i hele sagsforløbet udelukket fra at deltage i andre aktiviteter i Det Danske Spejderkorps. Medlemmet beholder i hele sagsforløbet sit medlemskab af korpset. 47. Midlertidig udelukkelse § 1. En gruppebestyrelse/divisionsledelse/arrangements-ledelse/centerledelse eller korpsledelsen kan i en periode på op til tre måneder midlertidigt udelukke et medlem fra at deltage i aktiviteter i Det Danske Spejderkorps for at undersøge, hvorvidt medlemmet opfylder betingelserne for\n§ 48. Tegningsregler for Korpset 1. Korpset tegnes juridisk og økonomisk af en spejderchef i forening med et andet myndigt medlem af korpsledelsen. 2. Korpsets tegningsberettigede er bemyndigede til via fuldmagt: a. at udpege en eller flere personer til enten alene eller i fællesskab at tegne korpset i økonomiske anliggender; og b. at udpege en eller flere personer til enten alene eller i fællesskab at kunne disponere over korpsets konti og depoter via elektroniske bankprodukter samt indgå aftaler herom. En sådan fuldmagt skal være tidsbegrænset eller begrænset til bestemte formål eller handlinger. 3. Ved erhvervelse, afhændelse eller pantsætning af fast ejendom tegnes korpset dog af en spejderchef og fire øvrige medlemmer af korpsledelsen i forening. 4. Såfremt en af spejdercheferne er umyndig, tegnes Korpset af den myndige spejderchef i forening med et øvrigt medlem af korpsledelsen. Er begge spejderchefer umyndige, tegnes korpset af en spejderchef i forening med et myndigt medlem af korpsledelsen. Hvis der ikke er valgt en myndig person til korpsledelsen, udpeger korpsledelsen en tegningsrepræsentant jf. § 41, stk. 7. Tegningsrepræsentanten skal være myndig og tegner korpset i forening med de personer, der efter stk. 1 og 3 er tegningsberettigede. § 49. Regnskab og revision 1. Korpsets regnskabsår er kalenderåret. Årsregnskabet opgøres således, som god regnskabsskik tilsiger, såvel med hensyn til vurdering af posterne i status som vedrørende regnskabets specifikation, opstilling og posternes benævnelse. 2. Korpsledelsen fastsætter de fornødne regler for regnskabsførelsen og påser, at bogføringen og formueforvaltningen kontrolleres på betryggende måde. 3. Revision af korpsets regnskaber foretages af en af Korpsrådet valgt statsautoriseret revisor, der til brug for korpsledelsen skal føre en revisionsprotokol. 4. Efter hver protokoltilførsel skal revisionsprotokollen fremlægges på det førstkommende korpsledelsesmøde, ligesom den skal fremlægges på det korpsledelsesmøde, hvor årsregnskabet underskrives.\nV Andre enheder i korpset VI Diverse\nAndre enheder i korpset § 50. Spejdercentre og arrangementer 1. Anerkendte spejdercentre og arrangementer er enheder, der primært tilbyder aktiviteter for korpsets medlemmer, andre enheder og andre spejderkorps. 2. Spejdercentre og arrangementer kan knyttes til en division eller direkte til korpset. 3. Spejdercentre og arrangementer virker i overensstemmelse med korpsets formål og arbejdsgrundlag samt korpsets love i øvrigt. 4. Spejdercentre og arrangementer anerkendes efter tilknytning enten af divisionsledelse eller af korpsledelsen. Korpsledelsen udarbejder retningslinjer for anerkendelse af spejdercentre og arrangementer. 5. Korpsledelsen kan tilbagekalde anerkendelse for et spejdercenter eller et arrangement, der ikke virker i overensstemmelse med korpsets formål, arbejdsgrundlag og love. Afgørelsen kan ankes til Korpsrådet. Reglerne for tilbagekaldelse af anerkendelse og anke af afgørelsen følger proceduren for tilbagekaldelse af divisioners anerkendelse jf. § 33. For spejdercentre og arrangementer tilknyttet en division gælder regler svarende til tilbagekaldelse af gruppers anerkendelser jf. § 21. 6. Spejdercentre og arrangementer, der agter at drive en del af aktiviteterne til søs, skal opfylde regler svarende til grupper med søaktiviteter, jf. § 22.\nDiverse § 51. Vedtagelsesparagraf 1. Disse love er vedtaget på korpsrådsmødet den 19. november 1972 og ændret ved en række senere korpsrådsmøder, senest den 18. november 2018.\nBudget, kontingent, beslutninger og udviklingsplan\nBudget, kontingent, beslutninger og udviklingsplan Budget og korpskontingent Budgettet blev vedtaget, herunder korpskontingent for 2021. Find referat fra Korpsrådsmøde 2020 her: https://dds.dk/artikel/referat-fra-korpsradsmode-2020 Beslutninger og resolutioner Beslutninger og resolutioner, som Korpsrådet vedtog på Korpsrådsmøde 2020, findes ligeledes i referatet. Udviklingsplan Det Danske Spejderkorps’ udviklingsplan findes her: dds.dk/udviklingsplan Og her: issuu.com/spejder\nKorpsledelsen Spejderchefer Kristine Clemmensen-Rotne kcr@dds.dk\nKorpsledelsesmedlemmer Mathias Lysholm Faaborg mf@dds.dk\nJeppe Englev jen@dds.dk\nMarie Torp Christensen mtc@dds.dk\nKarren Bjerre kbj@dds.dk\nMikael Andersen man@dds.dk\nKasper Staunskær Frandsen ksf@dds.dk\nThomas Frankel Goul tfg@dds.dk\nMagnus Kvorning mkv@dds.dk\nSigne Marie Obel smo@dds.dk\nMathias Bjerg mbj@dds.dk\nSøren Eriksen ser@dds.dk\nLovhæfte 2020-2021 for Det Danske Spejderkorps


Jotun Yachting Ravilakk Bådlak - Maling og Malergrej\nHjem / Autolak og Bådmaling / Bådmaling og Bådpleje / Jotun Yachting Træ / Jotun Yachting Ravilakk Bådlak\nVarenummer (SKU): JO-0LQ Kategorier: Autolak og Bådmaling, Bådmaling og Bådpleje, Jotun Yachting Træ\nJotun Yachting RavilakkJotun Yachting Ravilakk er en én-komponent bådlak til træværk på både, som er fremstillet af kinesisk træolie, kunstrav og andre ædle råstoffer. Den har en høj glansgrad og giver bådens træværk en unik, hård overflade. Ravilakk fra Jotun har en god vandfasthed, slidstyrke og tørrer hurtigt. Den kan bruges både inden- og udenbords, og giver en gylden, varm tone til træet. Den indeholder desuden UV-filter, der forhindrer træet i at blive mørkt.\nJotun Yachting Ravilakk fås i 0,75 og 2,5 liters spande.\nJotun Yachting Ravilakk Bådlak F.A.Q.\nHvad koster Jotun Yachting Ravilakk Bådlak?\nDu kan købe Jotun Yachting Ravilakk Bådlak for DKK 209\nMange leder efter den billigste Jotun Yachting Ravilakk Bådlak på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nJotun Yachting Ravilakk Bådlak med PrisMatch\nJotun Yachting Ravilakk Bådlak ligger på hylden i det store sortiment der er i den altid eftertragtede varekategori . Når du bestiller her får du lovpligtige 14 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din Jotun Yachting Ravilakk Bådlak i den kendte webshop , som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. Her i online shoppens kæmpe udvalg finder du noget for alle, som jo fx kan være den vare du kigger på lige nu. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne bedre- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nJotun Yachting Ravilakk Bådlak og fordele ved at købe online\nNår du svinger kortet i de danske webshops, er du stillet lidt bedre, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. efter dit online køb, der er endda shops, der vælger at give mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, i de mange webshops der er på det danske marked. Du kan oven i købet gøre det super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og få den løsning, der passer bedst for dig. I onlineshoppen er der ingen kø køen er der slet ikke, når du handler online, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\n77 reviews for Jotun Yachting Ravilakk Bådlak\nVær den første til at anmelde “Jotun Yachting Ravilakk Bådlak” Annuller svar


• Køb Trimmertråd – Stort udvalg til gode priser → Klik her\nMasser af online varehuse foreslår heldigvis alverdens billige løsninger til levering til trimmertråd. En yndling er i vore dage at få leveret til et afhentningssted, så du selv har mulighed for at hente bestillingen når der er mulighed for det. Leveringsformen er nemlig rigtig bekvem, og ofte derudover den mest letkøbte form for levering.\nDu kan alternativt påtænke at bestille levering til dit hus eller til hvor du arbejder. Den bliver typisk en smule mere bekostelig, men ydermere super smart ved køb af trimmertråd online. Den billigste leveringsmåde er uden tvivl selv at hente pakken, som desværre stiller krav om at du har bopæl tæt på e-forretningens butikker, for eksempel Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix eller Bauhaus.\nFragtperioden på trimmertråd kan være ret afgørende i tilfælde af at du behøver varerne lige om lidt, og i det øjemed er det selvfølgelig på sin plads at vi studerer det anslåede leveringstidspunkt for trimmertråd. Størstedelen af online webshops – for eksempel Jem og Fix, Harald Nyborg, Bauhaus og Silvan – byder på billig levering efter en enkelt hverdag på utallige varer online, men glem ikke at det kræver at handlen gemmenføres forinden et nøjagtigt klokkeslæt, sådan at de kan nå at få produktet klargjort inden pakkepersonalet holder fyraften.\nNogle enkelte internet butikker sikrer fragt uden betaling på trimmertråd online, men ofte forudsætter det at man indkøber for en præcis sum. I øvrigt skulle du overveje den prisbilligste fragtløsning, som mange gange vil være at få dem til at levere varerne til en pakkeshop.\nStore netbutikker foreslår click-and-collect hvor du bestiller billig trimmertråd online men selv henter i byggecenteret. For eksempel Bauhaus, Davidsen, Jem og Fix, Bygma, XL-Byg, 10-4, Stark, Harald Nyborg og Silvan. Byggekæderne giver bl.a. afhentning af trimmertråd i følgende områder:\nLillerød, Hedensted, Stenløse, Vanløse, Kokkedal, Slagelse, Middelfart, Åbyhøj, Thisted, Nørresundby, Fredericia, Ølstykke, Lystrup, Lyngby, Dragør, Farum, Esbjerg, Køge, Taastrup, Søborg, Aalborg, Brønshøj, Horsens, Hobro, Holbæk, Birkerød, Charlottenlund, Allerød, Herning, Frederiksberg, Ringsted, Kalundborg, Glostrup, Herlev, Silkeborg, Brønderslev, Nærum, Haslev, Hillerød, Brabrand, Grenaa, Viborg, Kolding, Struer, Vallensbæk, Aarhus, Solrød Strand, Albertslund, Ikast, Værløse, Virum, Nykøbing Falster, Varde, Sønderborg, Frederikshavn, Vejle, Hjørring, Svendborg, Randers, Rødovre, Aabenraa, Ballerup, Skanderborg, Rønne, Hedehusene, Korsør, Jyllinge, Rudersdal, Gladsaxe, Hvidovre, Roskilde, Ishøj, Brøndby, Gentofte, København, Valby, Odder, Hørsholm, Frederiksværk, Nakskov, Vordingborg, Odense, Skive, Frederikssund, Næstved, Tårnby, Helsingør, Tilst, Haderslev, Greve, Risskov, Holstebro, Nyborg, og Højbjerg, .\nAfhentning af trimmertråd er muligt i alle dele af Danmark: Sjælland (Midtsjælland, Lolland, Sydsjælland, Vestsjælland, Østsjælland, Bornholm, Amager, Hovedstaden, Nordsjælland, Falster), Fyn (Nordfyn, Sydfyn, Midtfyn, Vestfyn, Østfyn) og Jylland (Østjylland, Sydjylland, Vestjylland, Syddanmark, Sønderjylland, Nordjylland, Midtjylland).\nSes der på statistikkerne står det klart, at internet shoppere typisk søger for eksempel trimmertråd online og trimmertråd priser. Foruden dette oplever man tit netshoppere efterspørge fx trimmertråd tilbud, køb trimmertråd og billig trimmertråd, foruden de gængse byggemarkeder som Stark, Harald Nyborg, XL-Byg, Bauhaus, Silvan, 10-4, Davidsen, Bygma og Jem og Fix.\nPriser på trimmertråd\nDet er vældig let for os alle at sammenholde priser på billige trimmertråd online hos diverse internet outlets, og på grund af dette har adskillige e-handler fundet det nødvendigt at stampe udsalgspriserne på trimmertråd en hel del, og derudover frembyde fragt uden beregning.\nDog kan det imidlertid vise sig smart at kigge forbi enkelte webbutikker efter tilbud og udsalg på trimmertråd online inden du bestiller, således at du er tryg ved at få den mest betalelige pris. Kig ikke kun på de kendte byggecentre som Silvan, Harald Nyborg, 10-4, Stark, Bygma, Jem og Fix, XL-Byg og Davidsen.\nDu skal ikke desto mindre huske på, at når en internet shop frembyder billige trimmertråd online til salg for en salgspris som virker ekstraordinært gunstig, så kan det tit være en indikation på en snydagtig online butik. Bestillinger med kort er imidlertid omfattet af Indsigelsesordningen, som bistår en overfor uoprigtige online forretninger.\nVi anbefaler køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som en anden løsning burde du drage fordel af et tilbud som for eksempel ViaBill, såfremt du har i sinde at betale regningen på trimmertråd over en periode. Dette foreslåes typisk ved specialiserede webshops, men sjældent de udbredte byggecentre som fx Davidsen, Bygma, Harald Nyborg, Stark, XL-Byg, Silvan, 10-4 og Jem og Fix.\nNår man kigger i søgedata fremstår det tydeligt, at internetbrugere ofte kigger efter for eksempel trimmertråd priser og trimmertråd tilbud. Derudover oplever vi ofte netshoppere kigge efter bl.a. trimmertråd online, billig trimmertråd og køb trimmertråd.\nTrustpilot genererer de facto habile genveje til at bese ret mange forhenværende forbrugeres ratings og på grund af dette tilrådes det, at du studerer online butikkens bedømmelser forud for at du handler billige trimmertråd online.\nFacebook frembringer lige så vel absolut fine chancer for at få kendskab til online forretningens kundefokus. Derudover ses mange internet forhandlere hvor folk kan frembringe en evaluering af deres købsoplevelse, hvilket desuden må drages fordel af til afvejning af hvor glade kunderne er.\nFør folk shopper billige trimmertråd online i en internet forhandler behøver de faktisk granske deres forretningsaftale, det er dog undertiden ikke særlig interessant, især ved de udbredte byggekæder som XL-Byg, Harald Nyborg, Bauhaus, Bygma, Davidsen, Stark, Jem og Fix, Silvan og 10-4.\nEn nemmere løsning kunne måske være at granske hvorvidt internet butikken er støttet af e-mærket, eftersom det almindeligvis er en angivelse af at netbutikken efterkommer de officielle danske regler, og at online butikken en gang i mellem føres tilsyn med af specialister der har indsigt i retningslinjerne.\nDerudover tilbydes du mulighed for en håndsrækning, såfremt du udsættes for besvær i processen med din bestilling af trimmertråd. Yderligere er det prisværdigt at man er klar over de fundamentale bestemmelser der kan have indflydelse på købet af trimmertråd online, som fx hvilken ombytningspolitik online forretningen bruger.\nI relation til det er det tillige essesentielt, at man stadig beholder ens e-mail kvittering, således man senere kan påvise sin bestilling af trimmertråd, uagtet om man handler ved Davidsen, Stark, XL-Byg, Silvan, Bygma, Harald Nyborg, 10-4, Bauhaus eller Jem og Fix.


Skoleelever på besøg på Grundfos | TV MIDTVEST\nSkoleelever på besøg på Grundfos\nI dag inviterede virksomheder over hele landet 7. og 8. klasses elever indenfor. Også Grundfos åbnede i dag dørene op for nysgerrige elever.\n16. mar 2016, kl. 16:31\nGrundfos' koncept hedder i lommen på en lærling. Det skal få flere til at vælge en erhvervsuddannelse.\nI dag var det så Andreas Høeg Jensen fra 8. klasse, der var i lommen på lærlingen Nikolaj Stegmann.\nHele dagen har han fulgt ham for at høre, hvad han laver som industriteknikerlærling hos Grundfos.\n- Jeg synes, det er super spændende. Man lærer en masse om faget, lyder det fra Andreas Høeg Jensen, der går i 8.a på Bøgeskovskolen i Bjerringbro.\nDet er tredje gang, at Grundfos deltager i den landsdækkende kampagne, som skal få flere til at vælge en uddannelse som faglært.\n- Her er de med ude og se, at emnerne bliver drejet i maskinen, og hvordan det er at være på en arbejdsplads, og det tror jeg på kan flytte det her unge menneske, siger Louise Holland Heide, der er employer branding konsulent hos Grundfos.\nI dag var i alt 8 elever fra Bøgeskovskolen i lommen på en lærling hos Grundfos. Og lærlingene var glade for at fortælle om deres fag.\n- Alle ved, hvad en tømrer eller en murer laver, men industritekniker er et af de sorte fag, som gerne skulle komme lidt mere frem i lyset, så det er jeg glad for at få lov til at kunne hjælpe lidt med, siger Nikolaj Stegmann, der er industriteknikerlærling hos Grundfos.\nOg noget tyder på, at de nye koncept virker.\n- Efter den her dag, så synes jeg da, at det kunne være spændende at prøve, for det er ikke bare det samme hele tiden, og de materialer, man arbejder med, kan være meget forskellige, siger Andreas Høeg Jensen, der har fået sig lidt mere at tænke over i fremtiden.\nI 2025 vil der ifølge Dansk Industri mangle 44.000 faglærte.


Vi håber din indlæggelse på sengeafsnittet forløber tilfredsstillende, og at oplysningerne her på siden kan være en hjælp\nPå Kræftbehandling, sengeafsnit 1 (tidligere Onkologisk Sengeafsnit) er vi specialister i at behandle kræftsygdomme og i at finde den behandling og pleje, der kan hjælpe dig bedst muligt.\nVi lægger stor vægt på, at du som patient føler dig tryg og er godt informeret under indlæggelsen. Du skal med andre ord bare spørge, hvis der er noget , du er i tvivl om.\nNår du bliver indlagt akut på Kræftbehandling, sengeafsnit 1 via ambulance eller akutmodtagelse vil vi løbende orientere dig om, hvad der skal ske. Sammen med dig finder vi ud af, hvilke ting, du har brug for under indlæggelsen, og hvordan det kan anskaffes.\nIndkaldelsesbrev - planlagt indlæggelse\nNår du venter på at blive kaldt til indlæggelse på Afdeling for Kræftbehandling, får du på et tidspunkt et indkaldelsesbrev fra os med oplysninger om, hvor og hvornår du skal møde.\nLæs venligst indkaldelsesbrevet grundigt. I indkaldelsesbrevet vil der blandt andet stå, om du skal møde fastende.\nDet kan være en hjælp at have et familiemedlem eller en god ven eller veninde med ved indlæggelsen og til samtaler med personalet.\nInden du skal indlægges, skal du huske at melde dig syg. Allerede den første sygedag skal du sygemelde dig hos din arbejdsgiver ifølge loven om sygesikring.\nEr du ledig skal du straks sygemelde dig på www.jobnet.dk.\ndit indkaldelsesbrev - med besked om mødested og mødetid\ntoiletsager, morgenkåbe, hjemmesko og eventuelt skiftetøj\neventuelle hjælpemidler som f.eks. briller, høreapparat og stok\ntelefonnumre og adresser på pårørende\nHer skal du henvende dig\nNår du ankommer til hospitalet, skal du henvende dig direkte til Kræftbehandling, sengeafsnit 1, opgang 1, 17. etage. Du kan eventuelt spørge i Informationen i forhallen.\nHvis du er forhindret i at møde, beder vi dig ringe til os så hurtigt som muligt og aftale en anden tid på tlf. 38 68 31 68\nSom udgangspunkt betaler du selv transporten til og fra hospitalet, når du bliver indlagt eller udskrevet. Hvis lægen vurderer, at du på grund af dit helbred ikke kan bruge offentlige transportmidler, sørger og betaler hospitalet for den rette transport.\nLæs mere om transport\nVær opmærksom på parkeringsskiltene. Du kan få en parkeringsbøde, hvis du ikke overholder de angivne tidsbegrænsninger, eller hvis du parkerer udenfor de afmærkede områder. Hospitalet påtager sig ikke ansvaret for din bil under parkeringen.\nLæs mere om parkering\nDine personlige ejendele\nVi fraråder, at du tager større pengebeløb, smykker og lignende med på sygehuset. Hvis du er nødt til at medbringe værdigenstande og penge, så er der mulighed for at deponere det på hospitalet. Spørg os gerne om det.\nHospitalet påtager sig i øvrigt desværre ikke ansvaret for dine medbragte ejendele og værdigenstande.\nKontakt Kræftbehandling, sengeafsnit 1