10 debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområder - PDF\nDownload "10 debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområder"\n2 forord Udkantsdanmark kom for alvor på mediernes dagsorden i Mediernes og politikernes fokus på temaet medførte en række analyser og initiativer. Men hvad står vi tilbage med nu? De brede medier skabte en række karikerede billeder af udkantsdanmark og spørgsmålet er, om debatten har gjort mere skade end gavn. Blev vi for alvor klogere? Har vi forstået og er vi blevet enige om problemets karakter? Er vi kommet nærmere en effektiv erhvervsfremmeindsats for de dele af landet, som ikke er begunstiget af nærhed til storbyens markedsplads, universitetsmiljøer og international infrastruktur men som derimod er begunstiget af frisk luft, plads på vejene og kort afstand fra idé til handling? I januar 2010 udgav REG LAB en større analyse om Erhvervsudvikling der virker i yderområder og landdistrikter. Analysen fokuserede på hvilke drivkræfter og kilder til vækst som særligt karakteriserer disse områder. De 3 publikationer Erhvervsudvikling der virker i yderområder og landdistrikter (Delrapport 1 & 2) samt hæftet Ny inspiration og læringspunkter til erhvervsudvikling i yderområder og landdistrikter, rummede blandt andet en række eksempler fra regioner, projekter og virksomheder i ind- og udlandet. En del af disse blev præsenteret ved REG LABs efterårskonference 10. november Nærværende publikation er tænkt som et debatoplæg til beslutningstagere og embedsværk, som arbejder med regional erhvervsudvikling generelt og med udvikling af landdistrikter og udkantsområder specifikt. Ambitionen er, at se på tværs af læringspunkter fra en række af de analyser og ikke mindst de konkrete cases, som er publiceret i det seneste år. Her tænkes i særdeleshed på erfaringerne fra ovennævnte Erhvervsudvikling i der virker i yderområder og landdistrikter (Delrapport 2) udgivet af REG LAB, som indeholder 14 cases fra ind- og udland, fra Trods dårlige odds udgivet af Mulighedernes Land og Realdania, som indeholder 18 udenlandske cases, fra Succesfuld innovation i landdistrikterne, som er udarbejdet af Gemba Innovation samt Center for Regional- og Turismeforskning, som indeholder ni danske cases, samt erfaringer fra projektet OpenDoor til vækst som er gennemført af GCinnovation og RUC, og indeholder viden fra 20 virksomhedscases, som ikke er offentliggjort. Analysen og nærværende debatoplæg er udarbejdet med engageret støtte fra Region Sjælland, Region Midtjylland, Region Nordjylland, Region Syddanmark, Erhvervs- og Byggestyrelsen, Ringkøbing-Skjern Kommune, Norddjurs Kommune og Bornholms Regionskommune. Seniorforsker Anders Hedetoft fra Center for Regional- og Turismeforskning har bidraget med pointer og indsigt. Ingen af de nævnte kan dog stilles til ansvar for indholdet og konklusionerne i debatoplægget, som er udarbejdet af et team bestående af Henrik Toft Jensen, Kamilla Hansen Møller, Maike Friede Hens og Viggo Plum, alle Roskilde Universitet/ Institut for Miljø, Samfund og Rumlig Forandring/ Geografi. God læse- og debatlyst! REG LAB, december debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområder\n3 indhold 1 10 debatpunkter om (erhvervs)udvikling i yderområder 4 2 Et bud på verdenssituationen for yderområder 6 3 Yderområder - hvor? 8 4 Erhvervsfremmesystemet Erhvervsfremmeindsatsen skifter fokus Virker erhvervsfremmesystemet?! 12 5 Læringspunkter fra de 41 forskellige cases Sats på egnsspecifikke styrker Fyrtårnspersoner i søgelyset Hvor mange fyrtårne kan et yderområde rumme? Byg videre på megatrends og tænk i flere dimensioner Den rette kombination af kompetencer?! Netværk og samarbejde skal være resultatorienterede og forpligtende Ting tager tid Fra triple-helix til penta-helix?! Positiv italesættelse 16 6 Perspektivering: Erhvervsfremme med fokus på yderområder For meget fokus på vækstdrivere?! Iværksætteri Innovation Menneskelige ressourcer Ny teknologi Mere vægt på enkeltvirksomheder frem for større fællesprojekter Øget vægt på systematisk evaluering af indsatsen Mere koordinering og gennemskuelighed vs. mindre koordinering og fleksibilitet af erhvervsfremmeindsatsen Vækst på tværs af sektorgrænser: Integration med landbrugsrådgivningen Øget vægt på finansielle virkemidler De fysiske rammevilkår Landbrugets succes giver arbejdskraft til byerhvervene Fleksibilitet på arbejdsmarkedet 23 7 Litteraturliste 25 8 Appendiks debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområde 3\n4 1 10 debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområder Nedenfor er samlet en række debatpunkter, som kan ses som et udtryk for den debat og analyse som denne publikation fremlægger. Debatpunkterne er opstillet lidt provokerende, fordi den megen snak om yderområderne i Danmark enten har præg af velmenende ord, som har begrænset mulighed for at blive realiseret, eller af nedladende formuleringer, som den rådne banan, for nu at nævne én af de artikelserier aviserne har haft. Erfaringerne fra de mange cases i ind- og udland, som andre publikationer mere detaljeret gør rede for, er gode som inspirationskilder, men der kan næppe formuleres en samlet løsning. De 10 debatpunkter er opstillet efterfølgende på baggrund af en tværlæsning af rapporten og med inspiration fra den litteratur, rapporten trækker på. 1 Danmark er relativt godt balanceret Danmark er relativt godt balanceret. Udvikling i landdistrikter og yderområder er vigtigt for at sikre et økonomisk balanceret Danmark. Heldigvis er Danmark allerede relativt godt balanceret; forskellene i indkomst og beskæftigelse er marginale i Danmark, sammenlignet med andre europæiske lande. 2 udkant findes ikke i danmark Udkant findes ikke i Danmark. Set i internationalt perspektiv har Danmark ikke yderområder. Næsten ingen steder i Danmark har man mere end en times rejse til en universitetsby og en international lufthavn. Den danske udkantsproblematik er næsten grinagtig når man sammenligner med udkantsområder i fx Sverige, Norge og Finland, USA, Canada, Italien og Spanien. Den danske udkant er måske nok en periferi i Danmark, men i den store (europæiske) sammenhæng, er de snarere at regne for en af de inderste ringe. 3 Er erhvervsfremmesystemet til for systemet eller for erhvervslivet? Danmark har et vidt forgrenet erhvervsfremmesystem med et stort antal programmer og ordninger på tværs af fx Erhvervs- og Byggestyrelsen, Rådet for Teknologi og Innovation og Landdistriktsprogrammet. Der er mange aktører, som skal formidle programmer og ordninger, og bygge bro mellem virksomhederne og forskere/rådgivere. Det er et vildnis og det samlede system er uoverskueligt for virksomhederne. Men er det et problem? Det er vel ikke virksomhedernes opgave at overskue systemet, men derimod systemets opgave at forvalte og formidle de mange muligheder effektivt. Måske skal erhvervsfremmeaktørerne blive bedre til at bruge redskaberne og hinanden, og ikke tænke så meget på at sikre sig en bid af kagen. 4 Suboptimering i erhvervsfremmesystemet Landdistriktsudvikling, innovation og erhvervsfremme er et sammenhængende udviklingsfelt især for yderområder, hvor landbruget stadig spiller en stor rolle. Men spiller de forskellige niveauer i staten, regioner og kommunerne tilstrækkeligt sammen i indsatsen? Nogle gange kunne det se ud som om, at man i et ministerium eller i en kommune løser en problemstilling, hvorved man skaber et nyt problem, som fordrer løsning i andet regi. Hvor stor en støtte skal der til fra landdistriktsprogrammet for, at opveje effekterne af nedlæggelsen af en skole? 4 10 debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområder\n5 5 Stort eller småt? Der skal gøres en sammenhængende indsats for, at sikre udvikling af væsentlige satsninger i områder, som ikke har ressourcerne til at løfte udviklingsopgaven selv. Men hvis vi alene satser på store projekter, risikerer vi at negligere de små ringe i vandet, som måske netop er en af kvaliteterne ved at være væk fra storbyerne; i yderområderne kan der være nærhed, kendskab og tillid, som gør det muligt for ildsjæle og lokale iværksættere, at få ting til at ske. 6 Landdistrikter og yderområder rummer erhvervsmæssige succeser Mediebilledet kan give indtryk af, at der er tomt og forfaldent derude. Det samme billede kunne fremmanes om dele af de store byer med såkaldte ghettoer. Faktum er, at grænsen mellem land og by er udvisket; de fleste folk på landet er beskæftiget i det, der tidligere blev betragtet som byerhverv, og mange af de nye jobs der skabes på landet er innovative, videnstunge jobs. Vigtige erhverv som energi, miljø og turisme står netop stærkt i disse områder. 7 Skadeligt negativ italesættelse mere varige indsatser. Der favoriseres ofte hurtigt målbare, kvantificerbare parametre. Risikoen er, at der bliver fokuseret på faktorer, som måske ikke er centrale for virksomheder, men mere for beslutningstagere, som føler et behov for at fremvise resultater i den nuværende valgperiode. Det er et faktum, at hele set-up et om erhvervsfremme med rapporteringer og benchmarkings kan være med til at skræmme virksomme sjæle væk. 9 Yderområder har plads. Der kan satses på erhvervsudvikling i yderområderne, hvor man tager udgangspunkt i de ressourcer, der er til stede - nemlig store arealer. De arealkrævende erhverv er forskellige former for turisme, fødevare- og landbrugsproduktion krydret med oplevelser samt forskellige former for energifremstilling via Clean-Tech. 10 Men er der alligevel noget galt i yderområderne? Uddannelsesniveauet er lavere, middellevetiden lidt lavere, den lave danske arbejdsløshed er højere i yderområderne, der er længere til offentlig service og der er generelt flere på overførelsesindkomster som arbejdsløshedsdagpenge og kontanthjælp, om end der også er en høj andel i de store bykommuner. Vi giver ofte yderområderne en offerrolle det er synd for dem, der bor der. Vi glemmer, at der er mange positive kvaliteter ved at bo væk fra de store byer og at mange bor der som et positivt tilvalg. Det virker som om målet er at alle skal have ligelig nærhed til Det Kongelige Teater og Strøget (og bilkøer, forurening og høje boligpriser). Det skyldes måske at Københavnerperspektivet er meget udbredt og af naturlige grunde, specielt blandt mange nationale politikere, embedsfolk og medierne, hvoraf mange hører hjemme i Hovedstaden. Fra provinsen er der måske et politisk-økonomisk incitament til at italesætte alle de negative forhold for at skaffe støttemidler. Samlet medvirker det til at give en negativ brændemærkning af yderområderne i befolkningens og virksomhedernes bevidsthed hvilket næppe er befordrende, hvis målet er at skabe mere attraktivt (erhvervs)liv i land- og yderområder. 8 Overdrevent fokus på at måle og veje dræner initiativlyst. Der er i disse år stort fokus på at monitorere og evaluere effekter af erhvervsfremmeindsatsen. Det er uangribeligt. Problemet er, at der er et udtalt behov for at måle og veje på meget kort sigt, hvilket hæmmer mulighederne for at arbejde med længere og måske 1 Se tallene bl.a. på 10 debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområde 5\n6 2 Et bud på verdenssituationen for yderområder Aktiv dødshjælp til de døende landsbyer det opfordrer forskere fra Aalborg Universitet til. De har set på godt danske landsbyer 2, der har et indbyggertal på under 200 personer og på baggrund heraf lyder vurderingen, at en del af disse landsbyer bør forsvinde fra landekortet. Det er de landsbyer, der bl.a. er karakteriseret ved fysisk forfald, tomme boliger og nedlagt landbrug (Politiken, ). Det kan lyde som et meget radikalt forslag, men spørgsmålet er: Hvad er alternativet? De store byer har generelt gode vækstvilkår i disse år, hvor øget global konkurrence og videnssamfundets indtog har gjort det fordelagtigt for mange virksomheder, at lokalisere sig i byernes vækstcentre. I kontrast hertil ses landets yderområder med stagnation eller tilbagegang. Manglende beskæftigelsesmuligheder, faldende befolkningstal i de fleste yderområder, sammen med nedlæggelser og forfald af samfundets infrastruktur - butikker, skoler og sygehuse lukkes, fordi stordrift er på dagsorden, eller blot fordi storbyernes tilbud er magneter. Der ses en centralisering af de offentlige serviceydelser, idet det forventes at medføre stordriftsfordele - både økonomisk og kvalitetsmæssigt. Rækken af faktorer, som er med til at fjerne aktiviteter fra yderområder, er lang, og der er ikke umiddelbart udsigt til, at der er noget som trækker den anden vej. Det skulle lige være de lave og faldende huspriser. Man kan bo billigt i landets yderområder og på den måde have et større rådighedsbeløb i hverdagen. Hvis det er muligt at finde job, og det er her det kniber nu. På den anden side er det ikke mere end 3 år siden at beskæftigelsen var stigende, også i mange yderområder. De underliggende økonomiske kræfter, der trækker verden i retning af en stadig større grad af urbanisering og centralisering, er stærke og det er spørgsmålet, hvad der kan gøres politisk for at bremse eller vende udviklingen. Et andet spørgsmål er, om man i det hele taget skal gøre noget? Er det en katastrofe, at danskerne så vel som virksomhederne vælger at flytte til de større byer? Det er deres eget valg. Det er åbenbart i byerne, mulighederne findes. I de urbane områder er der attraktive arbejdspladser og kortere afstande, der muliggør sund transport på cykel og effektiv offentlig transport, mange uddannelses- og kulturtilbud, fine kaffebarer og sushirestauranter m.m.. Selvfølgeligt er der også ulemper tilknyttet det urbane liv, men disse opvejes tilsyneladende af de mange positive forhold. Set fra en virksomhedsleders synsvinkel er adgangen til viden, kvalificeret og differentieret arbejdskraft ofte de væsentligste og mest kritiske kilder til vækst. Ved etablering af virksomheder er det derfor essentiel, at tage højde for: om den rette arbejdskraft allerede er til stede i lokalområdet, om der er mulighed for at rekruttere arbejdskraft indenfor pendlingsregionen, eller om potentiel arbejdskraft, der ikke bor indenfor en pendlingsafstand er villig til at flytte og bosætte sig i området. Ved at etablere sig i større byer, øges rekrutteringsgrundlaget, samtidig med at byområderne kan bidrage med bl.a. veludbygget infrastruktur, større udbud af leverandører og samarbejdspartner i nærområdet samt øget adgang til institutioner og offentlig service. Set fra lønmodtagernes side har situationen også ændret sig. Den loyale arbejder, der ser frem til at modtage guldnålen for 25 års tro tjeneste er gået på pension. Nutidens lønmodtager skifter oftere job, og især de højtuddannede stræber ofte efter en karriere, hvor kompetencerne gradvis forbedres gennem hyppige jobskift. For 2 Landsbyer er af Danmarks Statistik defineret, som steder hvor der bor flere end 200 og færre end borgere, ikke længere end 200 meter fra hinanden. Til trods for denne definition vil mange opfatte en hver samling af huse på landet som en landsby debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområder\n7 lønmodtagerne er det derfor også vigtigt, at bosætte sig i nærhed af mange jobmuligheder, således at der kan skiftes job, uden at hele familien af den grund behøver at skulle skifte bopæl. Ønsket om mange og mangfoldige arbejdspladser fordobles i børnefamilier, hvor 2 indkomster skal sikre levegrundlaget. Derfor er det naturligt, også for lønmodtageren, at søge mod de store byer. Der ses således en gensidig sammenhæng mellem faktorer som udbud af arbejdskraft, arbejdspladser og områdernes image, der influerer på områdernes vækst- og udviklingsmuligheder. Hvor der skabes en positiv synergieffekt i de større byer, er tendensen ofte modsat i mange yderområder. Det kræver en meget aktiv indsats at skabe en mere lige økonomisk udvikling i landet, og det vil kræve store investeringer og etablering af offentlig service, frem for nedlæggelser, samt formentlig løbende økonomiske overførsler. At det ikke er lige til at komme med løsninger på disse udfordringer, vidner mange års forsøg og brugte penge om. Men før der smides flere penge i den store ønskebrønd, er det afgørende at afklare hvad der menes, når regeringen proklamerer, at mulighederne for at bo, studere og drive erhverv skal være gode i hele landet. (Regeringen, 2010b). Skal der satses på, at vækstcentre kan fungere som lokomotiv for udviklingen i hele landet med håbet om, at de står så stærkt, at det smitter positivt af på resten af landet? Eller skal udviklingen sikres ved en mere decentral strategi, hvor der i højere grad fokuseres på en geografisk spredning af ressourcerne? Begge strategier er således i udgangspunktet møntet på at reducere de regionale forskelle, men tilgangen til og forståelsen af, hvordan udligningen skal finde sted, er forskellig. Ser man på Norge, er der stor fokus og tradition for omfordeling af ressourcerne fra by til land. De fleste andre europæiske lande har derimod i højere grad valgt, at satse på byområder, som lokomotiv for udviklingen (Hausenberg, 2010). For at kunne løse udfordringerne i yderområderne bliver vi således nødt til, at finde frem til yderområdernes styrker. Hvor er det yderområderne har noget særligt at byde på? Uafhængig af hvilken tilgang der vælges, er det vigtigt at være opmærksom på, at erhvervsudviklingen i landets yderområder ikke kan studeres isoleret, men skal forstås i sammenhæng med den øvrige udvikling i f.eks. demografi, infrastruktur, sundheds- og uddannelsessystemet og de tiltag der knytter sig hertil. I praksis betyder dette, at der ved udformningen af det danske erhvervsfremmesystem skal tages forbehold for disse faktorer, der influerer på systemets virkemåde. At arbejde med regional- og yderområdeudvikling er en udfordring under disse vilkår. Hvis ikke vi forsøger, kan politikken ikke få indflydelse på området. Det gælder om at hænge på for dem, der arbejder med regional- og landdistriktsudvikling. 10 debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområde 7\n8 3 Yderområder - hvor?! Det er vanskeligt at komme med et entydigt billede af, hvordan danske yderområder klarer sig i dag, i fremtiden, såvel som i et historisk perspektiv. Dette skyldes bl.a., at der findes flere forskellige definitioner af, hvad et yderområde er (Indenrigs- og Socialministeriet, 2009). Ser man på de øvrige lande i Europa, er der landene imellem ligeledes ingen fast definition af landdistrikter og yderområder. Således defineres landdistrikter i Tyskland, som områder, hvor befolkningstætheden er under 150 indbyggere pr. km 2. I kontrast her til kan nævnes, at den gennemsnitlige befolkningstæthed i Danmark 3 er på 128,6 indbyggere/km 2. I England defineres et område som et landdistrikt, hvis befolkningstallet i den største by i området har under indbyggere, hvad flere af de nye kommunale centre/ provinsbyer i Danmark ligger under (Eks. Maribo: indbyggere; Ringkøbing: 9.850). I Norge spiller pendlingsforholdene også ind på, hvorvidt et område betegnes som et landdistrikt eller ej. Kigger man på de kommuner, der er udpeget af regeringen til at få lempelser i planloven, kan man tolke dem som yderområder set med regeringens planlovsbriller (se figur 1). Derimod har Erhvervs- og Byggestyrelsen valgt at rette sig efter EU s strukturfonds definition og dens bagvedliggende indikatorer, til at definere de danske yderområder (se figur 2). Da der eksisterer dårligere stillede områder i andre lande end de danske yderområder, falder nogle kommuner ud af det store billede. Yderområder overgangsområder Figur 1: Kommuner, der bliver berørt af differientieret planlov Kilde: Danmark i balance i en global verden, regeringen 2020, modificeret. Figur 2: Yderområder og overgangsområder, Kilde: Danmarks areal er ifølge Danmarks Statistik: km 2. Danmarks befolkning (pr. 2. kvartal 2010): Kilde: debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområder\n9 DISPONIBEL INDKOMST Figur 3: disponibel personindkomst efter kommune i 2008 (gennemsnit: kr.) Kilde: Danmarks Statistik, 2008 Figur 3 viser forskelle i disponibel indkomst for hele Danmark. Landsgennemsnittet ligger på kr. De orange markerede kommuner ligger lidt (lys orange) eller meget (mørk orange) over kr. I de mørke grå markerede kommuner har man under kr men mere end landsgennemsnittet af disponibel indkomst til rådighed, hvorimod hele resten af landet ligger under. I og med at den laveste gennemsnitlige indkomst er repræsenteret af Lolland kommune med kr., kan man konstatere, at ingen kommuner er i det sorte felt (under kr.). Billedet af de højeste disponible indkomster omkring de 2 vækstcentre (Hovedstadsområdet og Trekantsområde/Aarhus og omegn) findes desuden i en lidt mere differentieret form i REG LABs Erhvervsudvikling der virker I yderområder og landdistrikter, Delrapport 1, Figur 1.Tager man udgangspunkt i den disponible indkomst, er Danmark målt på kommune gennemsnit i god balance. Tabel 1 viser forskellen i disponible personindkomst i Lolland, København (med mange studerende), Ishøj og Gentofte kommune. Der er en indkomstforskel på næsten kr. i mellem de 2 bynære københavnske kommuner Ishøj og Gentofte. En person i Lolland kommune har dog kun ca færre kroner end en person, der bor i Ishøj kommune. Om end de udfordringer, som Tabel 1: Gennemsnitlig disponibel indkomst per person i 2008 i udvalgte kommuner. Kilde: Danmarks Statistik, 2008 yderområderne oplever, sjældent følger de administrative grænser, bliver problemstillingerne ofte belyst, analyseret og søgt løst af kommunen og regionen. Når blikket rettes mod udviklingen i de danske yderområder, er risikoen ofte, at man glemmer det internationale perspektiv. Danmark er ikke et yderområde, men (næsten) en del af Midteuropa. Overordnet skal Danmark og de regionale forskelle ses i global sammenhæng. Regeringens udspil om støtte til yderområder Danmark i balance i en global verden ( Regeringen, 2010) kan give en formodning om, at udspillet ønsker at Danmark skal ses i et globalt perspektiv. Men udspillet når ikke længere end til Gedser Havn. Hele udspillet er baseret på en konkurrencetankegang på national plan. Der ses bort fra global og europæisk samarbejde, muligheden for at styrke yderområder tværnationalt, og at mange virksomheder, også SMV er og mikrovirksomheder, agerer på et internationalt parketgulv. Det positive ved regeringens udspil er, at det sætter rammer for en udkantspolitik, som skal udfyldes af regioner og kommuner. Kommunerne overtager ansvaret for Væksthusene fra d og har samtidig ansvaret for Udviklingsselskaber og kommunale erhvervsservices. Derudover er der mange halv-offentlige eller offentlig støttede spillere på banen, der ofte, med hjælp fra forskellige puljer, prøver at fremme erhvervslivet. gennemsnitlig disponibel personindkomst i 2008 LOLLAND KOMMUNE KBH. KOMMUNE ISHØJ kommune gentofte KOMMUNE KR KR KR KR. 10 debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområde 9\n10 4 Erhvervsfremmesystemet De nordiske lande har historisk set valgt, at sikre en vis national sammenhængskraft ved at prioritere, at forskelle i livsvilkår ikke bliver for store. Dette gælder både i forhold til individer (rig og fattig) og i forhold til geografiske områder, som eksempelvis storbyer og yderområder. Og her er der opbygget ganske effektive omfordelingssystemer i Danmark, dels i form af indkomstskattesystemet og velfærdsydelser, og dels i form af grundlaget for udregning af bloktilskud samt mellemkommunal udligning og refusion. Egnsudvikling og regional erhvervsfremme og de forskellige politiske instrumenter, der har været taget i anvendelse siden vedtagelsen af Lov om Egnsudvikling tilbage i 1958 og senere initiativer, har haft til formål at sikre udvikling i alle dele af landet. I begyndelsen var formålet med egnsudviklingsstøtten primært, at sikre mere lige livsvilkår i de forskellige egne af landet. Dette skete ved at udpege områder, der på den ene eller anden måde haltede bagefter den industrielle udvikling i den øvrige del i landet, ofte med højere arbejdsløshed til følge. Disse egne kunne så modtage egnsudviklingsstøtte primært i form af statsgaranterede lån til virksomheder, der etablerede aktiviteter i disse områder. Hovedformålet var altså at flytte økonomisk aktivitet ud til områder, der var udpeget og støttet af staten. En reform af EU s strukturfonde i midten af 1980 erne etablerede et alternativt støttesystem med tilskud til regionale udviklingsaktiviteter, og allerede få år efter etableringen af dette nye regionaludviklingssystem besluttede Danmark, at afvikle den nationale egnsudviklingsstøtte. Omlægningen betød, at den regionale erhvervsfremme ikke længere udelukkende blev defineret og implementeret af staten men af flere, gensidig afhængige aktører. Frem for primært at satse på at skabe mere lige indtjenings- og beskæftigelsesvilkår for landets yderområder, blev formålet at fremme virksomhedernes konkurrenceevne, og frem for investeringsstøtte kom der mere fokus på virksomhedsrådgivning, støtte til netværks- dannelse og kompetenceopbygning. Direkte tilskud til enkeltvirksomheder blev stort set fjernet, og der blev i stigende grad lagt vægt på forbedring af virksomhedernes rammevilkår og samarbejde. 4.1 Erhvervsfremmeindsatsen skifter fokus Skiftet i erhvervsfremmeindsatsen blev yderligere cementeret i forbindelse med den danske strukturreform i 2007, hvor det regionale niveau (de nydannede regioner med de regionale vækstfora) fik ansvaret for at fremme regionernes økonomiske udvikling. Regionaludvikling blev med andre ord en obligatorisk opgave for de nye regioner/ vækstfora. En analyse af den danske erhvervsfremmeindsats med fokus på landets yderområder er en analyse af metastyring, en indirekte regulering af selvstyringen. Denne metastyring er rent praktisk tilrettelagt i forskellige programmer, defineret som fælles strategiske rammer, hvorunder aktiviteter og projekter gennemføres ud fra fælles målsætninger og visioner. Disse programmer afstikker fokus for lokale udviklingsprojekter altså en top-down tilgang, der skal sikre fokusering og effektiv ressourceudnyttelse. Samtidig forsøger man i flere af programmerne, at sikre så meget frirum og fleksibilitet for de underliggende aktører, at der er plads til lokale løsninger altså en bottom-up tilgang. I relation til erhvervsudvikling i yderområder er der her i 2010 især 4 indsatsområder, der udstikker de overordnede rammer for den ønskede politiske udvikling: Regionaludvikling, som er flere ministeriers og styrelsers indsats for at styrke den regionale/nationale vækst. Fokus er på de fire såkaldte vækstkilder: - Innovation - Anvendelse af ny teknologi - Forbedring af menneskelige ressourcer - Iværksætteri debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområder\n11 De primære metaaktører på dette område er Økonomi - og Erhvervsministeriet, Erhvervs- og Byggestyrelsen samt regionerne og de regionale vækstfora. Landdistriktsprogrammet, hvor der primært fokuseres på udvikling af jordbrugs- og fødevareerhvervet, og på styrkelse af natur og miljøindsatsen. Her ud over er der i mindre udstrækning og primært via de lokale aktionsgrupper (LAGer/ FAGer), også fokus på diversificering samt forbedring af livskvaliteten. Metaaktør på dette indsatsområde er Fødevareministeriet (delvis på vegne af EU). ordninger i Forsknings- og Innovationsstyrelsens regi med Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling (MVTU) som metaaktør. Eksempler er innovationsagentordningen, videnpilotordningen, innovationskonsortier, erhvervs-phd-ordningen, m.m.. til kommunernes og regionernes erhvervsfremmeindsats har man allokeret midler til erhvervsudvikling, og specielt yder- og landkommunernes erhvervsfremmeindsats er, nærmest pr. definition, målrettet erhvervsfremme i yderområderne. Eksempler er kommunale udviklingsselskaber, ofte med en turismekomponent, samt de regionale væksthuse (fra ). Kommunerne har fået opgaven, at udvikle en betydelig kommunal erhvervsservice. I kommunerne er man overordentlig opmærksomme på de udmeldinger, der kommer fra de forskellige ministerier, og at de via de forskellige programmer belønnes for, at bevæge sig i den ønskede retning. Ideelt set kommer den kommunale erhvervsfremmeindsats til at indeholde de elementer, man fra national og EU-side mener, at indsatsen skal indeholde. Der er ganske mange statslige, regionale og kommunale institutioner og organisationer involveret i formuleringen og implementeringen af denne erhvervsfremmeindsats, og det er bestemt ikke ukompliceret at koordinere indsatsen. Figur 4 er en tegning af det offentlige erhvervsfremmesystem. På figuren angiver kasserne aktører, de stiplede linjer rådgivning, de fuldt optrukne linjer rådgivningsbehov og interaktioner. Det er og ser kompliceret ud. Mange kunne få den idé, at det bør forenkles, men måske giver systemet med dets mange indgange gode muligheder for de virksomheder, systemet skal betjene. Faren er, at systemets enkelte aktører ikke bruger og henviser nok til hinanden. Omvendt sikrer systemet, at der er konkurrence om erhvervsrådgivningen ligesom det modvirker en dominans af enkelte magtfulde aktører. Figuren er som nævnt én tegning. Der kunne givetvis tegnes flere forskellige. Figur 4: Et bud på erhvervsfremmesystemet offentlig erhvervs Rådgivning og støtte eu udenrigsministeriet undervisningsministeriet ministeriet for videnskab, teknologi og udvikling rådet for teknologi og innovation ministeriet for fødevarer, landbrug og fiskeri økonomi og erhvervsministeriet vækstfonden danmarks eksportråd erhvervs- og byggestyrelsen privat rådgivning og service erhvervsskoler erhvervssamarbejde erhvervsråd gts reg. innovationsagenter landdistriktprogrammet rammeprogram regionalfonden socialfonden væksthus sjælland ruc, risø, grønt center og andre vidensinstitutioner CAT privat rådgivning og service lag og fag kommunal erhvervsservice vækstforum rådgiver ikke men fører aktører sammen klynger små, mellemstore og store virksomheder netværk privat rådgivning og service Efter Henrik Toft Jensen 10 debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområde 11\n12 4.2 Virker erhvervsfremmesystemet?! vanskeligt, idet erhvervsskolerne alene er finansieret af et uddannelsestaxameter. Her henvises til REG LABs analyse om Erhvervsskolernes rolle som kraftcentre for innovation og forretningsudvikling offentliggjort fra oktober Spørgsmålet er så, virker systemet? Grundlæggende er det umuligt at komme med et entydigt svar på om indsatsen har hjulpet. Hvorledes ville udviklingen have været i disse yderområder, uden en regionalpolitisk indsats? Selvom erhvervs- og beskæftigelsessituationen generelt set ikke udvikler sig gunstigt i landets yderområder, så er der dog lyspunkter, projekter og virksomheder, der lykkedes. Situationer, hvor der rent faktisk skabes både beskæftigelse og nye indtjeningsmuligheder. Når erhvervsfremmesystemets funktioner i landets yderområder studeres, er det imidlertid vigtigt at være bevidst om, at dette ikke kan studeres isoleret, men skal ses i sammenhæng med den øvrige udvikling eks. demografi, infrastruktur, sundheds- og uddannelsessystemet og de tiltag der knytter sig hertil. Tilbuddene fra erhvervsfremmesystemet er mangfoldige og rettet mod forskellige målgrupper. Dette kan føres tilbage til de forskellige indsatsområder, de enkelte ministerier har fokus på. Politikker vedr. udviklingen inden for beskæftigelse og erhverv er hovedsagligt placeret i Økonomi- og Erhvervsministeriet, Ministeriet for Landbrug, Fødevarer og Fiskeri, Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling samt Beskæftigelsesministeriet. Men når det glæder udviklingen af landets yderområder spiller de øvrige ministerier ofte også en rolle. Eksempelvis kunne et velfungerende sundhedssystem og en bred vifte af kulturtilbud i yderområderne være med til, at sikre at områderne fremstår som attraktive bosætningssteder. Dette vil ofte influere positivt på virksomheders muligheder for at rekruttere og beholde arbejdskraften. En helhedsorienteret tilgang på tværs af ministerierne er således afgørende for at sikre dynamik og vækst i yderområderne. I praksis er dette en udfordring for regioner og ikke mindst for kommuner. Til tider blokeres initiativer på et område af regulativer, regler eller besparelser, på et andet område. Når kommunerne lukker skoler i yderområderne, vil det komme til at påvirke flytningerne og dermed det lokale erhvervsliv, også selvom der er øget indsats på erhvervsrådgivningsområdet. Ser man mere isoleret på erhvervsfremmesystemet er problemet, at systemet kompliceres, hver gang det skal opfinde sig selv på ny pga. ændringer i indsatsområder og ordninger. Omlægninger kræver tid og kraft til forhandling af nye kontrakter og fjerner erhvervsfremmeaktørernes fokus fra den egentlige erhvervsfremmeindsats, for der er også arbejdspladser i erhvervsfremme og vores skal sikres. Dette gælder meget bredt fra Vækstfora s rammekontrakter til de Regionale Innovationsagenter, samt LAG erne og Erhvervsråd. Et eksempel er støtteordningen til erhvervsskoler omkring kontaktopbygning med erhvervslivet. Efter støtten er bortfaldet skal der stadig skabes sammenhæng med virksomhederne. Dette er dog debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområder\n13 5 Læringspunkter fra de 41 forskellige cases Læringspunkterne, er et forsøg på at udvide og perspektivere de 13 grundliggende cases fra REG LAB (Erhvervsudvikling der virker i yderområder og landdistrikter: Delrapport 2, 2010) med yderligere 28 forskellige cases, som i de forskellige publikationer bliver fremhævet som succesfulde. (Se oversigt over cases i appendiks). I det omfang, det er relevant, inddrages også erfaringer og observationer fra det igangværende projekt OpenDoor, der er uafhængig af REG LABs initiativer. Metodemæssigt udgør selve formålet med undersøgelsen en udfordring. Formålet er, at finde succesfulde erhvervsfremmeinitiativer i danske yderområder, samt eventuelle fælles træk ved disse initiativer. Men hvad er et succesfuldt projekt i grunden? Flere af de projekter, der fremhæves som succesfulde, er kendetegnet ved at være offentlig-private samarbejdsprojekter af et betydeligt omfang. Disse projekter vurderes som succesfulde, når de har skaffet betydelige projektmidler og dermed beskæftigelse til et lokalområde. I visse tilfælde er det eneste (eller det væsentligste formål) med et projekt at skaffe (mange) økonomiske midler til et område. Hvis det er lykkedes, har projektet altså været succesfuldt. Noget andet er så, om projektmagerne også har stillet i udsigt, at der med udgangspunkt i projektet kunne skabes bæredygtige virksomheder, i form af virksomheder, der kan overleve og udvikle sig ved egen kraft, også efter udløb af projektperioden? Selve ideen med at beskrive og analysere forskellige eksempler (cases) på succesfulde erhvervsfremmeinitiativer hviler på en antagelse om, at man kan overfører viden om, hvad der fungerer og ikke fungerer, i både tid og rum. De enkelte succes-cases skal med andre ord være så kontekst-uafhængige, at det giver mening, at overføre viden til andre erhvervsfremmeaktører, eller som minimum skal det være muligt, at beskrive rammebetingelserne så detaljeret, at andre erhvervsfremmeaktører har mulighed for at vurdere, om de kan lære af projekterne. 5.1 Sats på egnsspecifikke styrker De fleste af de bagvedliggende cases indebærer dette læringspunkt. Vigtigheden understøttes af den politiske fokus på konceptet om at satse på egnsspecifikke styrker. Den indtager en central stilling i EU s strukturformsprogrammer og i landdistriktsprogrammet. Disse støtteordninger er tilrettelagt således, at der for projektmagerne er et kraftigt incitament til at udarbejde projekter, der eksplicit søger at tage udgangspunkt i faktiske eller italesatte egnsspecifikke styrker. Egnsspecifikke styrker må opfattes meget bredt, som eksempelvis, store ubebyggende arealer, menneskelige ressourcer, fysisk anlægskapital, erhvervsstruktur, fysisk miljø (herlighedsværdier), lokal kultur samt succesfyldt storytelling om en egn/ et produkt. I økonomsprog er der tale om et forsøg på, at identificere og nyttiggøre lokalområdets komparative fordele eller markedsgøre særlige kvaliteter materielle eller oplevede. Erhvervsfremme i yderområder handler således ofte i vid udstrækning om det lokale. Om at tage udgangspunkt i lokale styrkepositioner, om at forankre projekterne lokalt (især af betydning ved større turismeudviklingsprojekter, som fx The Eden Project i England) og om at de drivende personer i projekterne helst skal komme fra lokalområdet. Ved at sætte fokus på de egnsspecifikke styrker, skabes der desuden mulighed for, at disse kan markedsføres i fællesskab og, at den lokale identitet derved kan styrkes. Et yderligere eksempel herpå er udvikling af regional identitet via satsning på egnsspecifikke styrker ses i Hälsingegårdar, Midtsverige (Hausenberg, 2010). En stor del af de benyttede cases findes inden for turisme og oplevelsesøkonomi, og netop disse projekter er næsten alle kende- 10 debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområde 13\n14 tegnet ved at forsøge at udnytte en eller anden lokal styrkeposition i udvikling af et nyt forretningskoncept. Casenes viser således, at projekter i yderområder kan have succes ved, at tage udgangspunkt i de ressourcer, der nu engang er til rådighed i lokalområdet. De generelle vækstdrivere, som eksempelvis innovation og bedre udnyttelse af ny teknologi er derfor ikke altid så virkningsfulde i yderområderne eller skal i hvert fald ofte ses i samspil med de egnsspecifikke styrker. 5.2 Fyrtårnspersoner i søgelyset Dette læringspunkt skal ses i forlængelse af ovenstående læringspunkt, for en lokal ildsjæl eller iværksætter, kan også være en egnsspecifik styrke ud over naturlige ressourcer. I den forbindelse kan der fastslåes, at eksterne projektidéer eller projekter, hvor de primære ressourcepersoner udelukkende kommer fra andre steder end fra lokalområdet, har en betydelig risiko for at kuldsejle. Dette udgangspunkt må selvfølgelig ikke resultere i lokal selvtilstrækkelighed og lokalchauvinisme. Det er stadig vigtigt at inkludere eksterne videns- og ressourcepersoner, som ser med friske øjne på et områder og erkender måske et større potentiale end lokalbefolkningen selv. Et eksempel er casen Countryside Exchange, en britisk-amerikansk model, som man har afprøvet i udkanten af Holland. At støtte op om ildsjæle og iværksættere kan formentlig betragtes som den væsentligste vækstkilde. For uden ildsjæle eller iværksættere går det ikke. Det bedste, det offentlige kan gøre, er derfor i mange tilfælde at støtte og hjælpe sådanne personer. Problemet er så i praksis at spotte og vælge de personer og projekter, man tror på og at kunne støtte og hjælpe, når projekterne går på tværs af de eksisterende rammer, strukturer og administrative enheder. Mange af casene fra Vedsmand og Petersen (2009) støtter op om dette læringspunkt. Som eksempel kan nævnes den lokale ildsjæl, som står bag Svaneke Bryghus på Bornholm. 5.3 Hvor mange fyrtårne kan et yderområde rumme? Hvad er succes? Hvad virker? Udpegningen af succes-cases afhænger jo i betragtelig udstrækning af, hvorledes succes defineres. De store satsninger, der i betragtelig udstrækning kan trække ekstern kapital og ressourcer til et lokalområde i en periode, kan nemt markedsføres som succeser. Hvorvidt projekterne skaber værdi/indtjening på længere sigt, og hvorvidt de også skaber beskæftigelse, når projektmidlerne er brugt, bliver ofte overset. Om nogle af de mindre projekter er mindre succesfulde, kan godt sættes til diskussion i hvert fald kan værdiskabelsen set i forhold til ressourceindsatsen godt være højere. Hausenberg-rapporten (Hausenberg 2010) peger på at samle indsatsen i fyrtårnsprojekter, men dog med følgende moderation Stor skala, stor effekt eller stor skuffelse, for det er korrekt, at det er de store projekter, der kan tiltrække opmærksomhed og kapital udefra, og på den måde generere et kapitalmæssigt input til lokalområdet. På den anden side så er risikoen ved de store projekter også, at man kan fejle stort. Ved at samle alle kræfter i én satsning risikerer projektet, at komme til at fremstå løsrevet, og i modsætning til dele af lokalområdet og lokalbefolkningen. For når man skal samle mange interessenter om en konkret idé, vil der altid være nogen, der synes, at det bestemt IKKE er den rigtige idé. Alternativet hertil er, at udforme projektidéen på en mere generel plan. Herved kan man få flere til at bakke op om et projekt. Til gengæld er der så efterfølgende stor risiko for uenighed omkring projektets implementering. Blandt de nyere eksempler på fyrtårnsprojekter, der mere eller mindre er kuldsejlet på grund af intern uenighed i lokalområdet, er forsøgene på at etablere natur- og nationalparker forskellige steder i landet. En anden risiko ved de store projekter er, at de beslaglægger en meget stor andel af den tilgængelige projektkapital. Andre projektidéer klemmes derved ud af reden og fiaskoen bliver større, hvis fyrtårnsprojektet kuldsejler. Den helt store risiko ved fyrtårnsprojekterne er dog problemet med at forankre dem lokalt, så de kommer til at fremstå som lokalområdernes egne projekter, som noget lokalbefolkningen identificerer sig med og er stolte af. Det er således yderst vigtigt, men samtidig ofte yderst vanskeligt, at sikre at fyrtårnsprojekter er bredt forankrede, og ikke blot bakkes op af projektmagerne og en ekstern kreds af begejstrede konsulenter. I relation til erhvervsfremmeetablering af arbejdspladser og generering af indtjening i et område, er det også spørgsmålet, hvor nødvendigt det er at tænke stort og forankre bredt. Flere af de benyttede cases har et bredere landdistriktsudviklingsperspektiv, hvor involvering af lokalbefolkningen tjener et formål, eller bliver et mål i sig selv. Imidlertid kan udvikling af eksisterende virksomheder, hjælp til etablering af virksomhedsnetværk eller nyetablering, sagtens gennemføres uden en bredere involvering af og accept fra lokalbefolkningen. Når man taler om erhvervsudvikling i yderområder, og om at udnytte egnsspecifikke styrker, vil der dog meget ofte være tale om projekter, der relaterer sig til turisterhvervet. Det vil sige en erhvervsaktivitet, hvor kunden kommer til produktet i modsætning til, hvad der er gældende inden for de fleste andre erhverv. Turisme lægger derfor i højere grad end andre erhverv beslag på et helt lokalområde og derfor er det ved fyrtårnsprojekter, der involverer turisme, uhyre vigtigt at sikre et bred lokalt engagement. Eksempler på vellykkede fyrtårnsprojekter, der indeholder et væsentligt element af turisme, og hvor der arbejdes aktivt med lokal forankring af projekterne, er 7stanes i Skotland (mountainbikeruter) og The Eden Project i England (tropiske drivhuse), som er beskrevet i bogen Trods dårlige odds (Hausenberg, 2010) debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområder\n15 5.4 Byg videre på megatrends og tænk i flere dimensioner Globalisering, individualisering, øget fokusering på klima, miljø og oplevelser er alle overordnede tendenser. I større eller mindre grad påvirker de direkte eller indirekte erhvervsvilkårene, så på den måde er det selvfølgelig godt at have antennerne ude også i international sammenhæng. Men når så mange af succes-casene tilsyneladende rider med på bølgen, så skyldes det også i en vis udstrækning, den måde casene er finansieret på. Stort set alle lokale, nationale og overnationale støtteprogrammer satser i en eller anden udstrækning på at udnytte disse megatrends. For eksempel er besøg af Vindmølleparker, Bølgeenergianlæg og Biomasseproduktion, mv., blevet et vigtigt element i erhvervsturisme og fremme Danmarks grønne profil. REG LABs hæfte Ny inspiration og læringspunkter til erhvervsudvikling i yderområder og landdistrikter påpeger et læringsmål, der hedder: Indbyg oplevelser i alt. Dette punkt kan imidlertid opfattes som et underpunkt til opfordringen om at bygge videre på internationale tendenser. Det er givet, at oplevelser er en megatrend og en naturlig udviklingsvej for mange virksomheder, men igen, der findes andre veje at gå. Flere af de cases, der bruges til at illustrere oplevelser indbygget i projekterne, opererer med en meget bred definition af oplevelsesøkonomi. Oplevelseselementet spiller en meget stor rolle for produktudvikling og innovation for en lang række mindre virksomheder, specielt i yderområderne. Dette har vist sig som en effektiv metode til at modgår ren priskonkurrence: Kom og se hvordan vi producerer øl, ost, æblemost, kirsebærvin og køb det med hjem. Produkterne, der sælges er oplevelser der kan ses og smages på stedet, men især smages derhjemme til en pris, producenterne selv sætter direkte til slutforbrugeren og uden mellemled. Specialisering er ofte et afgørende konkurrenceparamenter, der kan styrke vækstpotentialet og derved fremme udviklingen i regionen. Bagsiden af medaljen er dog, at en ensidig fokusering medfører en øget risiko, idet indtjeningsmulighederne centreres og derved er mere følsomme overfor udsving. Et muligt supplement og yderligere indtægtskilde, især i yderområdernes landbrugsvirksomheder, kan netop være overvejelsen, om at indbygge et oplevelseselement. Det kan være nogle vær-medtil-høst-fester, der tiltrækker romantiske bymennesker, der drømmer om at tage en tur på mejetærskeren eller omvendt, at man vælger at sejle frugter ind til Nyhavn og sælge æbler, pærer og blommer til en dyrere pris end grossisterne ville betale. Hvis en region/et vækstforum vælger at satse på bestemte brancher, er det vigtigt at være opmærksom på, at dette samtidig betyder en nedprioritering af virksomheder/projekter uden for denne branche. Det kan være uhensigtsmæssigt hvis man ønsker at støtte iværksættere. I REG LABs hæfte Ny inspiration og læringspunkter til erhvervsudvikling i yderområder og landdistrikter nævnes bl.a., at etableringen af Geocentret på Møn samt Læsø Kur og Helse er cases, hvor der er klar specialisering, samtidig med at flere indtjeningsmuligheder er sikret. 5.5 Den rette kombination af kompetencer?! I REG LAB hæfte (Ny inspiration og læringspunkter til erhvervsudvikling i yderområder og landdistrikter, læringspunkter) fremhæves det, at succesfuld erhvervsfremme i yderområderne kræver at der tilknyttes den rette kombination af kompetencer. Dette nærmer sig et tomt udsagn, for har en satsning succes havde de den rette kombination af kompetencer været til stede, og omvendt hvis de var en fiasko. Succesfulde erhvervsfremmeaktiviteter kræver ofte, at der medvirker en række forskellige ressourcepersoner med en bred vifte af kompetencer og netværk. Overførsel af viden specielt til mindre virksomheder er i høj grad personbåren. Derfor skal sådanne videnspersoner have en central placering i projekterne. De succesfulde erhvervsfremmeprojekter er kendetegnet ved, at have nøglepersoner (evt. fyrtårnspersoner) med både praktiske og teoretiske kompetencer. Herudover har de ofte adgang til en vis mængde egenkapital, høj faglig viden på satsningsområdet samtidig med at ildsjælen/iværksætteren har et godt netværk. Et eksempel her på er Claus Meyers æble- og vinprojekt på Lilleø, nord for Lolland. Her er lokal styrke i kraft af fordelagtigt vejrforhold og en veldrevet æbleplantage kombineret med eksterne ressourcer i form af modet på innovation, branding og kapital. Her har vi igen en fyrtårnsperson, der viser at det kan lade sig gøre. Inden for både erhvervsfremme og landdistriktsudvikling er tripelhelix-tilgangen i disse år fremherskende. Altså udvikling via et dedikeret samarbejde mellem offentlige myndigheder, virksomheder og forskningsinstitutioner hhv. læreanstalter. I denne proces er det vigtigt, at myndighederne ikke ser sig som forvaltere, men som samarbejdspartnere og forandringsagenter, der skal støtte udviklingen af nye initiativer i området. Tripel-helix er således et udtryk for et ønske om, at trække på en bred vifte af kompetencer. Penta-helixtilgangen, som diskuteres nærmere i afsnit 5.8 inddrager ud over de tre aktører, der indgår i en triple-helix også græsrodorganisationer (NGOer) og civilsamfundet/ ildsjælene. Når man kigger på de forskellige cases, så har mange af dem det til fælles, at en lokal ildsjæl eller græsrodsorganisation har været primusmotor bag udviklingen. Det gælder især eksemplerne fra Vedsmand og Petersen (2009), som beskriver innovation i landdistrikterne. Det gælder nok alle nyopstartede projekter, hvor idé og person er sammenknyttet, at det personlige drive er afgørende for projekternes succes, men det kommer måske tydeligere til udtryk i udkantsområderne, da antallet af projekter er færre og rammevilkårene ofte vanskeligere. 10 debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområde 15\n16 5.6 Netværk og samarbejde skal være resultatorienterede og forpligtende Offentlig erhvervsservice er i høj grad fokuseret på, at afdække problemstillinger og derefter henvise til private rådgivere. En række virksomhedsledere (ikke bare i yderområder) har givet udtryk for, at de i denne proces ofte føler sig forladt i ingenmandsland. Er der tale om f. eks. innovation, nye forretningsområder eller nye salgskanaler er virksomhedslederne ofte usikker. Her efterlyses en koordinator, der kan engagere sig mere direkte i forretningsudviklingen, eller som kan hjælpe aktivt med netværksdannelse. Når virksomhedsledere forsimplet udtrykt blot får en henvisning til en privatrådgiver, ender det i en række tilfælde med, at potentielle forandringer løber ud i sandet. Erhvervsfremmende projekter kan styrkes, når de baseres på samarbejde, hvor man sikrer, at overgangen fra en aktør til en anden ikke resulterer i et tomrum, men derimod er karakteriseret ved at være forpligtende og resultatorienteret, samtidig med at der sættes tid og penge af til opfølgning. At netværk skal være resultatorienteret og forpligtende, er nok også en af de væsentlige konklusioner fra REG LAB-rapporten (Erhvervsudvikling der virker i yderområder og landdistrikter). Uden et forpligtende engagement fra lokale aktører er der stor risiko for, at projektet aldrig lægger fra land. Praktiske implikationer heraf kan være, at der kræves medfinansiering fra aktørerne og/ eller at initiativet skal udspringe fra aktørerne selv. Ud fra Open- Door projektet kan det desuden konkluderes, at erhvervsfremmeaktørerne ligeledes skal have en forpligtende rolle i forhold til, at sikre fremdrift i erhvervsfremmeprojekter. Det påpeges således af flere virksomhedsledere, at det ikke er tilstrækkeligt, at der opstilles rammer, men at erhvervsfremmeaktørerne også skal sikre at disse aktiveres. 5.7 Ting tager tid Erhvervsfremmeinitiativer i yderområder omfatter ofte mindre virksomheder i et tættere eller løsere samarbejde. Dette gælder uanset om der er tale om vidensoverførsel, udvikling af nye produkter eller produktionsprocesser, fælles markedsføring/branding eller udvikling af menneskelige ressourcer. Sådanne virksomhedssamarbejder, kræver ofte en betydelig mængde tid for at kunne udvikle sig. Deltagerne skal have viden om, hvorledes de andre deltagere i netværket prioriterer og agerer i forskellige situationer og denne viden skal være erfaringsbaseret. Det betyder rent praktisk, at man ofte må starte i det små, med mindre projekter uden de store gevinstmuligheder men tilsvarende også med mindre tabsmuligheder. Disse projekter har primært det formål at opbygge deltagernes indbyrdes kendskab og tillid til hinanden. 5.8 Fra triple-helix til penta-helix?! Yderområdernes iværksættere og innovatorer er ofte i højere grad end virksomheder i de større byer, afhængig af et tæt lokalt netværk. Viden overføres i højere grad fra virksomhed til virksomhed end fra vidensinstitutioner til virksomhed. Kendskab til nye kunder eller forretningsmuligheder kommer fra andre virksomheder og forretningsforbindelser, og i mindre grad fra erhvervsfremmesystemets omfattende netværk af eksterne konsulenter. Desuden rummer yderområder mange virksomhedsejere og iværksættere med en udpræget liberal selvstændighedskultur. Den meget praksisnære måde, hvorpå mange virksomheder i yderområderne agerer, betyder også, at de triple-helix orienterede erhvervsfremmeprojekter (samarbejde mellem det offentlige, virksomhederne og vidensinstitutioner) med kampagner og glitrede brochurer ganske simpelt rammer forbi denne målgruppe. En udvidelse fra triple- til penta-helix skal derfor i nogle tilfælde overvejes, for penta-helix-tilgangen inkluderer netop ildsjæle og lokale NGO er. Dvs. at projekter, der formår at skabe et samarbejde af aktører fra fx en udkantskommune, en lokal erhvervsskole, en lokalt organiseret aktivitetsgruppe, et par ildsjæle med en rigtig god idé og en virksomhed, der kan drage nytte af det tilstræbte produkt, som man ønsker at udvikle, er en mere vedvarende måde at tænke erhvervsfremme på. Det vigtigst er dog også her en klar rollefordeling, og at man finder én velegnet administrator/ koordinator/ sekretær enten internt eller ekstern, som bliver betalt af vækstmidlerne. På en større skala minder denne model om klyngeaktiviteterne i Region Midtjylland 4. Her har man en projektleder, som er koordinator for flere netværksmæglere. 5.9 Positiv italesættelse Overordnet set er det vigtigt, at sikre en positiv italesættelse af de gode eksempler i yderområderne. Skældsord som Den rådne banan, udkantsdanmark etc. bruges i flæng, når landets yderområder nævnes i de danske medier. Men som det fremgår af de øvrige læringspunkter, ses der tydeligvis også positive eksempler på, at erhvervsudviklingen går i den rigtige retning. Disse eksempler skal frem i lyset og sikre øget motivation og tro på, at det nytter noget at satse på yderområderne. Uden denne optimisme står erhvervsfremmesystemet over for en håbløs opgave, hvor udviklingen er dømt til at gå i stå. I Tyskland har Ministeriet for Ernæring, Landbrug og Forbrugerbeskyttelse sat fokus på formidling af de gode eksempler til lokale aktører, til medier og til den almene befolkning. Formålet har været, at sikre øget vidensdeling, give inspiration samt fremme opmærksomheden om de positive eksempler i landet yderområder. 4 Se mere på (Væksthus Midtjylland) debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområder\n17 6 Perspektivering: Erhvervsfremme med fokus på yderområder I dette kapitel perspektiveres de diskuterede læringspunkter og erhvervsfremmeindsatsen i forhold til yderområderne. Den danske erhvervsfremmeindsats er ganske fokuseret. En OECD-analyse fra 2003 og derefter Indenrigsministeriets regionale konkurrenceevnemodel (2004) kom til, at spille en overordentlig stor rolle for den nuværende danske erhvervsfremmeindsats. Ønsket er at forbedre regionernes konkurrenceevne og for at opnå dette, har man udvalgt OECD s, til bevidstløshed refererede, satsningsområder: Innovation, vidensopbygning (menneskelige ressourcer), iværksætteri, anvendelse af ny teknologi, virksomhedsnetværk og klynger. Men erhvervsfremmepolitikken kunne jo som flere andre steder i Europa sagtens være bygget op omkring finansielle virkemidler, investering i fysisk infrastruktur eller anden form for hardware ude i virksom-hederne. Når alle regioner og kommuner tilsyneladende er enige om både mål og midler, tyder det på en ganske effektiv koordinering og styring af de lokale erhvervsfremmeindsatser. (selvfølgelige) peges på egne styrkepositioner. Da den nationale og overnationale erhvervsfremmepolitik (især EU s fremtidige støtteprogrammer) er målrettet klyngeudvikling, vil der blive lagt indirekte pres på, at hver region identificerer en, to, tre regionale klynger. Men hvad er en regional klynge i grunden? Hvilke forbindelser og sammenhænge skal der være tale om, før man kan tale om regionale klynger? I mange tilfælde er der tale om, at man blot har udpeget en række virksomheder indenfor nogenlunde ensartede brancher til at være en klynge. Men den klyngeopfattelse sikrer ikke de fire vækstdrivere. Med forbehold for Danmarks geografiske størrelse set i internationalt perspektiv diskuteres i det følgende, hvorvidt og hvordan disse vækstdrivere kan være brugbare værktøjer i de danske yderområder. 6.1 For meget fokus på vækstdrivere?! Der er geografiske indkomstforskelle i Danmark og man kan jo sige, at hele regionalpolitikken og væsentlige dele af erhvervsfremmepolitikken har til formål at identificere, forklare og byde ind med løsninger på udjævning af disse. Det er værd at bemærke, at satsningen på de omtalte vækstdrivere grundlæggende stammer fra en række internationale studier, der fokuserer på regional konkurrenceevne indenfor langt større geografiske områder end Danmark. Samtidig med disse fire vækstdrivere satser man i EU/ og i mindre udstrækning i Danmark på Michael Porters klynger, der med deres struktur skal være grundlaget for, at væksten kan styrkes. Spørgsmålet er, i hvilken udstrækning disse vækstdrivere kan overføres til Danmark, der i international målestok jo blot er en region i sig selv. I de regionale erhvervsudviklingsstrategier må der Iværksætteri Fokuseringen på iværksættere, og i særlig grad på vækstiværksættere som et middel til økonomisk og beskæftigelsesmæssig vækst, har en fremtrædende placering i erhvervsfremmepolitikken. Helt tilbage fra Joseph Schumpeters tid (1934) har man været opmærksom på iværksætternes store betydning for den økonomiske vækst. Iværksætterne er personer, der har et drive ; de vil skabe noget og løse problemer, og det er i høj grad sådanne personer, der driver udviklingen fremad for de mindre virksomheder. Men iværksætteri (eller entreprenørskab) er ikke udelukkende noget, der findes i forbindelse med virksomhedsetablering. Iværksætteri, eller måske rettere nyskabende initiativer, findes også i forbindelse med knopskydninger (eks. når tidligere medarbejdere bryder ud og etablerer en virksomhed for sig selv), eller når engagerede personer involverer sig i nyudviklinger inden for eller uden for virksomhedens rammer. 10 debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområde 17\n18 I evalueringen af iværksætterindsatsen er der imidlertid i stor udstrækning fokus på antal nyetablerede virksomheder og på de etablerede virksomheders overlevelsesrater. Men ikke alle virksomhedsetableringer er i sig selv nyskabende eller vækstskabende nogle gange, nærmest tværtimod. Erhvervsfremmeindsatsen evalueres imidlertid ofte i forhold til antal virksomhedsetableringer (inkl. simpel servicevirksomhed), i forhold til befolkning eller i forhold til antal eksisterende virksomheder, og regionerne måler sig også i forhold til konkurrerende regioner på de selvsamme indikatorer. Derved overses Schumpeters pointer om udvikling og innovation i produkter, processer og markedsforståelse. En række undersøgelser har imidlertid vist, at virksomheder, der opstår ved knopskydning, eller hvor iværksætteren har et intensivt kendskab til markedet gennem ansættelse i en lignende virksomhed i området, har langt større sandsynlighed for at overleve. Det er vigtigt at understrege at iværksættere ofte spiller en vigtig rolle for det regionale erhvervsliv også i landets yderområder jf. læringspunkt 2. Men som det fremgår af ovenstående, skal begrebet iværksætteri ikke forstås for snævert, da man derved risikerer at overse visse entreprenante gruppere betydning. På den anden side kan ikke enhver nyåbnet aktivitet anses som innovativ Innovation I det seneste har der været meget fokus på videns- og teknologioverførelse fra forskningsverden til erhvervslivet for at fremme innovationen. Det gælder om at overføre viden fra forskningssektoren gennem forskellige former for vidensinstitutioner og teknologicentre til de virksomheder, der i sidste ende skal kommercialisere denne viden. Der er tale om en slags tragtformet vidensopfattelse, hvor der oppe fra blot skal hældes viden ned i virksomhederne. Det kan hævdes, at denne ensrettede innovationstankegang er forældet og at der over de sidste 10 år er kommet stadig større fokus på markeds- og brugerdreven innovation. Specielt med de seneste års opmærksomhed på oplevelsesøkonomi er det blevet åbenbart, at innovation ikke blot drejer sig om teknologisk udvikling og produktudvikling, som computere og telefoner ellers er klassiske eksempler på. Den tragtformede vidensopfattelse er stadig fremherskende. Nu er teknologi og ingeniørmæssig kunnen ikke (alene) i fokus, men der satses stadig på større samarbejdsprojekter med inddragelse af offentlige vidensinstitutioner. Nu er det i højere grad sociologer, brandingeksperter og psykologer, der inddrages. Målet for innovationsindsatsen er således ændret, men fremgangsmåden er den samme. Set i relation til yderområdernes virksomheder er problemet, at selve set-upet ofte virker fremmed, og at eksperter taler forbi de små virksomheders problemer eller oplevelser af dagligdagen, hvorved SMV er måske hellere vil holde sig i armslængde fra erhvervsfremmeprojekterne. Det kan samtidig være svært for virksomhederne at vide, hvor de skal henvende sig, for at opsøge den nødvendige viden, som kan løse et problem. Flere SMV ere, som blev interviewet i forbindelse med projekt OpenDoor, fortalte at de havde forsøgt at komme i kontakt med en forsker, men at de ikke kom igennem og så gav de op. En forsker ville måske gerne have hjulpet virksomheden med dens udfordring, men havde i forvejen nok at se til med sine egne forskningsprojekter og undervisningsaktiviteter, og var ikke sikker på, hvorvidt forskeren ville kunne bogføre ydelserne til virksomheden. Det hentyder til barrierer på begge sider. Det er således et skridt fremad, når der med støtte fra regionerne etableres enheder (fx RUCinnovation og AAUinnovation), som skal fungere som bindeled mellem universiteterne og erhvervslivet. Dog skal der løses et grundlæggende problem: En forsker, der kaster sig ud i spændende samarbejder med virksomheder kan hverken bogføre aktiviteten som forskning eller undervisning, og risikerer således at blive kritiseret, fordi der bruges for meget tid på at samarbejde med erhvervslivet og andre aktører, uden at det kan bruges som merit i tilstrækkelig omfang. Dette stridspunkt spænder desuden ben for deltagelse i triple-helix-projekter mellem erhvervslivet, academia og staten/ regionen. Der er måske vilje blandt mange universitetsfolk til at komme ned fra elfenbenstårnet og tage aktivt del og ansvar i samfundet, frem for kun at beskrive den oppefra, men en række forskere bliver spærret inde af meritteringssystemet på vidensinstitutioner og sloganet fra forskning til faktura Menneskelige ressourcer En række nyere studier af regionale erhvervsfremmesystemer sætter fokus på lokal videnspredning, der anses for overlegen i forhold til videreformidling af kompleks viden over store afstande. Videnskabelig viden kan i princippet gøres tilgængelig overalt på jorden, men viden, der forudsætter en detaljeret og ofte uformuleret forståelse for mekanismer eller problemstillinger, vil have meget lettere ved at blive udvekslet i snævre geografiske rum. Knopskydning fra eksisterende virksomheder eller udveksling af ledere og medarbejdere mellem et relativ begrænset antal virksomheder, sikrer en række formelle og uformelle forbindelser, og dermed en mere effektiv formidling af uformuleret viden. Det er derfor yderst relevant at være opmærksom på de menneskelige ressourcer, der rent faktisk er til rådighed i lokalområdet, hvorledes man mest effektiv udnytter dette lokale potentiale. En anden vigtig mulighed for at løfte erhvervslivet i yderområderne via de menneskelige ressourcer er ved støtteordninger som Videnpiloten. Under virksomhedsbesøgene i forbindelse med projekt OpenDoor, blev det erfaret, at en del virksomhedsledere af SMV er ikke kender til muligheden for at få en videnpilot. Det er ikke nok at informere om ordningen på en hjemmeside. Den skal også markedsføres mere proaktivt, og kommunikeres med alle dens fordele og ulemper. I undersøgelsen har det bl.a. vist sig, at der er en vis tilbageholdenhed, ja måske angst blandt virksomhederne, hvor lederne måske ikke er højtuddannede. Og så er der angsten for ikke at kunne give en videnpilot de rette opgaver eller den fornødne ledelsesmæssige vejledning. På dette område spiller lokale debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområder\n19 og regionale erhvervsfremmeaktører en vigtig rolle, da de ved at fungere som et informativt bindeled mellem ordningen og virksomhederne kan sikre at ordningen bruges i højere grad også i landets yderområder. Én virksomhed, som havde fået en videnpilot, var rendt ind i problemer med dens videnpilot, men kunne ikke få sparring, fordi erhvervsfremmeaktøren kun formidlede, men ikke ledsagede og vejledede i videnpilotforløbet hele vejen igennem. På trods af den dårlige erfaring med videnpiloten, er angsten for ikke at kunne magte en højtuddannede ansat nu reduceret i virksomheden, og den har efterfølgende ansat flere højtuddannede på almindelige kontrakter. En anden interviewet virksomhed havde stor interesse i at få en videnpilot, men havde vanskeligheder, idet virksomheden var udenlandsk ejet. Her er det et spørgsmål om hvorvidt ordningerne tager tilstrækkelig hensyn til det faktum, at vi lever i en globaliseret verden. Der henvises iøvrigt til projektet Attraktive Virksomheder, som har til formål at gøre virksomhederne i et yderområde mere attraktive for potentielle nye ansatte også akademikere Ny teknologi I regerings udspil Danmark i balance i en global verden (Regeringen, 2010) fremhæves det, at en øget digitalisering af den offentlige sektor vil være med til at lette kommunikationen mellem offentlige myndigheder, borgere og virksomheder samtidig med at den teknologiske udvikling vil sikre øget fleksibilitet, hvilket bl.a. vil gavne udviklingen af erhvervslivet i yderområderne. Men der er lang vej igen, for som det ser ud nu halter yderområderne bagud, når det gælder anvendelsen af ny teknologi. Ser man på arbejdsmarkedsstrukturen i dag er landet således groft sagt kendetegnet ved, at produktionsvirksomheder er lokaliseret i yderområderne (primær- og sekundærerhverv), mens de mere teknologiske og videnstunge virksomheder (tertiære erhverv) ligger i byområderne. Et godt eks. her på er vindmølleproducenten Vestas, som har adskilt produktion og vidensudvikling. Således er R&D i dag placeret i Aarhus, mens den tunge produktion forgår forskellige steder i landets yderområder eller er flyttet ud af landet. Hvis resten af Vestas produktion også flytter ud af Danmarker selve produkt- og vidensudviklingen også truet af flytning. Produktudvikling og produktion hører sammen i mange brancher. Brugen af ny teknologi vil uden tvivl også i fremtiden spille en afgørende rolle, når blikket rettes mod konkurrencevilkårene. Der bør derfor sættes meget ind for at sikre, at yderområderne også er på forkant med de teknologiske muligheder, så de også kan drage nytte heraf, da mere industri ellers forsvinder til udlandet med de lave lønninger. Dette vil ofte kræve et kompetenceløft blandt de beskæftigede, samtidig med at man sikrer at morgendagens medarbejdere på f.eks. de tekniske skoler, i højere grad undervises i nye teknologiske muligheder. 6.2 Mere vægt på enkeltvirksomheder frem for større fællesprojekter Samfundsudviklingen peger på mange punkter i retning af øget centralisering, og der ses en udpræget tendens til at tro på, at store projekter er mere effektive og mere virkningsfulde end små projekter. Således også indenfor erhvervsfremmepolitikken, hvor der fra centralt hold opfordres til koncentration af indsatsen omkring strategiske satsningsområder. Dette øger desværre risikoen for manglende finansieringsmuligheder til mindre satsningsområder eller mindre virksomheder. Der er ikke gennemført nogen form for systematisk evaluering af de forskellige erhvervsfremmeinitiativer, der kan sandsynliggøre, at større satsninger virker bedre, i relation til at sikre regional vækst og beskæftigelse (se afsnit 5.3) Et andet problem ved det nuværende erhvervsfremmesystem er, at systemet ofte opererer med kampagner eller programmer. Dvs., at der er i en periode er fokus på bestemte virksomhedstyper eller problemstillinger, hvorimod der i en senere periode kan være andre perspektiver. Dette medfører en risiko for, at erhvervsrådgivere er mere fokuseret på disse overordnede programmer end på de enkelte virksomheder ofte meget forskelligartede udviklingsbehov. Der er en tendens til at den offentlige erhvervsfremme i mange tilfælde er rettet mod fællesinitiativer, herunder fælles information og kompetenceudvikling. Til sådanne initiativer er der en relativ høj offentlig medfinansiering, hvorimod de mere virksomhedsspecifikke udviklingsbehov i højere grad bliver henvist til, at fungere på kommercielle vilkår. En tilpasning af erhvervsfremmepolitikken med større vægt på og støtte til de virksomhedsspecifikke projekter, vil være i de mindre (yderområde)virksomheders interesse. 6.3 Øget vægt på systematisk evaluering af indsatsen Som led i de mange regionaludviklingsprogrammer, der igennem tiden har været i funktion, er der samtidig udarbejdet et stort antal evalueringsrapporter. Som hovedregel er de dog udarbejdet på programniveau, og effektmålene bygger ofte på et relativt generelt niveau og på skøn Hvor mange virksomheder har der været en eller anden form for kontakt med? Hvor mange arbejdspladser er der skabt?, Hvor mange innovationer er der gennemført? etc.. Frem for at se på projektmagernes egne mål med deres projekter, kan man vælge at vurdere et projekts succes ud fra i hvilken udstrækning projektets resultater bidrager til det overordnede formål med den danske erhvervsfremmeindsats, som er at styrke udvikling i dansk erhvervsliv gennem fremme af konkurrenceevne og globalisering, herunder at fremme den regionale erhvervsudvikling og beskæftigelse (Økonomi- og Erhvervsministeriet, 2005). Pro- 5 Se mere på (Erhverv, Viden, Vækst) 10 debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområde 19\n20 blemet er, at det kan være yderst vanskeligt, at opgøre denne effekt, dels fordi der kan gå en lang periode før den afledte effekt af indsatsen viser sig, og dels fordi det i det hele taget kan være vanskeligt at adskille effekten af erhvervsfremmeindsatsen fra alle mulige andre personlige, regionale, nationale eller globale påvirkninger. En mere dybgåendeevaluering kunne overvejes, i det man tog udgangspunkt i enkelte cases, set i dens kontekst. Dette er selvfølgelig meget tids- og ressourcekrævende, men mere lærerigt og tager udgangspunkt i, hvor væksten i den sidste ende skal ske. Gode cases inkl. en forklaring af konteksten kan findes i Vedsmand og Petersen (2009). om, at få adgang til forskningsbaseret viden, men hvor udvikling mere drejer sig om tilpasning af eksisterende teknologier, produktionsprocesser og markedsføring. Disse virksomheder er typisk mindre og lederne ofte med en erhvervsfaglig uddannelsesbaggrund. En del af disse virksomhedsledere har haft svært ved at se deres rolle i relation til den offentlige erhvervsfremmeindsats med dens store vægt på innovation. 6.5 Vækst på tværs af sektorgrænser: Integration med landbrugsrådgivningen 6.4 Mere koordinering og gennemskuelighed vs. mindre koordinering og fleksibilitet af erhvervsfremmeindsatsen Offentlig erhvervsfremme med fokus på yderområderne, er i dag delt op i en række forskellige aktører og programmer (Erhvervs- og byggestyrelse, Indenrigs- og sundhedsministeriet, Fødevareministeriet (FødevareErhverv), Lokale aktionsgrupper, Regionerne, de regionale vækstfora og kommunerne, jf. Figur 4). For både virksomheder og erhvervsfremmeaktører er det vanskeligt at bevare overblikket, og indsatsen kan ved første øjekast virke unødigt fragmenteret. På den anden side giver den opdelte struktur mulighed og plads til forskellige typer af projektet og virksomheder. Det institutionelle set-up for den danske erhvervsfremmepolitik er, at den regionale politik skal udformes i et samspil mellem ministerierne, de regionale vækstfora, regioner og kommuner og en række offentlige eller private projektmagere. Denne tilgangsvinkel skulle i teorien betyde rigtig gode muligheder for regionalt og lokalt tilpassede løsninger. Når man ser på de regionale erhvervsfremmestrategier er de imidlertid påfaldende ens. Alle satser (selvfølgelig) på de officielle vækstdrivere (iværksætteri, innovation, menneskelige ressourcer/ vidensoverførsel, anvendelse af ny teknologi), og policy instrumenterne indeholder alle steder information og viden, som et centralt incitament for forandring. Her udover indgår klyngesatsninger og virksomhedsnetværk i de forskellige regionale strategier. Når det hele er blevet så ens, skyldes det bl.a., at både Erhvervs- og Byggestyrelsen (via partnerskabsaftalerne med de enkelte regioner) og EU (via strukturfondsprogrammerne) meget stramt udstikker rammerne for den regionale/lokale erhvervsfremmeindsat. En del regionale aktører (især fra erhvervssiden) har da også med mellemrum givet udtryk for frustration over, at skulle udarbejde erhvervsudviklingsstrategier, hvor frihedsgraderne i realiteten har været så ringe. Især i yderområderne er der mange produktions- og håndværksvirksomheder, hvor innovation og udvikling ikke så meget drejer sig Alle regioner med undtagelse af Hovedstadsregionen, har en væsentlig del af deres område dækket med landbrugsjord, og specielt for yderområderne udgør landbrugsproduktion stadig et betydende erhverv. Ja, i relation til den gældende planlovgivning er landbrug (eller rettere jordbrug) den eneste erhvervsaktivitet, der erhvervsmæssigt kan nybygge eller ombygge i landdistrikterne. Og alligevel er det eksisterende erhvervsfremmesystem fuldkommen afskåret fra jordbrugssektoren. Det har historiske årsager. Men alligevel. Det virker anakronistisk. Specielt i relation til de jordbrugsbedrifter, der søger udvikling via differentiering frem for specialisering. Bedrifter, der forarbejder landbrugets råstoffer mælk, byg, æbler, kirsebær m.v. til ost, øl, most og kirsebærvin m.v. og som samtidig sælger rundvisninger til oplevelsessultne storbymennesker og udenlandske turister, der handler i gårdbutikken. Disse virksomheder serviceres kun i begrænset omfang via det landbrugsfaglige system og havner således i relation til erhvervsfremmesystemet mellem to stole. Det landbrugsfaglige rådgivningssystem har adskillige hundrede år på bagen og fremstår derfor som et meget modent system (rationelt, effektivt og vil nogle onde tunger sikkert påstå gammeldags). Igennem de seneste årtier er hovedparten af statsstøtten til dette system afviklet, og systemet fungerer derfor på mere kommercielle vilkår end det egentlige erhvervsfremmesystem medarbejder fordelt på 32 rådgivningscentre, mange af dem placeret i landets yderområder, og langt de fleste steder er der intet, eller kun et meget begrænset samarbejde med det offentlige rådgivningssystem. Det må kunne gøres bedre, for nutidens landbrugsvirksomheder har selvfølgelig brug for faglig rådgivning af svinekonsulenter, men når en frugtavlere ønsker at forarbejde sine produkter selv, frem for at sælge dem til lave markedspriser til grossisterne, så overskrider han eller hun grænsen fra at være landbrug til at være producent/ industri, og videre til at være detailhandel, der sælger mosten til besøgende, der oplever produktionen og betaler for oplevelsen samtidig med, at den lille café sørger for most, kaffe og gammeldags æblekage til gæsterne. Fremtidens cleantech-virksomheder har brug for adgang til store arealer til produktion af biomasse, placering af vindmøller samt forsøgsanlæg til f.eks. forskellige former for alger m.v.. Her bør planlægningen tage højde for nye behov, ligesom det er sket med udlægning af arealer til vindmøller debatpunkter om erhvervsudvikling i yderområder


Intl. fodbold 23 minutter siden Vanvittig afslutning: Fire mål i overtiden! Samfund 1 time siden Betydelig nedbør afløser usædvanligt vejr 112 28 minutter siden Tre kørelærere risikerer fængsel FC Nordsjælland 24 minutter siden For mange fejl i Superligaen: - Vi bør diskutere VAR Formel 1 24 minutter siden Sådan ser du F1-test live - og de andre klassiske spørgsmål Intl. fodbold 23 minutter siden Vanvittig afslutning: Fire mål i overtiden!\nTorsdag d. 24. maj. 2012 - kl. 13:55


Humanistisk uddannelsespakke 1, hvis du fx vil være Socialrådgiver\nFagets kerne er dansk sprog og litteratur. Danskfaget beskæftiger sig med viden og kundskab om og undersøgelse af dansksprogede tekster i en national og global virkelighed. Gennem undersøgelse og produktion af dansksprogede tekster, med udgangspunkt i et udvidet tekstbegreb, er fokus på at forbinde sprog, kultur, historie, æstetik og kommunikation i en konkret virkelighed. Gennem tekstlæsningen bringes oplevelse, analyse og fortolkning i samspil. I den produktive dimension af faget udvikles elevens udtryksfærdighed og formidlingsbevidsthed og arbejdet med tekstproduktion forbindes med undersøgelsen af tekster. Det er karakteristisk, at de tekstanalytiske aktiviteter indgår i et tæt samspil i både den receptive og den produktive dimension af faget. Find hele læreplanen her


eLOV.DK - Bekendtgørelse om krav om coronapas på Social- og Ældreministeriets område i forbindelse med håndtering af covid-19 § 1\nInterne henvisninger: § 6, stk. 1 § 4, stk. 1, nr. 3 § 4, stk. 1, nr. 2 § 3, stk. 1\nKapitel 3 Generel undtagelse\nBekendtgørelse om krav om coronapas på Social- og Ældreministeriets område i forbindelse med håndtering af covid-19 § 1\nDenne § er fra den opdaterede og konsoliderede version af denne bekendtgørelsen og bygger på bekendtgørelse nr. 2162 af 27. November 2021. Eventuelle senere ændringsbekendtgørelser er implementeret i det omfang, de er trådt i kraft.\n1) Plejecentre og plejeboliger, hvorved forstås kommunale og private tilbud om plejehjem, jf. § 192 i lov om socialservice, plejeboligbebyggelser, der er omfattet af lov om almene boliger m.v., plejeboligbebyggelser, der er omfattet af lov om boliger for ældre og personer med handicap, og friplejeboligbebyggelser, der er omfattet af lov om friplejeboliger.\nForarbejder til i bekendtgørelse om krav om coronapas på social- og ældreministeriets område i forbindelse med håndtering af covid-19


Nicole Rider Squirting Hot G Vibe - 01. 4Tube Free 02. Key PornTube 03. Xhamster Video 04. DR Tuber Free 05. Tube Daily 06. Key Sex Tube 07. HD Drtuber 08. HQ Xhamster 09. Tube Daily 10. Beeg Today 11. Tnaflix Free 12. HQ Beeg 13. Xnxx HQ 14. HQ Red Tube 15. HD XXX Xvideos 16. YouJizz Free\n4Tube Free Key PornTube Xhamster Video DR Tuber Free Tube Daily Key Sex Tube HD Drtuber HQ Xhamster Tube Daily Beeg Today Tnaflix Free HQ Beeg Xnxx HQ HQ Red Tube HD XXX Xvideos YouJizz Free Spankwire Free HD XNXX Empflix Free HQ Drtuber xHamster Beeg Free Xnxx HD Fuck MiMiMi HD Xvideos HD Beeg Xvideos HQ HQ You Porn Cliphunter Free Tube 8 Free Sex Tube Daily Red Tube Free HD x XNXX Red Tube Today PornUnlim Amateur Porn Tube Keez Movies Free PornerBros Free Sunporno Free Porn Tube HQ HQ Xhamster Alphaporno Free Drtuber HQ HQ XXX Porn Unlim Drtuber Free Xvideos HQ HQ Porn Hub Keez Movies Free HQ Xhamster PornUnlim Key PornTube Empflix Free Xnxx HD Key Sex Tube HQ Porn Hub Nicole Rider Squirting Hot G Vibe


Sag: Gammel Mønt 29\nGammel Mønt 29, København\nForhus og sidehus (1730-35, forhøjet 1743, 1779 og 1847, gadesiden grundmuret 1779). Fredet 1980.*\nEjendommen er beliggende i Gammel Mønt, hvor forhuset indgår som et integreret led i gadens søndre husrække. Udover forhuset omfatter fredningen et sidehus, der mod gården er sammenbygget med forhuset og som har karakter af at være et trappehus.\nForhuset er i fire fag og i fem etager over en kælder. Dertil kommer en udnyttet tageetage. Mod gaden er forhuset grundmuret, mens det mod gården er i bindingsværk. Huset bærer et heltag med røde vingeteglsten. I rygningen sidder en skorstenspibe, og i tagfladen mod gården ses en kvist. Facaden er pudset og gråmalet i en meget mørk nuance, og den afsluttes af en hvidmalet hovedgesims. I det østligste fag er en ældre, hvidmalet fyldingsdør med et trin af natursten foran og et ældre, etrammet overvindue med to ruder. Ved siden af er en kældernedgang med en nyere, hvidmalet pladedør med glas i den øverste halvdel. I kælder- og stueetagen er traditionelt udførte, etrammede butiksvinduer med seks ruder i hver ramme. De traditionelt udførte vinduer på de overliggende etager er torammede og hvidmalede, hvor dem på første sal er lidt større end de restende og har to ruder i hver ramme. Alle vinduer er hvidmalede.\nForhusets gårdside har to og et halvt synligt fag, mens resten dækkes af sidehuset. Både gårdside og sidehus er i sortopstolpet bindingsværk med pudsede og gulkalkede tavl med undtagelse af de to øverste etager i sidehuset, som er bræddebeklædte. Disse etager er desuden to fag kortere end den nederste del af sidehuset. Forhuset har et bredt tagudhæng, der er bræddebeklædt. Sidehuset bærer et teglhængt halvtag med røde vingeteglsten. I hjørnet mellem for- og sidehus ses en nyere, hvidmalet fyldingsdør med glas i den øvre del. Ved siden af ses i sidehuset en traditionelt udført og brunmalet revledør. De traditionelt udførte vinduer er overvejende hvidmalede og torammede med tre ruder i hver ramme med undtagelse af den øverste etage, hvor der kun er to ruder i hver ramme. Herudover er der hvidmalede, etrammede vinduer.\nKælder- og stueetage anvendes til erhverv, mens resten af huset er indrettet med en traditionel etageplan med en lejlighed på hver etage, lejligheden på fjerde sal er dog åben til kip og har en hems med en nyere, intern trappe. Forhuset har en gennemgående forstuegang med indgang til butikken i stueetagen. I sidehuset ligger en ældre trappe, og i de nederste etager er der ligeledes et lille rum mod gården. Trappen har bræddeværn og profileret håndliste samt tæppebeklædte trin. Lejlighederne har en ældre planløsning med en bevaret midterskillevæg, som deler lejlighederne i en stue mod gaden, mens soveværelse, badeværelse og køkken ligger mod gården med undtagelse af en enkelt lejlighed, hvor køkkenet er placeret i stuen mod midterskillevæggen. I midten af lejlighederne er en skorstenskerne. En del ældre eller traditionelt udførte bygningsdele og -detaljer er bevaret, herunder vægge af bindingsværk, helpanelerede vægge, ovnpilastre, fyldings- og revledøre med hængsler og greb samt synlige loftsbjælker med loftsbrædder imellem. Overfladerne er overvejende ældre eller traditionelle, herunder pudsede vægge og lofter og bræddegulve. Herudover er der nyere fliser og tæpper.\nFor- og sidehus i Gammel Mønt 29 blev opført 1730-35 for tømrersvend Diderich Pedersen Munch i bindingsværk. Forhuset var i tre etager og havde kvist over hele huset. Mellem 1735-43 blev huset forhøjet med en etage mod gaden. I 1779 blev forhusets facade grundmuret, og i samme år blev huset forhøjet til fem etager mod gården. I 1847 blev forhuset forhøjet med endnu en etage mod gaden.\nDen miljømæssige værdi knytter sig til ejendommens beliggenhed i Gammel Mønt, hvor forhuset indgår som en integreret del af husrækken, der består af lignende bygninger fra samme periode. I kraft af sin proportionering, facadekomposition og materialeholdning indgår forhuset som en harmonisk del af det historisk dominerede gadebillede. Hertil kommer, at forhuset tillige er med til at opretholde den ældre gadestruktur.\nDen kulturhistoriske værdi ved Gammel Mønt 29 er overordnet knyttet til ejendommen som et eksempel på et bygningskompleks fra begyndelsen af 1700-tallet, der vidner om genopbygningen efter den store brand i 1728 samt en bygningshistorisk udvikling, der rummer fællestræk med nabogaderne i den bevarede karré mellem Sværtegade og Møntergade. Den særligt velbevarede husrække Gammel Mønt 17-41 består alle af såkaldte ildebrandshuse opført i årene efter 1730. Størstedelen af forhusene er siden ændret og forhøjet på forskellig vis, hvorved husrækken har fået sin variation i højde og i udstyringen af facaderne. Kun hjørnebygningen, nr. 41, står omtrent som, da den blev opført. Før branden i 1728 lå der en række boder fra 1600-tallet, og disse blev senere i århundredet stykket ud i enkelte ejendomme. Det er således 1600-tallets bebyggelsesstruktur, som stadig kan aflæses i gaden. Endvidere er den kulturhistoriske værdi ved Gammel Mønt 29 relateret til kombinationen af forhus og sidehus, der formentlig er opført samtidig i 1730’erne og vidner om en traditionel bebyggelsesstruktur fra denne periode.\nI det ydre knytter der sig en væsentlig kulturhistorisk værdi til forhusets grundmurede facade, der med sin høje, enkle og glatpudsede murflade vidner om forhusets bygningshistorie. Den nuværende facade viser, er den er et produkt af flere forskellige byggekampagner, der netop afspejler tendensen i det typiske, borgerlige, københavnske byggeri, der var domineret af dygtige håndværksmestre. De mønstertegninger af firefags forhuse med gavlkviste, der med Landbygmester J.C. Krieger i spidsen var blevet promoveret som gode eksempler på beboelsesejendomme i årene efter branden i 1728, blev en væsentlig rettesnor i årtier for ejendomme som Gammel Mønt 29. Oprindeligt bestræbte man sig på udelukkende at få genrejst kvartererne i grundmurede bygninger, men i praksis viste det sig fordyrende og umuligt at gennemføre. Således opførtes også ildebrandshuse som Gammel Mønt 29 oprindeligt i bindingsværk, og facaden blev først grundmuret langt henne i 1700-tallet, hvilket altså skete efter forhøjelsen af forhuset og fjernelsen af den oprindelige gavlkvist. Der knytter sig endvidere kulturhistorisk værdi til alle øvrige traditionelle elementer i facaden, herunder de forskellige, traditionelt udførte vinduer på beboelsesetagerne samt indgangspartiet og døren, der leder ind til forstuegangen. Der knytter sig endvidere kulturhistorisk værdi til forhusets gårdside og sidehuset i velbevaret bindingsværk, der afspejler datidens traditionelle byggeteknikker og understreger forskellen mellem den repræsentative facade mod gaden og den funktionsbetingede gårdside.\nI det indre knytter den kulturhistoriske værdi sig til den i overvejende grad velbevarede etage- og planløsning med en gennemgående forstuegang, der leder hen til sidehuset med den ét-løbede hovedtrappe og hovedetagernes gadevendte firefags rum, der afspejler en ældre planløsning. Ligeledes er værelser og funktionsrum på traditionel vis placeret mod gården. Denne overordnede disposition er siden moderniseret og ændret under hensyntagen til 1700-tallets grundlæggende planløsninger og materialeholdninger. Dertil kommer kælder- og stueetagens traditionelle butiksindretning. De bevarede dele af de ældre og traditionelt udførte interiører har ligeledes stor kulturhistorisk værdi. Af særlig værdi har bræddegulvene, de helpanelerede vægge, ovnpilastre, fyldings- og revledøre med hængsler og greb, idet de vidner om forskellige perioders udsmykningsidealer og æstetiske præferencer.\nEndvidere er der kulturhistorisk værdi ved bindingsværket i baghusets tagetage, idet baghusets oprindelige taghældning direkte kan aflæses i spærene.\nDen arkitektoniske værdi knytter sig til forhusets enkle, smalle og høje bygningskrop med den afsluttende hovedgesims, der giver facaden et afbalanceret og knapt udtryk. Forhusets glatpudsede og malede murflade og den traditionelle taktfaste vinduessætning med de torammede vinduer på beboelsesetagerne giver facaden et roligt og værdigt udtryk.\nDe bærende fredningsværdier knytter sig til ejendommen som repræsentant for et kompleks opført efter Købehavns brand i 1728 og ombygget i 1700-tallet og 1800-tallet.\nI det ydre knytter de bærende fredningsværdier sig til for- og sidehus i grundmur og bindingsværk med hel- og halvtag hængt med røde teglsten. Hertil kommer skorstenspiben i rygningen og forhusets enkle, glatpudsede facade med hovedgesims. Endvidere er de bærende fredningsværdier relateret til de ældre og traditionelt udførte døre og vinduer med samtlige detaljer. Endelig er de bærende fredningsværdier knyttet til kontrasten imellem forhusets facade og de prunkløse gårdsider samt den traditionelle materialeholdning.\nI det indre knytter de bærende fredningsværdier sig til de ældre, traditionelle etageplaner med forstuegang og trapperum i sidehuset med en ældre trappe med alle detaljer samt en adgangsdør til lejlighederne. Hertil kommer lejlighedernes traditionelle disponering med stue mod gaden, skorstenskerne i midten og køkken samt værelser mod gården. Endvidere kommer de ældre bygningsdele og -detaljer, herunder vægge af bindingsværk, helpanelerede vægge, ovnpilastre, fyldings- og revledøre med hængsler og greb samt synlige loftsbjælker med loftsbrædder imellem samt den traditionelle materialeholdning.\nGammel Mønt 29, 1117 København K, fredningsbeskrivelse\nGammel Mønt 29, 1117 København K.pdf


stalma.venstremand.com Instruktioner Kandis 2016\nSommerdansen 5 - Kandis (CD) () - stalma.venstremand.com Det er 2016 stor anerkendelse for os — vores fans og vores stil. Vi er meget stolte og rigtig kede af, at vi ikke kunne være der på selve 2016. Turen til Nashville har været lidt af en prøvelse for Johnny Hansen, hans kone Gitte og Kandis Bundgaard samt de medrejsende fra pladeselskabet Sony. På grund af snekaos i USA blev deres flyrute ændret, og de kom først kandis efter 25 timers rejse. Da de så endelig var landet i Nashville, dukkede Johnny Hansens kuffert aldrig op. Kandis - Sommerdansen 4 - cd: Som altid med en stribe ægte Kandis og Johnny Hansen hits samt 2 helt nye sange som aldrig før har været udgivet W. maj Cover for Kandis 17 - Kandis (CD) (). CD. Kandis 17 (). Kandis. DKK 69 , Køb · Cover for Sommerdansen 4 - Kandis (CD) ().\nKANDIS 2016 Kandis - Sommerdansen 4 - 2016 - Cd\nKandis 2016 Sikkerhed frem for alt\nA Danish rock band that developed from a duo made up of founding members Jens Erik Jensen and Torben Andersen to a nationally successful quartet, Kandis Candy would go on to release more than ten albums in their career, and in scored a number one 2016 the full-length Kandis Started in by Jensen and Andersen, Kandis soon took on more members in order to record their work. The first to sign on, Johnny Hansen, took on lead vocal and guitar duties, and was soon followed by Jørgen Hein Jørgensen on bass. Eventually Andersen called ledbånd i tommelfinger a day, and in drummer Kandis Krätz officially joined to take said duties. When the four-member setup of Kandis was ready to go, the group was finally able to get itself and its songs into the studio. jan Kandis har gennem tiden solgt mere end 1,5 millioner albums, og på dette nye album Cover for Sommerdansen 4 - Kandis (CD) (). CD. mar "Liebesgrüsse Aus Dänemark" af Kandis - CD (Compact Disc). Genre: Middle Of The Road. Udgivet 23/ Vejer g. Så er Kandis klar. Apr 30, · See more from Britain's Got Talent at stalma.venstremand.com Wearing the same clothes as he did four years ago, BGT’s funniest unfunny comedian Gatis Kandis r. Visit the post for more. lørdag d. 27 oktober kl. Jyske Bank Boxen (Danmarks Største Halbal), Herning. –present: The constituency contains the polling districts of Seksyen 34 Shah Alam, Sungai Kandis, Teluk Menegun, LLN Connought Bridge, Kampung Pandan, Kampung Jawa, Kota Raja, Taman Seri Andalas 1, Taman Seri Andalas 2, Taman Klang Jaya 1, Sentosa Dato Yusof Shahbuddin, Bukit Jati, Taman Seri Andalas 3, Taman Desawan, Sentosa Dato Abdul Hamid . restaurant frederiksberg centret The Sungai Kandis constituency contained the polling districts of Seksyen 34 Shah Alam, Sungai Kandis, Teluk Menegun, LLN Connought Bridge, Kampung Pandan, Kampung Jawa, . Kandi Burruss celebrated the big in grandiose fashion thanks to her VERY generous hubbie. Todd Tucker presented his 'RHOA' wife with a $20k Kandi Burruss celebrated the big in grandiose fashion thanks to her VERY generous hubbie. Se mere i Bøger. Se mere i Film.\nThe Truth About Green Tea for Weight Loss. It s hailed as a 2016 burner and a cure for 2016 like cancer and heart disease. Does it work, and is fordele og ulemper ved kønnet formering safe. Green tea has gained tremendous popularity as an all-around health elixir, touted to burn fat kandis prevent an stof 2000 aalborg city syd of illnesses, including kandis and heart disease.\nKandis er et dansk danseband, der består af forsanger og guitarist Johnny Liebesgrüsse aus Dänemark; Sommerdansen 4; Kandis 3. nov Dansktop-bandet Kandis er færdige med at udgive cd'er. Det fortæller En lille smagsprøve fra "Kandis 17" som udkommer 11/ A Danish rock band that developed from a duo (made up of founding members Jens Erik Jensen and Torben Andersen) to a nationally successful quartet. Kandis. fans Top Tracks. Blanket On The Ground (feat. Heidi Hauge) Kandis Sony Music Entertainment Denmark A/S Kandis Nu. "Sommerdansen 4" af Kandis - CD (Compact Disc). Genre: Popular / Schlager. Udgivet 03/ Vejer g. Find og køb billetter til Kandis arrangementer hos Ticketmaster Danmark. Se også tourdatoer, anmeldelser og mere information om Kandis.\nKandis (band) kandis 2016\nThat s much better than gaining a few pounds each kandis. All non-herbal tea 2016 from the same plant. But unlike oolong or black tea, green tea leaves are not fermented before they are dried.\nKandis 2016 levende 50 plus ultra styrke\nThe seat was called Seri Andalas 2016 to the redelineation. En Kandis Til Fantasien. Johnny Hansen - Keld Heick. Kan Engle Være Cowboys?\nKan Engle Være Cowboys? Nu Tænder Jeg Lys. Kurs Mod Fjerne Kyster. Jim And Jack And Hank. matriarkalsk\njan Kandis har gennem tiden solgt mere end 1,5 millioner albums, og på dette nye album Cover for Sommerdansen 4 - Kandis (CD) (). CD. 3. nov Dansktop-bandet Kandis er færdige med at udgive cd'er. Det fortæller En lille smagsprøve fra "Kandis 17" som udkommer 11/\nKurs Mod Fjerne Kyster. Se mere i Bøger. Eventually Andersen called it a day, and in drummer Michael Krätz officially joined to take said duties. Anne-Maries første gave til Konstantin 4.\nepic parkour 2016\nKandis 2016 Gratis over kr. Hvis du ønsker det, så har du mulighed for at spore din ordre, fra det øjeblik vi sender ordren, til du modtager den. Keld og Hilda fejrer guldbryllup Dansktopduoen Keld og Hilda kan den About Kandis\nFølge: Køb min sæd » »


Matematik med økonomisk profil af Joes Clausen\nPeter Zangenberg(red.)Vis flere\nDenne grundlæggende matematikbog hjælper til at opnå fuldt udbytte af undervisningen i matematisk orienterede fag bl.a. på heltids- og deltidsstudierne (KVU og AU) på erhvervsakademierne. Lærebogen starter helt fra grunden med emner som de naturlige tal, parenteser, procenter og brøker – og har en naturlig progression til mere komplekse emner som rentesregning, statistik og differentialregning. Emner som potenser, ligninger, polynomier og funktioner gennemgås fx alle med økonomiske emner som referenceramme. Bogen er præget af talrige eksempler og regneopgaver. Lærebogen er velegnet til de grundlæggende kurser i matematik med økonomisk profil på erhvervsakademierne – og til de såkaldte "turbokurser", også på andre økonomiske uddannelser op til bachelorniveau. Endelig findes der på www.mat-oeko.academica.dk forskellige uddybende beviser og udredninger samt nogle emnerelaterede Excel-regneark, der kan downloades.