tv Archives - SoloSanne\nForventelige reaktioner på feminisme\nI mange år har jeg været virkelig træt af at være feminist. Eller lad mig lige omformulere det; jeg er naturligvis ikke træt af at mene, at alle mennesker uanset køn (seksualitet, religion, alder, hudfarve, handicap, ørestørrelse og kæledyrspræferencer) skal have lige rettigheder, muligheder og i øvrigt ikke jordes på grund af deres køn (eller på grund af deres seksualitet, religion, alder, hudfarve, handicap, ørestørrelse eller kæledyrspræferencer.)\nMen jeg har været træt af reaktionerne, jeg får på at sige, at jeg er feminist. Fordi de er så fucking forudsigelige, at min sjæl dør en lille smule, hver gang skal have den der deja vu-båndsløjfe-fornemmelse af at starte forfra på Feminisme ono-o-one med en eller anden ignorantus, som ikke ved helt basale ting om mennesker og samfundet.\nForventelige uvidende reaktioner kommer godt nok ikke kun i forbindelse med diskussioner om feminisme, men jeg vil anslog, at i hvert fald halvdelen af de gange, min sjæl tager pistolen frem for at skyde sig selv i hovedet, har emnet været ‘noget med køn’.\nHvis Blachman taler, og ingen hører det, findes han så?\nPt kører for eksempel en meget forventelig reaktion på den feministiske kritik af DR2-programmet Blachman, og den reaktion viser egentlig så fint, hvorfor det er så trættende at forsøge at diskutere køn i det her land (i den her verden).\nDet første forudsigelige, der skete var, at der kom en pressemeddelse ud om programmet, hvor det var helt tydeligt, at DR og Blachman havde brugt rigtig god tid på at finde de mest provokerende buzzwords for at tirre så mange feminister så muligt – fordi feminister desværre også er ret forudsigelige; forstået på den måde, at de fleste feministiske organisationer ikke bare kan sidde stille og lade være med at kommentere på kvindenedgørende ting.\nJeg foreslog engang en ægte rødstrømpe den enkle løsning: “Kan I ikke bare ignore idioterne!?” Og hun så helt underlige ud i hovedet og sagde: “Det kan vi da ikke!”\nOg selvfølgelig kan man det, men jeg kan godt forstå, hvorfor hun føler, at de ikke kan. For hvis alle bare bliver trætte som mig og trækker sig fra debatten, får idioterne så ikke frit spillerum?\nMåske gør de det, men jeg kan ikke lade være med at tænke, at det nogle gange kan være smart at aflure, når de her idioter altså bare er ude på at få opmærksomhed – i form af feministisk kritik – og så… lade være med at give dem det.\n1-0 til uforudsigelighed.\nAlle i reklamebranchen ved jo efterhånden, at de tider er forbi, hvor sex solgte i sig selv. Nu er der to muligheder tilbage; enten kamuflerer de sex med humor, så de har et glimt i øjet, når de viser den erotiske kilden med en fjer, eller også – hvis de er larmende uoriginale – går de pornovejen og bruger hele hønen, så de om ikke andet får noget forargelse op at stå.\nEt godt eksempel på det her er sodapis-producenten Cult, der med jævne mellemrum lancerer grotesk sexistiske reklamer, fordi de ved, at det giver meget medieomtale, når nogle feminister bliver sure. Fuldstændig samme mekanisme brugte DR i deres omtale af Blachman.\nOg så skete der naturligvis to dybt forudsigelige ting: 1) feministerne blev sure og 2) alle (inklusiv feministerne selv) blev vildt nysgerrige for at se det her program.\nIsær fordi DR blev hjulpet godt på vej af alle dem, der fik meget travlt med at irresætte den feministiske kritik med et “lad os nu lige se, hvad det handler om først.”\nHold nu kæft med det bavl!\nJa, undskyld mig, men det er sgu da for nemt at affærdige reel kritik på den måde. For uh, vi ved jo alle sammen, at man ikke må udtale sig om noget, man ikke ved noget om, ikke? Så derfor er det såre nemt at jorde dem, der begynder på en kritik af noget, inden dette er blevet sendt/udgivet/afsløret. Jeg har ikke tal på de twitter-facebook-papirmedie-kommentarer, jeg har set den seneste uge med variationer over: “Typisk feminister at hidse sig op på forhånd uden at have sat sig ind i sagerne.”\nOg så bliver det nærmest sådan helt bagvendt-tydeligt, hvem der ikke har sat sig ind i sagerne, fordi det er jo netop den viden, feminister har – om objektivisering af kvindekroppen og om mandens traditionelle roller som (be)hersker af den – det er den viden, der gør os i stand til at udtale os på forhånd og problematisere, at dette gøres til genstand for et tv-program – især på en licensbetalt tv-station.\n(Man tænker nemlig naivt, at DR repræsenterer en højere moral, end de kommercielle kanaler, men når det kommer til at være seertalsliderlige, er DR dog helt på samme højde! (Og ironisk nok ville både TV3 og Kanal5 formentlig have sagt nej, hvis de var blevet præsenteret for et program som Blachman – ikke fordi de har højere moral end DR, men fordi de ville have syntes, at det lød dødkedeligt: “Så der er nøgne kvinder og sexistiske mænd… ja-ja, men er de fulde og knalder i en pool, nej? Nå, så har vi allerede et meget bedre koncept selv, tak.”))\nDet pikløse samfund svinger med.. nå ja pikken\nI øvrigt er det et af grundlagene i vores medielovgivning, at det er muligt at få nedlagt fogedforbud mod en udgivelse/transmission, så det ikke bliver udsendt, hvis man på forhånd mener, at indholdet kommer til at være imod lovgivningen – i form af injurier osv. Så selvfølgelig skal man kunne kritisere og problematisere et tv-program, inden det er blevet sendt.\nNår det er sagt, så ved jeg udmærket godt, at Blachman ikke bryder loven ved at vise nøgne damer og være lummer, men det burde det måske…\nNej, det mener jeg naturligvis ikke. Jeg elsker ytrings- og kunstnerisk frihed, så jeg vil selvfølgelig helst, at vi undgår at lave nogen form for begrænsninger på det, vi må sige – ikke engang på mandschauvinistisk idioti. (Det vil jeg i stedet anbefale, at vi tier ihjel.)\nMen en anden nylig feministisk kritik kom i form af udgivelsen af en rapport fra Nordisk Ministerråd for Ligestilling, hvori de henviser til den omsiggribende antifeminisme i samfundet og blandt andet foreslår en skærpet lovgivning over for trusler og detslige, der har udspring i køn.\nDette blev naturligvis, helt forudsigeligt, i mange medier – både de traditionelle og de sociale – udlagt til, at det skal være ulovligt at udtale sig kritisk om feminisme. Underforstået, at den slemme, slemme (svenske) statsfeminisme, der tvinger drenge til at sidde ned og pisse i børnehaverne, snart kommer til Danmark og stjæler den sidste rest af den maskulinitet, der er tilbage i det pikløse samfund, som vi åbenbart ifølge Blachman har udviklet os til\n(Og ja, mit eget liv er desværre ret pikløst lige for tiden, men jeg håber da virkelig, at det er forbigående og ikke en reel tendens, for så bliver der sgu frygteligt kedeligt i dobbeltsengene fremover.)\nKender I det, at kvinder bare ikke er lige så meget værd?\nDet her er nemlig en anden, og helt typisk reaktion, man får på at sige, at man er feminist; at man bliver behandlet, som om man er medlem af et politisk parti, hvis ideologi kan diskuteres på linje med kontantshjælpsreformen og 2020-planen.\nIkke dermed sagt, at vi ikke kan diskutere de politiske forslag, der udspringer af feminisme, som eksempelvis kønskvoter og lovgivning mod købesex – det er netop politisk. Men at diskutere feminismens grundlag, nemlig at samfundet udadtil er indrettet på mænds vilkår og forfordeler kvinder (og at det indadtil i familien i dagens samfund i høj grad er indrettet på kvinders vilkår og forfordeler mænd), dét er simpelthen så uendeligt trættende.\nDesværre er det også den diskussion, jeg oftest ender i, fordi jeg har valgt at være i en så mandsdomineret branche som stand-up-branchen – en branche som i manges øjne tilmed er voldsomt sexistisk. Det er jeg ikke dog ikke enig i – bare fordi mine kolleger laver jokes om kvinder fra en mands synspunkt er det ikke per definition sexisme. Faktisk synes jeg, at det er både vigtigt og også i øvrigt ofte skideskægt at se mænd forholde sig til kønsspørgsmål.\nMen jeg kan simpelthen ikke stoppe med at undre mig over, at nogle af mine mandlige kolleger, som virkelig kan blive rasende – grænsende til rødsprængte i øjnene – over racister og dedikere store dele af deres shows på at svine de her KKK-typer til, efterfølgende og uden at blinke kan slå over i en joke, hvori kvinder eller kvindekroppen latterliggøres uden anden årsag end det, at vi er kvinder.\nSelvfølgelig skal man gøre grin med kvinder – for vi gør vildt mange dumme ting hele tiden, og vi kan også være store idioter – men nogle gange, når jeg hører de her jokes om kvinder, står jeg for mig selv og indsætter ordet “muslim”, “jøde” eller “neger” i stedet for ordet “kvinde”, og pludselig er joken væsentlig mindre sjov – nu er den bare generaliserende, dum og underbygger en allerede eksisterende fordom (om at muslimer ikke kan parallelparkere, at jøder ikke kan argumentere logisk, og at negere over 30 har lange, klamme patter.)\nSe lige ud over din egen pikkemand engang, gider du!\nMåske virker det lidt “skide i egen rede”-agtigt at kritisere mine kolleger på den måde, men for mig repræsenterer de bare glimrende den gennemsnitlige danske mand – søde, openminded, intelligente og generelt ikke synderligt nedladende over for kvinder.\nAlligevel har de færreste af dem skænket en tanke, at det kan være en fordel at være født som mand. (Ikke alle komikere er dog ubekendte med dette, du kan eks. nyde, desværre afdøde, George Carlin tale om kvinder her.)\nFaktisk bliver de fleste mænd decideret sure, hvis man kommer til at sige højt, at deres køn giver dem fordele, som kvinder ikke har – hvilket er endnu en forudsigelig reaktion på feminisme: “Hey, mænd har det faktisk også hårdt.”\nOg igen, det undrer mig altså virkelig, at man(d) kan have det sådan. Jeg mener; jeg har venner af anden etnisk herkomst, og jeg er da ikke et øjeblik i tvivl om, at jeg er så meget bedre stillet i det her samfund, end de er. Bare det faktum, at min veninde med asiatiske rødder stort set ikke kan gå ned af en gade, uden at nogen råber “thailuder” efter hende, det viser da, at hun oplever så mange fordomme og begrænsninger, som jeg som vinterbleg-året-rundt dansker aldrig nogensinde kommer ud for. Hvis hende og jeg var oppe imod hinanden til et job, vi var nogenlunde lige kvalificeret til, og jeg fik det, ville jeg da for evigt spekulere over, om det var vores hudfarver, der gjorde udslaget.\nHvorfor kan mænd ikke se det samme med kvinder? Hvorfor kan de ikke se, at vores kroppe konstant bliver objektiviseret? At vi jævnligt bliver hånet og nedgjort alene på grund af vores køn?\nMor skal nok klare den, når far er sådan et fjols\nIgen; jeg kan da også godt se den gigantiske fordel, jeg har af mit køn i forhold til eksempelvis børn. Hvis jeg fik børn, ville min status som mor være uendeligt højere, end en mands status som far. Og af den grund kunne jeg aldrig drømme om at svine en mand til, hvis han beklager sig over, at han ikke kan få forældremyndigheden over sine børn. Jeg synes Foreningen Far er en genial organisation. Flere af den slags, tak!\nMen hvorfor kan mænd ikke se det den anden vej? Hvorfor bliver de så vrede over kvinder og organisationer, der gør opmærksomme på de uretfærdigheder, der er over for kvinder i samfundet?\n(Hvis du er i humør til lidt deprimerende læsning om bare nogle af uretfærdighederne – i form af vold mod kvinder – så læs den her klumme. Og hvis du læser kommentarerne også, vil du i øvrigt se en fjerde helt klassisk reaktion på feminisme, nemlig “øh, det er faktisk lige så slemt at være mand, ja, vi får også tæsk hele tiden, nå!”\nMan bliver så træt! Det er sgu da ikke det samme, din store, fede ….! At gå i byen og få et par på kassen – af andre mænd! – er sgu da ikke det samme som, at kvinder udsættes for systematisk vold og undertrykkelse i deres eget hjem af den mand, der traditionelt set har haft råderet over dem – og stadig har det mange steder i verden.)\nDet er vel også kvindernes skyld, at det er kvindernes skyld\nJeg vil så nødig slå ind på det spor, der handler om, at der er en antifeministisk højredrejning i gang i samfundet, fordi 1) der er skrives mange virkeligt gode blogs om det her i forvejen (tjek evt. Mandfjols) og 2) jeg bliver så uendelig trist over, at svaret på de ovenstående spørgsmål skulle være, at mænd bare hader kvinder. At der skulle være en eller anden freudiansk kastrationsangst, som gør, at mænd føler trang til jorde os med bryster i angsten for at miste deres egen eksistens.\nOg så kommer Blachman ind igen med alt dens forudsigelighed udi afmaskuliniseringen af mændene – og hvordan det er kvinders skyld. Jeg har allerede brugt mange linjer her (og her) på debatten om feminiseringen af folkeskolen, og her er fuldstændig den samme retorik: Det er kvindernes skyld, at mændene har det hårdt.\nUden dog selv at have set Blachman morede jeg mig meget over gengivelsen af, hvordan han for eksempel får det gjort til kvindernes skyld, at samfundet er blevet pornoficeret…\nOkay så. Hvis det skal forståes på den måde, at skylden ligger hos de kvinder, der lidt for velvilligt tager deres tøj af i alle mulige og umulige sammenhænge – ikke mindst i Blachmans eget tv-program – så kan vi da godt sige, at det er kvindernes skyld.\nMen hvis vi absolut skal placere skyld – og det skal vi jo, for det er åbenbart trenden i dag; ingen vil tage ansvar, alle vil placere skyld – kunne vi så ikke lægge bare lidt af skylden for pornoficeringen hos det køn, der rent faktisk stadig køber, at sex sælger!?\nFaktum, fordom – blabla, hvad er forskellen?\nOg ja, nu lægger jeg selv op til endnu en forventelige reaktion på feminisme, nemlig, at jeg generaliserer omkring mænd – og at vi feminister derfor er lige så slemme, faktisk værre, end alle andre, fordi vi påstår, at vi arbejder for at fjerne generaliseringer, og så går vi selv rundt og laver dem: “Ha ha, hvad med dig selv, feministfisse!”\nSå døde min sjæl helt, så er der simpelthen ikke mere feministisk kampgejst i mig, jeg er færdig. Jeg orker ikke snakke med mennesker, der ikke kan se forskel på generaliseringer på baggrund af statistisk og videnskab og generaliseringer på baggrund af fordomme:\nKvinder kan ikke argumentere = fordom.\nMænd er hovedforbrugere af porno = statistisk faktum.\nMænd er dårligere forældre = fordom.\nKvinder er dårligere stillede end mænd på stort set alle områder af samfundet = statistisk faktum.\nMænd er pikløse = fordom.\nKvinder er dårligere end mænd til at parallelparkere = statistisk faktum, der dog udløses af en fordom. (Hvis du altid får at vide, at du er dårlig til noget, vil du automatisk blive dårligere til det – det kaldes priming, og det har Malcom Gladwell blandt andet skrevet om i en virkelig dejlig bog, som jeg har henvist til før, men jeg bliver ved med at gøre det, indtil du har læst den! (I øvrigt kan man diskutere, hvad der rent faktisk ligger bag statistikken. Ganske rigtigt laver kvinder statistisk set flere parkeringsskader end mænd, men kvinder bruger formentlig også oftere bilen til ærinder, der indebærer parkeringer.))\nJeg tager Jørgen Leths bøger, som jeg vil\nYderligere en forventelige reaktion på feminisme er desværre også en af de rigtigt slemme; nemlig at den feministiske kritik aldrig bliver taget til efterretning. At vi protesterer og argumenterer og fremlægger statistikker og rapporter fører i bedste fald til et skuldertræk, i værste fald sker præcist det modsatte af det, feministerne forsøger at få igennem.\nI tilfældet med Blachman skete der det, at en masse ikke-feminister blev gjort opmærksomme på programmet på grund af kritikken. De besluttede sig derfor for, at de ved selvsyn ville danne sig deres mening om det her, som feministerne nu havde hylet op om (som jo også var det, DR havde satset på.)\nDe her ikke-feminister ser så programmet, men forholder sig ikke til den feministiske kritik, i stedet forholder de sig til programmet “på programmets præmisser,” som de vil kalde det, når de eksempelvis anmelder det for deres avis.\nNøjagtig det samme skete med Jørgen Leth-sagen, dengang han udgav sin bog, Det uperfekte menneske, hvori han skriver at om tage kokkens datter, som det passede ham.\nI stedet for at forholde sig til det, der egentlig var den feministiske kritik; nemlig det udtryk for den hvide mands udbytter-seksualitet, der blev fremstillet. Så blev bogen læst og anmeldt af flere, end hvis Goethe var opstået fra de døde og havde udgivet en ny bog, og Jørgen Leth som kunstner blev taget i forsvar – og nogle gik i den anden grøft og hadede ham og kaldte ham en gammel gris. Og begge dele var for så vidt fuldstændigt ligegyldigt, for det var bare afsporinger, det var egentlig slet ikke det, den feministiske kritik oprindeligt handlede om; den handlede om mandens seksualitet.\nKvinden er et sexobjekt og/eller en heks\nHvilket er nøjagtig det samme der sker med Blachman nu. Den feministiske kritik forsøger at problematisere den maskulinitetsopfattelse og seksualitet, som Blachman og programmet repræsenterer, men i stedet kommer hele debatten nu til at handle om ham som person (og det havde Blachman sikkert også satset på.)\nAnmeldere forholder sig til programmet “på programmets præmisser”, nogle synes endog at det er et originalt koncept (og ingen tænker over, at de ikke ville have skænket dette “originale koncept” to linjers avisplads, hvis det ikke var for den forudgående hype.)\nOg midt i alt den forholden sig til tingene på “tingenes præmisser” forsvinder den feministiske kritik altså ud af billedet. Det er nærmest en lille “ja, nu hvor damerne har sagt deres forudfattede fnidder, så kommer de seriøse mænd m/k på banen og forholder sig til det virkelige indhold.”\nMen det var det virkelige indhold, den feministiske kritik gik på. Programmet skriver sig jo ind i en lang tradition for kun at betragte kvinden på to måder: at se kvindekroppen som et objekt og at anse kvindesjælen som værende skyld i alverdens ulykker.\nDe monoteistiske religioner har gjort det her i over 2000 år, grækerne og romerne før dem, og i dag fortsætter vi så – som totalt hoved- og historieløse ignorantusser med den fremstilling af kvinder. Og når feminister formaster sig til at gøre opmærksom på det, så bliver den forventelige reaktion at se os som oversensitive og hysteriske, samt at lade være med at tage kritikken alvorligt. For pudsigt nok kan feministisk kritik ties ihjel, mens idioti åbenbart ikke kan.\nDet er derfor, jeg så sjældent orker at diskutere det. Bare det at så mange mennesker i den her verden slet ikke vil anerkende, at der er et problem; at kønnene stadig er langt fra ligestillede.\nAt være slave er mit eget valg, som slavehandleren traf for mig\nJeg forestiller mig, at det må være sådan slavemodstanderne havde det for 200 år siden. De gik også dengang rundt i en verden, der var vildt uretfærdigt skruet sammen, men samtidig mødte de stort set kun mennesker, der nød godt af uretfærdigheden og derfor – underligt nok – ikke kunne se problemet.\nOg ikke engang alle slaverne selv kunne se problemet, for mange af dem havde jo aldrig prøvet andet. De havde ikke fantasi til at forestille sig en verden, hvor de rent faktisk blev betragtet som individer på lige fod med andre – hvor deres sjæle og kroppe var deres egne, og hvor dét blev respekteret.\nHvilket leder mig hen til den sidste forventelige reaktion på feminisme, som også er den, der gør mest ondt, nemlig alle de kvinder, der ikke kan se problemet. Alle de kvinder, der modarbejder feministiske tiltag – hvadenten det er tiltag for at skabe bedre forhold for kvinder eller for mænd.\nVoksne kvinder, der kan se mig direkte i øjnene og sige, at de aldrig har oplevet andet end, at de er helt ligestillede med mænd og to sekunder senere fortælle om en klam mand i bussen, der tog dem på røven. Kvinder, der mener, at man får løn som forskyldt – uanset om det gælder på arbejdsmarkedet, eller hvis man har en nedringet bluse på og bliver voldtaget. Kvinder, der med næb og kløer forsvarer deres bastion som den førende forældre, fordi om ikke andet, så har de da det.\nKvinder, der formentlig dybest set, bare er mere trætte i sjælen end mig. Trætte af konstant at blive mindet om, at vi er født ind i en verden, hvor vi bliver set som andenrangsmennesker, bare fordi vi er dem, vi er. Og derfor virkeligt gerne vil lade, som om at alting nok skal ordne sig, som gerne vil tro, at hvis man bare smiler nok, arbejder hårdt nok og ikke kæfter op om uretfærdigheder i tide og utide, så får man en fair chance.\nKvinder, der virkelig tror på, at alle idioter og alle problemer kan ties ihjel.\nOg jeg kan mærke, at min sjæl også længes efter den tro. Den vil så gerne have fred, den er træt, den gider ikke flere idioter. Den orker ikke at starte diskussionen om køn op fra scratch for 10.000. gang, hver gang jeg taler med nogen om det.\nMen mon ikke også slavemodstanderne nogle gange bare havde lyst til at skyde sig i hovedet, når nogen begyndte på en eller anden fordomsfuld smøre a la “slaver er slet ikke egnede til at tage vare på sig selv”!?\nOg de vandt kampen. Ikke bare på kort sigt, men også i eftertidens opfattelse af slaveri som værende dybt forkasteligt. Mon kønsrelateret vold, ulige lønforhold og mødredyrkelse om 200 år vil blive betraget på samme måde? Jeg håber det, håber det virkeligt helt ind i min trætte, trætte feministfissesjæl.\n“Interessen for reality-tv er faldende,” fortalte en af mine veninder forleden. På den der yeah-verden-er-alligevel-bedre-end-jeg-troede-måde, og jeg nænnede næsten ikke at briste hendes illusioner. Men jeg endte nu alligevel med at gøre det, for jeg er en klodsmajor og kan aldrig holde min kæft i den slags situationer.\nHendes begejstring var bare for høj, hun troede simpelthen, at vi snart ville begynde at se virkelig virkelighed på tv igen, fordi seertallene for Paradise og Big Brother åbenbart er faldende (jeg har i øvrigt ikke tjekket, om hun har ret i dette, for jeg kunne personligt ikke være mere ligeglad med, hvor mange der ser – eller ikke ser – den slags. Folk må sgu selv om, hvad de vil bruge deres dyrebare tid på.)\nMen hun regnede med, at den tendens vil betyde, at vi snart slipper for uinteressante navle- og i andre kropsåbninger-pillende reality-stjerner, der intet har at byde på udover mavemuskler, der gør sig godt i HD.\nDet sidste kan hun muligvis have ret i. Mætningsgrænsen for pæne, men uintelligente mennesker på tv må efterhånden være nået… (tror du på det!? Næ, ikke rigtigt vel?) Men det betyder jo ikke, at tv pludselig bliver befolket af virkelige mennesker med virkelige problemstillinger. Nej, det betyder bare, at ordet “reality” bliver newspeaket endnu engang.\nHusker du Hade-Hanne?\nJeg elsker George Orwell, og jeg hader, at han har fået ret i mere end halvdelen af sin forudsigelser, om hvordan vi vil opføre os – ikke i 1984, men i dag. En af hans sikre træffere er, at alle ord mister deres oprindelige betydning, fordi offentlige myndigheder og kommercielle foretagener bare beslutter sig for at bruge dem modsat; newspeak.\n(Her kunne man, helt i ånden fra 1984, jo også nævne det groteske i at have en forsvarskommando, hvis primære formål er at angribe fjendtlige mål i ørkenlande. Skal vi ikke bare kalde det Krigskommandoen, det lyder da så meget sejere!?)\nSådan lagde tv-branchen ud, da den lancerede reality tilbage i slutningen af 90‘erne. “Her er virkeligheden,” lovede de: “Virkelige mennesker i virkelige situationer.”\nOg jeg købte den skam i starten. Jeg sad klistret til skærmen til første sæson af Robinson og hadede Hade-Hanne, fordi hun – udover konstant at sige irriterende ting – havde valgt som sit personlige bidrag til livet på en øde ø at medbringe et makeup-sæt, mens andre havde fiskegrej og falckudstyr med. Sikke en selvoptaget mokke, tænkte jeg, og det blev kun yderligere bekræftet af den “virkelighed”, jeg så mandag efter mandag.\nMen så kom anden sæson og tredje sæson og alt muligt andet reality-tv herunder Big Brother (som godt og grundigt voldtog Orwells kreative copyright på den titel. Men det var jo ironisk nok stadig helt i ånden fra hans bog.)\nOg samtidig med den nye bølge af reality startede jeg selv på Journalisthøjskolen og begyndte at forstå de mekanismer, der er i spil, når man laver tv. Eller rettere: når man iscenesætter virkeligheden med det ene mål for øje at narre seerne til at tro, at det er virkelighed, de ser.\nEt par år efter første sæson af Robinson læste jeg desuden et interview med Hade-Hanne. Deri fortalte hun, at ikke alene havde TV3 kun valgt at bruge de klip med hende, hvor hun fremstod irriterende, det var også tilrettelæggerne på Robinson, der havde bedt hende om at tage makeup-sættet med som den personlige ting. Hun ville hellere have haft akvarelmaling med. Og det var da muligvis et lige så jammerligt bidrag til overlevelse på en øde ø, men det var i det mindste hendes egen idé – og dermed et mere sandfærdigt og virkelighedstro udtryk for hendes person.\nPointen er; at jeg måske godt kunne have hadet hende uden TV3’s hjælp. Men nu føler jeg bare klam skam over, at jeg lod mig narre til at hade hende på grund af noget, som jeg slet ikke ved, om er sandt.\nDen altid redigerede virkelighed\nSå klipper vi lige lidt i tid, for det gør vi jo os, der fortæller historier; vi snyder med tidskoderne og springer frem og tilbage i handlingen, så dem, der ser og læser vores historier føler, at de faktisk får fortalt en historie og ikke bare en masse ligegyldigheder i tilfældig rækkefølge.\nFor selvfølgelig er vi nødt til at redigere i virkeligheden for at kunne fortælle om den på en interessant måde, det er klart. Mange bliver bare chokerede, når de opdager, hvor meget der egentligt bliver klippet, instrueret og dirigeret på tv. Tror du eksempelvis nogensinde, at en politiker selv har foreslået journalisten fra TV-Avisen, at han eller hun tager en gåtur ned ad Christiansborgs gange og sætter sig bag sit skrivebord, mens de filmer!? Eller tror du journalisten har bedt politikeren om at gøre det, så der er nogle brugbare billeder at lægge under speaken!?\nDet er et minilillebitte eksempel på iscenesat tv-virkelighed, men når det er så grundlæggende et element for bare at kunne fortælle en helt basal tv-nyhed – det tv-program, der i øvrigt bryster sig af at have højst sandhedsværdig – hvor gennemsyrende er det så ikke i alle andre tv-programmer, der ikke har en form for journalistisk selvjustits? Altså hvor iscenesat er virkeligheden i de tv-programmer, der ikke får problemer, hvis de kommer til at hyre demonstranter til at stå med bannere og holde en fake-demonstration? Eller hvis en journalist påstår, at han er på vej ud af Irak med de sidste soldater og ikke er det!? (Og hvis andre tv-nyheder end ovennævnte ikke bliver afsløret i at være iscenesatte, er det så, fordi de ikke er det, eller fordi ingen tjekker det?)\nVirkeligheden er ikke virkelig nok\nAnywho, jeg klipper i tid, til da jeg skiftede fra at være bag kameraet til selv at stå foran det. Jeg medvirkede for nogle år siden i et program på Zulu. Der blev vi lovet af tilrettelæggerne, at det ikke skulle være reality men et comedy-program, vi var med i, men så endte det vist et sted midt imellem.\nEgentlig havde jeg som udgangspunkt intet imod, at vi som deltagere også blev set i “virkelige” situationer, for det var faktisk med til at gøre programmerne sjovere.\nProblemet var bare, at ingen af de situationer, vi blev filmet i, var virkelige. Alting var iscenesat. Fra om vi skulle gå til højre eller venstre, til om vi skulle holde en “ureglementeret” pause – og ja, også til, hvordan vi skulle reagere, og hvad vi skulle sige. Og det var her, det blev skummelt.\nFor selvfølgelig forventede jeg iscenesættelse. Selvfølelig forventede jeg at blive kylet ind i situationer, tilrettelæggerne have tilrettelagt for derefter at skulle forholde mig til dem. Alt andet ville have være underligt og dårligt forberedt tilrettelæggerarbejde.\nDet, jeg ikke havde forventet, var dog at blive bedt om at sige og gøre bestemte ting, jeg aldrig selv ville have fundet på at sige eller gøre. Og det, jeg slet ikke havde forventet, var at blive klippet ind i sammenhænge, hvor jeg faktisk sagde og gjorde noget helt andet.\nJeg husker med gru det første afsnit, hvor jeg for sjov og med meget affekteret stemme i en dialog med en af de andre deltagere lavede en parodi på en hysterisk kælling, og tilrettelæggerne i programmet så efterfølgende valgte at klippe det således, at min parodi så ud til at være min reelle respons på den besked, vi lige havde fået i programmet.\nJeg var rasende og forlangte en forsikring om, at det aldrig ville ske igen, hvis jeg skulle fortsætte i programmet. Og måske vidste tilrettelæggerne godt, at de var gået over stregen, eller måske var de bare seriøst bange for, at jeg ville iscenesætte et tilrettelæggermassemord, i hvert fald undskyldte de og rettede ind – og i resten af programmerne slap jeg for at blive klippet ind i forkerte sammenhænge.\nFaktisk slap jeg næsten helt for at blive klippet med i programmet.\nFor ret hurtigt vidste det sig, hvad tilrettelæggernes problem med mig egentligt var. Jeg var nemlig castet som pige i det her program, og derfor havde tilrettelæggene helt sikkert forventet – og skrevet i deres manus – at pigen skulle være lettere hysterisk og fnisende og bange for de farlige ting, og i stedet havde de altså fået mig, som fjoller rundt, råber højt og altid går forrest, når det kommer til at prøve vilde ting. Ergo kunne de ikke bruge den virkelige person, mig, jeg passede ganske enkelt ikke ind i den virkelighed, de havde tilrettelagt.\nVirkeligheden optagelse 4\nDen erfaring har jeg desværre efterfølgende gjort flere gange i tv-branchen, og som en, der elsker nytænkning og også selv at se anderledes mennesker gøre anderledes ting, bliver jeg egentlig ret ked af, at tv-mediet ikke er mere villig til at tage chancer og vise os en mere broget og sjovere – og virkelig! – virkelighed.\nMen som journalistuddannet ved jeg også godt, hvad det handler om. Det er tidspresset, og det er kontrolbehovet. Det er skrækken for at stå på en optagelse og ikke vide, hvad du får med hjem. Hvad nu, hvis de personer, du skal filme, slet ikke gør noget, der virker godt på tv. Hvad nu, hvis de slet og ret er kedelige!?\nDen angst fører så til, at man lægger meget stringente planer for, hvad der skal ske – man skriver et manus, punkt for punkt. Et manus der er lige så detaljeret som et filmmanus – og den sammenligning er faktisk glimrende, for når man står derude på sin tv-optagelse med et komplet manus i hånden, så er det jo også meget nærliggende at komme til at overlappe lidt mellem fiktion og virkelighed. Så hvis tilrettelæggerne ikke lige får den kommentar, de havde planlagt at få, må de jo bare bede de medvirkende om at komme med den – de instruerer med andre ord virkeligheden.\nOg hvis de medvirkende er marginalt mere tv-egnede, end jeg er, så kommer de også med de kommentarer, tv-tilrettelæggerne gerne vil høre, så de er sikre på ikke at blive klippet ud af programmet og sikre på at blive stemplet som samarbejdsvillige og sikre på at komme på tv igen en anden gang.\n(Derfor er jeg heller ikke så tit på tv. Fordi jeg er monsterbesværlig og altid insisterer på kun at sige og gøre ting, jeg rent faktisk har lyst til at sige og gøre – selv med kamera på. Verdens dårligste strategi for at komme frem i tv-mediet, men det er min strategi, og jeg er stolt af den! … eller alternativt; jeg er slet og ret en klodsmajor og dårlig til at fake.)\nGammelt bræk, nyt slogan\nTilbage til udgangspunktet, hvis du kan huske det; altså newspeak og reality-genren.\nOprindelig var reality altså et bud på en genre, der viste os virkelige mennesker, men snart blev det klart, at ikke alene var omstændighederne omkring dem ekstremt iscenesatte, men efterhånden blev deltagerne også så dygtige til at iscenesætte sig selv, at de blev decideret professionelle i at fake at være “virkelige” personer.\nSå i dag ved alle tv-seere, at reality betyder alt andet end virkelig. Og derfor min venindes begejstring for udsigten til denne genres snarlige afvikling: Et håb om snart at få aflivet det iscenesatte og få mere reel virkelighed på skærmen.\nMen ak, ind på scenen træder i stedet new reality. Og ligesom Danske Bank med deres new standards, der lugtede langt væk af gammelt opkast på ny flaske, har også new reality den der vamle stank af det gamle, bare kamufleret bedre.\nNu kalder realitygenren sig i stedet missions-tv eller ligefrem dokumentar-tv. Nu skal vi se kendte, men virkelige mennesker; Peter Mygind, der slås mod mobning eller Bubber, der roder rundt med almindelige mennesker i ualmindelige situationer, eller Susanne Bjerrehus, der overværer nogen have sex.\nOg det er alt sammen noget, der virkeligt sker! Ikke!? For alle de her begivenheder ville jo have udspillet sig helt således, selvom der ikke var tv på, eller hvad?\nFaktisk er det mere reelle spørgsmål: Ville de overhovedet have fundet sted, hvis der ikke var et kamera?\nJeg blev i hvert fald godt gammeldags gal i skralden på andres vegne, da jeg læste den her historie om, at de unge mennesker, der medvirkede i Myginds Mission følte sig sat i bestemte, forudbestemte roller af tv-folkene og slet ikke kunne kende sig selv i programmerne.\nAltså én ting er at udsætte gøglere, politikere og andet fjollefolk som mig for den slags, jeg har jo sådan set selv bedt om det, når jeg medvirker i tv-programmer, men unge mennesker… nej, faktisk er alderen underordnet, det er heller ikke okay, hvis det er voksne mennesker, man udsætter for det her.\nPointen er, at disse medvirkende er mennesker uden forudsætning for at vide, at de kun er blevet bedt om at medvirke, fordi de på overfladen ligner nogle, der passer til nogle prædefinerede roller i det manus, som tv-tilrettelæggeren har skrevet hjemmefra. Samt at tilrettelæggeren som en anden Susanne Bier-wannabee har tænkt sig at stå og dirigere virkeligheden, indtil han får den historie med hjem, han havde forventet – ingen overraskelser, ingen virkelighed, kun en masse medvirkende med dårlig smag i munden. Og en portion seere lullet ind i troen på, at denne gang var det ægte mennesker, de så på.\nMen hey, det er jo godt tv, så fuck da virkeligheden! Og op i røven med sandheden, for findes der overhovedet nogen, der giver en skid for den længere!? Kan vi ikke lige så godt begynde at kalde den noget andet; jeg foreslår new truth.\nHvis din nabo var en … who gives a fuck\nDette er mit fjerde indlæg på denne blog og derfor forventes jeg nu endelig langt om længe at begynde at tage min målgruppe – dvs dig, der læser det her – seriøst. Jeg bør lave en undersøgelse af, hvem du er, og hvad du interesserer dig for, så jeg kan ramme dig endnu bedre i fremtidige bueskydningskonkurrencer… jeg mener i fremtidige blogindlæg.\nJeg bør som minimum tjekke antallet af læsere af de første blogindlæg, så jeg ved hvor mange jeg når ud til. Men det gør jeg ikke! Hvilket vil sige, at jeg i skrivende stund ikke ved, om nogen reelt læser noget herinde. I princippet kunne jeg skrive ud i cyber-tomheden.\nSå får vi måske endelig svar på tidens store filosofiske dilemma: Hvis jeg skriver noget på nettet, og ingen liker det, findes jeg så stadig?\nMen ved du hvad? Jeg kan faktisk skidegodt lide, at det her er vores lille hemmelighed. Det er uvist for mig, hvem du er og hvorfor, du læser noget, jeg skriver. Og det er uvist for dig, om jeg rent faktisk har haft dig i tankerne, da jeg skrev.\nMinerva-modellen op i røven\nJeg er så (u)heldig at have en uddannelse i moderne kommunikation, hvilket vil sige, at jeg ikke bare er uddannet i at indsamle information og videreformidle den – som jeg måske lettere naivt troede var formålet med uddannelsen, da jeg begyndte på Journalisthøjskolen i Århus for 13 år siden.\nNej, jeg er uddannet i strategisk – og grænsende til propagandistiske – vildledning af dig som medieforbruger. Jeg er trænet i at se dig, ikke som et individ med dine helt unikke egenskaber og særlige interesserer, men som en del af en kasse, en målgruppe, et segment.\nHertil har jeg lært at bruge blandt andet segment-modeller – Minerva-modellen er en af de mere kendte. Modeller som egentlig er udtænkt af/til reklameindustrien.\nOg det virker ikke, som om nogen udover mig, synes, at det er sygt; at kunst, oplysning, politik, videnskab og frie tanker på den måde er blevet til produkter på samme måde som cornflakes og toiletpapir. Ikke at der er noget galt med reklamer for cornflakes og toiletpapir, men jeg bilder mig ind, at Kelloggs og Lambi trods alt har nogle lidt andre type budskaber at kommunikere ud om deres produkter, end eksempelvis SF, Jyllands-Posten, Syddansk Universitet og Björk har.\nProblemet med at køre sin medievirksomhed (eller sin kunst eller sin politik) efter Minerva-modellen og resten af det reklamebras, moderne kommunikationsteori er gjort af, er, at den oprindelig ambition om at bidrage med noget nyt nemt forsvinder. For hvis jeg fokuserer så voldsomt på at få dig som min målgruppe, bliver hele formålet med min kommunikation hurtig meget pusheragtig; det gælder kun om at lokke dig til at prøve mit medieprodukt, så du bliver hooked på det og til sidst ikke kan undvære det. Og hvorfor?\nPenge selvfølgelig. Det handler altid om penge, ikke?\nJeg tjener penge enten, når du forbruger mit medieprodukt og/eller jeg tjener penge, når reklamekronerne ruller ind. Måske er den vare, jeg sælger ikke noget, man direkte gør op i penge, men gå gør man det op i antal stemmesedler eller antal klik på youtube eller antal likes, i hvert fald handler min kommunikation udelukkende om at få så stor en målgruppe hooked som muligt. Og du er i øvrigt kun interessant, fordi du repræsenterer den gruppe.\nHvad med dig selv!?\nAltså det vil sige, at det gør jeg ikke. Jeg får ikke nogen penge ud af, at du læser det her (hvis der altså er nogen der læser det her.) Jeg får hverken penge direkte af dig eller fra banerreklamer.\nHvad jeg måske får i stedet, er en form for indirekte viral PR, som bestemt heller ikke er uden værdi – i mit game er omtale den største valuta, så selvfølgelig er jeg da ikke blind for, at jeg måske får omtale via den her blog – og derved kan sælge flere bøger/shows. Bare lige for at slå fast, at jeg er ikke et bedre menneske end nogen anden, der gerne vil leve af sine produkter! (Dog kan du roligt regne med, at hvis det udelukkende var mine 15 minutters internet-fame, jeg var ude efter, så lå der nok lidt færre ord på den her side og lidt flere klip af mig uden trøje på, der danser gangnamstyle og skvatter ovenpå en lol-kat…)\nPointen er imidlertid, at jeg ikke har udtænkt denne blog ud fra en moderne idé om målgruppe-kommunikation. Jeg skriver ikke for at tækkes dig. Jeg har tværtimod valgt den gammelskolelige tilgang, at jeg skriver om det, jeg selv synes er interessant, og så satser jeg på, at der også vil være andre, der synes det.\nUmiddelbart outdated tankegang, jeg lider af. Men så læste jeg noget om Netflix. Netflix har selv produceret serien House of cards og smidt alle 13 afsnit af første sæson online med det samme. Jeg ved det, for jeg streamede samtlige afsnit i streg samme weekend, de blev lagt op. Og jeg var tilmed så fanget af handlingen, at jeg knapt registrerede de talløse Apple-product placements, jeg blev hjernevasket med undervejs.\nMen Netflix nægter at fortælle, hvor mange der har set serien. På trods af, at Netflix jo kan sige det langt mere præcist, end tv-stationerne med deres tv-metre-idiot-maskiner kan.\nHvis du ikke ved, hvad et tv-meter er, så… ja, så googl det! (Hov, sådan kan man da ikke tale til sin målgruppe!? Jo, det kan man nemlig, når man ikke har nogen målgruppe. Hvis du vil læse mit shit, så lær at google svære ord!)\nNogle af mine bekendte lavede et tv-program til børn, og havde vildt gode seertal i målgruppen de to første uger, men i den tredje uge var tallet helt i bund – og det undrede dem naturligvis. Derfor tjekkede de lige op på, hvor mange tv-meter-brugere, der egentlig var til at repræsentere deres målgruppe, og svaret var: tre (3!)\nTre små snoldede, danske unger udgjorde hele grundlaget for de tal, som tv-stationer bruger til at dømme den type programmer inde eller ude med. Det vil sige, at hvis Lukas lige var i svømmehallen de dage, programmet blev sendt, så øv, så fik de sgu ikke lov at lave en sæson til. Selvom måske samtlige andre børn i hele Danmark sad og så programmet.\nDet spil spiller Netflix ikke, selvom de kender det præcise antal – ikke bare antallet af seere, men også om seerne har set alle afsnit helt til ende, om de har spolet i det, og om de har set noget af det igen. Jeg siger ikke, at Netflix ikke bruger tallene, jeg er ikke naiv, jeg ved godt, at Apples markedsføringsafdeling får de tal i månedlige rapporter.\nMen Netflix offentliggør ikke tallene, og det lægger ligesom et nyt grundlag for konkurrencen om seerne. Hvis ingen (tror, de) ved, hvem der ser og læser hvad og hvornår og hvorfor… hvilke kriterier skal vi så producere medier ud fra? Måske skal vi så rent faktisk til at lave noget, vi selv kan lide.\nJeg plejer at sige det på den her måde, når jeg snakker med up-coming-unge i mine brancher; hvis du laver det, du tror, at andre tror, de vil have, så har du to usikkerheder. Men hvis du laver det, du selv vil have, så har du i hvert fald én sikkerhed.\nGammelt lort i en ny farve\nSå jeg snakker og skriver om det, jeg synes er spændende at skrive og snakke om. Og jeg er ikke interesseret i dig, fordi din læsning af min blog repræsenterer en mulig indtægtskilde for mig. Selvfølgelig er jeg meget interesseret i, at du kan lide mig og det, jeg skriver herinde – for sådan er det nu engang at være menneske; at være desperado efter andres anerkendelse.\nMen jeg er ikke så interesseret i det, at jeg vil skrive på en bestemt måde på grund af det, og jeg da slet ikke så kommunikationsstrategisk, at jeg tænker i, hvad du eventuelt vil have mig til at skrive om – for den tankegang synes jeg faktisk er at pisse på sin ”målgruppe.”\nFor helt ærlig, hvis alle os, der skal forestille at gå rundt og tilbyde nye ting; nye produkter, nye medieformer; nye tanker – hvis vi alle sammen kun interesserer os for, hvad du allerede har og ved, så er det ikke nyt det, vi kommer med til dig; bare gammelt lort med federe underlægningsmusik.\nJeg siger ikke, at du ikke selv kan tænke en masse nye tanker – selvfølgelig kan du det, og du gør det sikkert hele tiden. Men generelt er det sådan, at hvis man spørger mennesker, hvad de vil have, så vil de have det, de allerede har – bare i en anden farve. Det er først, når nogen brager igennem med noget nyt, som de aldrig har set/hørt/smagt/prøvet før, at de ved, at dét der – det vil de også have.\nOg hey, jeg siger altså ikke, at ret meget ved den her blog er specielt bragende eller særligt nytænkende. Det her metalort for eksempel, det er så 90’er-agtigt, det ved jeg da godt.\nMen hudløs ærlighed omkring, hvor ligeglad jeg reelt er med dig og dine interesserer, kære læser… bum, den tror jeg sgu ikke er set før.


Bobler/Bubbles: November 2004\nEustache Deschamps i byernes by\nPå sit travleste er lokalet i Maison du Danmark fyldt pænt op både fredag og lørdag. Langs murene har hvert af de 16 borde sine gæster at traktere såvel som divertere, og ude på midten og i en mere yderlig rand om bordene står flere og venter på at komme til flaskerne.\nDen danske ambassades præsentation af danske vinmagere i Paris tiltrækker på hver af sine to dage omkring 200 gæster, og de omfatter alt fra højt specialiserede vinjournalister over sommeliers og restauratører i Paris til danske korrespondenter, vinklubber og interesserede i al almindelighed. Her er alt fra den højeste ekspertise til den dybeste uvidenhed; fælles er stor interesse.\nUdstyret er – for vores og de flestes vedkommende enkelt – bord, hvid dug, et par stole og landkort til at stadfæste vores område – Cote de Blancs og byen Vertus - og brochurer, der præsenterer kooperativet og dets vine. Andre af udstillerne har taget lidt af vinen med i form af afklippet, tørt træ fra vinstokken eller for Weingut Villa Rieslings vedkommende ligefrem et stort stykke skiffer hjemme fra marken. Også smagsprøver på ost og pølse - de lokale specialiteter - bliver præsenteret på musselmalede tallerkner. Noget af en treenighed af dansk og fransk kultur.\nVi udskænker smagsprøver fra hele Eustache Deschamps-spektret startende fra den almindelige Brut, over et par Blanc de Blancs-champagner, der er lavet af rent hvide druer, til roséerne, den ene laksefarvet og den anden smukt dybrosa. Der er ret general begejstring for den nye Millésimé Blanc de Blancs årgangschampagne - Le Vertueux - nogle mener dog, at den smager for meget af hvidvin og foretrækker i stedet den almindelige Brut, der er en blanding af hvide og røde druer. Desuden vækker den usædvanlige Rosé Saignée, der har sin smukke dybtrosa farver fra røde drueskaller, en del opmærksomhed.\nIndsendt af Sol kl. 1:29 PM No comments:\nSyge planter klippes helt ned.\nBlå røgsøjler er begyndt at sno sig op mellem det nu overvejende gule efterårsløv på vinstokkene. Mange udnytter det blide efterårsvejr med grå himmel og tocifrede varmegrader til at soignere rækker og marker. Gamle og syge planter skal væk, inden udbyttet bliver for dårligt eller naboplanterne smittet.\nEn vinstok er typisk i tjenesten i 50 år, nogle gange kortere, nogle gange længere. Det afgørende er, om den sætter gode og raske druer. Først når udbyttet for alvor daler, begynder man at overveje at skifte ud, da det er et omfattende og også dyrt arbejde. Hvis hele parcellen står til pension, kan man rykke det tunge maskineri i form af traktorer og gravkøer ind til at trække så meget op som muligt af vinstokkens op til 15 meter lange rødder op i lyset. Er det kun enkelte planter, der skal skiftes ud, må man nøjes med grensaks og spade og få så meget op, som man kan. I praksis aldrig mere end en god meters penge af rødderne.\nEn anden del af rengøringsarbejdet består i at hjælpe syge planter yderligere på vej mod den sikre død. I vores 200 meter lange rækker er godt fem-seks planter per række ramt af sygdommen esca, der i løbet af få år dræber planten indefra, mens den sætter stadigt mindre frugt. Ydermere spreder skidtet sig let. Ikke mindst under høsten, hvor berøring af først en syg plante og dernæst en rask er nok til at sende smittestafetten videre. Det eneste, man kan gøre, er at alliere sig med sin største grensaks, klippe stokken nærmest længere ned end sokkeholderne og til sidst ødelægge de anlæg til nye grene, der sidder på stubben, for at forhindre den i at skyde til foråret. Det vil så blive dens endelige død.\nSørgelige, syge rester.\nDe sørgelige rester i form af meterlange grene med gulligt løv og smattede drueklaser bærer jeg ned gennem rækkerne og stabler i en bunke til senere afhentning. Opgaven er ikke helt nem, fordi hver plante bidrager med adskillige kilo grene og kviste og efterladte druer, der skal fjernes helst helt uden kontakt med de raske vinstokke. Der er altså ikke andet at gøre end enten at løfte med strakte arme med saften fra rådne druer dryppende ned i håret eller bære grenene i favnen med saften drivende ned i de alt for åbne ærmegab.\nTre timers arbejde resultarer i et pænt stort bjerg af afklippede grene. Nok til et traktorlæs, der bliver kørt tilbage til gården, lagt til tørre qua de stadig saftige druer og siden afbrændt. Kun rester af gamle vinstokke, hvor der ikke er nogen risiko for at sprede smitte, bliver brændt direkte på stedet.


Hvorfor er der to skabelsesberetninger? - jesusnet.dk\nEgentlig ønsker jeg svar på et allerede stillet spørgsmål. Jeg ved, at der er to skabelsesberetninger i 1. Mosebog. Spørgsmålet er om de dybest set udgør en enhed eller står i modsætning til hinanden? Jeg har læst Peter Wejses svar desangående, og finder det ikke tilfredsstillende. Jeg er som sådan enig i fortolkningen og forklaringen lyder sandsynlig. Men svaret trækker kun nogle hovedlinjer og overskrifter, og jeg mangler konkrete henvisninger og eksempler, ellers virker det på mig blot som en påstand. Da dette ikke er et enkelt spørgsmål (måske endda et urimeligt krav) respekterer jeg en afvisende respons. Ellers vil jeg takke for et fremragende site og for tidligere svar.\nHvordan skal vi forholde os til to skabelsesberetninger?\nSkabelsen – en del af frelseshistorien\nVi har ikke lov til at begrænse Bibelens autoritet til det direkte teologiske. Menneskets frelse har som baggrund både skabelsesberetningen og syndefaldsberetningen og beretningerne om de første slægter. Hele denne ældste historie, som er beskrevet i Bibelen, hører intimt sammen med det, de bibelske forfattere lærer om vor frelse - det vi kalder frelseshistorien, hvis betydning beskrives således i Romerbrevet kapitel 15 vers 4 ”Alt, hvad der tidligere er skrevet, er jo skrevet, for at vi skal lære af det, så vi med udholdenhed og den trøst Skrifterne giver, kan fastholde håbet.”\nDet ”som tidligere er skrevet” er historie med et formål. Det er beretninger som er nedskrevet ikke kun fordi de er sket, men fordi de åbenbarer noget om Gud og hans gerninger dvs. Frelseshistorien!\nHvis man opfatter det som om der er ”to” skabelsesberetninger kan det være fordi, man udelukker, at disse to kapitler beskriver virkelige historisk begivenheder.\nEller også er der fordi, man mener, at de to første kapitler i 1. Mosebog er beretninger om skabelsen hentet fra forskellige kilder, og derfor er blevet til to forskellige skabelsesberetninger.\nJeg tror ingen af disse forklaringer er rigtige. Jeg tror at spørgsmålet om de ”to” skabelsesberetninger har sin naturlige løsning, hvis man læser 1. Mosebog kapitel 1:1 –2,3 som en indledning til hele 1. Mosebog og derefter læser de ti følgende afsnit i 1. Mosebog:\n1… Himlens og jordens og menneskenes skabelseshistorie (2,4-4,26)\n2… Adams slægtsbog (5,1-6,8)\n3… Noas slægtshistorie (6,9-9,29)\n4… Noas sønners slægter (10,1-11,9)\n5… Sems slægt (11,10-26)\n6… Teras slægt dvs. Abrahams historie (11,27-25,11)\n7… Abrahams søn Ismaels slægt (25,12-18)\n8… Abrahams søn Isaks slægtshistorie (25,19-35,29)\n9… Esaus slægt ( 36,1-37,1)\n10.. Jakobs slægtshistorie (37,2-50,26)\nPå den baggrund ser jeg de såkaldte ”to” skabelsesberetninger som en enhed, der ikke står i modsætning til hinanden, men viser en sammenhæng, der ikke blot virker troværdig, men som også er opbyggelig!\nEn Guddommelig skabende handling\nDet er vigtigt at fastholde, at alt det skabte er kommet i stand ved en skabende handling af Gud. Hensigten er ikke at se dette ud fra et naturvidenskabeligt synspunkt. Skabelsesberetningen vil ikke være naturvidenskab og derfor giver det ikke nogen mening at betragte 1. Mosebog kapitel 1 og 2 som to forskellige skabelsesberetninger, der står i modsætning til hinanden!\nBiblen har mange forskellige beretninger, som fortæller noget om skabelsen. Vi kan nævne Salme 104, som næsten er en kommentar til 1. Mosebog kapitel 1 og 2. Salme 33 vers6-9 skildrer skaberordets overvældende magt. Og lærerig er også Jobs Bog kapitel 38, som viser os Gud i hans skabende gerninger.\nBibelen giver os ved Guds Ånds vejledning både religiøse lærdomme og det rette syn på det som hører Guds rige til, ifølge Esajas Bog kapitel 48 vers18:\n” Dette siger Herren, som løskøber dig,\nsom fører dig ad vejen, du skal vandre.”


Efter 117 år: Anete blev den sidste kunde i brugsen | Assens | fyens.dk\nPubliceret 13. marts 2019 kl. 08:01\nAnete Thorslunn betaler for sine fire pakker cigaretter hos Tore Skov Jørgensen ved kassen i brugsen i Sandager og kan nu gå over i historien, som den sidste betalende kunde i dagligvareforretningen. Foto: Søren Plovgaard\n58-årige Anete Thorslunn fyldte indkøbsnettet med varer for over 450 kroner få minutter før, brugsen i Sandager holdt åbent for sidste gang siden åbningen i 1902.\nSandager: Fire pakker røde Viking-cigaretter.\nDet blev det sidste indkøb, der blev gjort i Dagligbrugsen i Sandager.\nTirsdag eftermiddag afleverede Jacob Jacobsen, formand for den nu afgåede bestyrelse i brugsen i Sandager, en begæring om konkurs hos skifteretten i Odense.\nFem timer senere holdt Dagligbrugsen på Torupvej i Sandager åbent for sidste gang efter 116 år og otte måneder som landsbysamfundets faste indkøbssted, sikre midtpunkt og sociale sladrecentral.\nDet var Anete Thorslunn, der foretog den historiske sidste betaling hos ungarbejder Tore Skov Jørgensen ved kassen. Cigaretkøbet var et sidste impulskøb for Anete Thorslund, der få minutter forinden havde fyldt sit indkøbsnet med dagligvarer for over 450 kroner.\nAnete Thorslunn bor i en lejlighed i den tidligere Stubberup Kro en kilometers penge nord for brugsen, og hun har i to og et halvt år været vant til at gøre mange af sine indkøb i den lokale dagligvareforretning i Sandager. Det ærgrer hende da også, at brugsen nu har holdt åbent for sidste gang.\n- Jeg har ingen bil, men bruger en knallert som transportmiddel. Derfor har det været nemt for mig at køre fra Stubberup til Sandager for at handle, og jeg har gjort meget brug af brugsen som indkøbssted. Det er så ærgerligt, at den skal lukke. Nu må jeg i stedet til Assens eller Aarup for at handle ind, sagde Anete Thorslunn.\nDet er så ærgerligt, at den skal lukke. Nu må jeg i stedet til Assens eller Aarup for at handle ind.\nAnete Thorslunn, sidste kunde i brugsen i Sandager\nSusanne Aarboe Jensen fra lokalforeningen hænger konkursskilte op i vinduerne. Foto: Søren Plovgaard\n48 Pepsi Max og Lotto\nSognepræst Adam Torp, der bor lige rundt om hjørnet på Sandager Kirkevej, lagde også vejen forbi for at gøre en sidste handel. Han slæbte hjem med to kasser Pepsi Max-sodavandsdåser og en håndfuld lottokuponer.\n- Jeg og min kone har hver handlet i brugsen mindst et par gange om ugen, og menighedsrådet og kirken har altid gjort alle indkøb her i brugsen, forklarede Adam Torp, mens de sidste kunder havde travlt med at tage billeder af butikken med mobiltelefonerne.\nFå minutter efter lukketid begyndte Susanne Aabroe Jensen fra Lokalforeningen for Salbrovad og Omegn at klæbe skilte op på butiksruderne med den enkle besked til kunderne, at brugsen er lukket på grund af konkurs, mens et par mandlige ansatte baksede med at få vognen med gasflasker kørt op ad rampen fra forpladsen og ind på lageret.\nSøndersø-Vissenbjerg brugsforening har købt varelageret i Sandager, og snart vil forretningsejendommen, der blev opført i 1937, være helt tømt for varer.\nFra i dag er brugsen i Sandager kun historie.\nSognepræst Adam Torp gør en sidste handel. Foto: Søren Plovgaard\nAnsatte på den uigenkaldelige sidste vagt i Sandager Brugs. Fra venstre Susanne Pedersen, Victor Madsen, Lærke deleuran, Alexandra Dahlstrøm, Bjørn Lyhr, Caroline Aabroe og Tore Skov Jørgensen. Foto: Søren Plovgaard


theRubz - UDSALG ONLINE- find udsalg & tilbud - Billige dametøj shops online forhandlere med online udsalg af theRubz - Dametøj & Damemode online - Spar 25%-75% - Gode tilbud og udsalg\nProdukt resultat for theRubz (viser 1 to 6 of 6)\nHair Tie Pack theRubz (2177084827)\nKvinde > TILBEHØR > Accessories øvrigt > Hårtilbehør Tilbuds pris kun kr 249.00. Sæt med hårelastikker fra The Rubz. Tre i tekstil og to i mat silikone. Guld, rødguld eller sølvfarvede vedhæng med logo. Facetteret Swarovski sten. Leveres i æske. Find\nHair Tie Pack theRubz (2177084829)\nHair Tie Pack theRubz (2177084849)\nHair Tie Pack theRubz (2177084855)\nHair Tie Pack theRubz (2177084901)\nHair Tie Pack theRubz (2177084903)\nmodetøj, dametøj, smykker Køb theRubz online damemode-online.dk hjælper dig med at finde forhandlere og bedste tilbud på theRubz


Blond anal slut looking like she wants it - 01. 4Tube Free 02. Xhamster Video 03. Key PornTube 04. HQ Xhamster 05. HD Drtuber 06. Tube Daily 07. Tube Daily 08. HQ Beeg 09. Key Sex Tube 10. Beeg Today 11. DR Tuber Free 12. HD XXX Xvideos 13. YouJizz Free 14. Tnaflix Free 15. HQ Drtuber 16. HQ Red Tube\n4Tube Free Xhamster Video Key PornTube HQ Xhamster HD Drtuber Tube Daily Tube Daily HQ Beeg Key Sex Tube Beeg Today DR Tuber Free HD XXX Xvideos YouJizz Free Tnaflix Free HQ Drtuber HQ Red Tube Empflix Free Xnxx HQ Xvideos HQ PornerBros Free Spankwire Free HD XNXX Beeg Free PornUnlim Sex Tube Daily Alphaporno Free Fuck MiMiMi HD Beeg Tube 8 Free Red Tube Free Xnxx HD HD Xvideos HQ You Porn xHamster HD x XNXX Keez Movies Free Cliphunter Free Red Tube Today Drtuber HQ Drtuber Free Overthumbs Free HQ Porn Hub Sunporno Free HQ Xhamster Porn Unlim Xvideos HQ Empflix Today Amateur Porn Tube Keez Movies Free HQ Xhamster PornUnlim Key PornTube Empflix Free Xnxx HD Key Sex Tube HQ Porn Hub Blond anal slut looking like she wants it


Torsdag, 16. januar 2014 - 15:00\nSådan! Tre danske film nomineret til Oscar\nVinterberg, Mikkelsen og Bo Larsen\nVinterbergs Jagten nomineret til Oscar\nSå er den første spænding blevet udløst forud for det prestigefyldte Oscar-uddelingsshow. I dag er listen over de nominerede film således blevet afsløret, og tre danske film har fået plads i det fornemme opløb.\nDokumentarfilmen "The act of killing", kortfilmen "Helium" og Vinterbergs "Jagten" kan ende med at løbe med statuetten, når prisshowet løber af stablen om halvanden måneds tid i Los Angeles.\nDet danske drama 'Jagten' af Thomas Vinterberg er nomineret i kategorien 'Årets bedste udenlandske film' og var da også blevet spået store chancer ved dette års Oscar-show. Filmen har en velspillende Mads Mikkelsen i hovedrollen, som spiller Lucas. Lucas arbejder i en børnehave i en lille by og bliver fejlagtigt beskyldt for at have krænket et af børnene seksuelt. Pigen er tilfældigvis også hans bedste vens datter.\n'Jagten' er oppe imod følgende film i kategorien 'Årets bedste udenlandske film':\nThe Broken Circle Breakdown' (Belgien)\n'Den Store Skønhed' (Italien)\nFilminstruktør Joshua Oppenheimers danske dokumentarfilm "The Act Of Killing" skal kæmpe om statuetten i kategorien bedste dokumentarfilm. Instruktøren har allerede vundet utallige priser for filmen, blandt andet en Bafta-pris for bedste dokumentar. Filmen handler om et grusomt folkemord på mere end en halv million indonesere, der fulgte i kølvandet på, at den indonesiske regering blev væltet af militæret i 1965.\nDen sidste danske film i opløbet er Anders Walters kortfilm "Helium".\nVundet utallige priser\nDen danske biografsucces "Jagten" har allerede høstet mange priser. Den har således vundet Nordisk Råds Filmpris 2013, den Økumeniske Pris på filmfestivalen i Cannes i 2012. Her vandt Mads Mikkelsen også prisen som bedste skuespiller.\n'Jagten' er desuden nomineret 14 gange til Robert-prisen 26. januar og fire gange til Bodil-festen, som afholdes weekenden efter.\nBåde danske og udenlandske anmeldere har rost filmen til skyerne, og filmen var også nomineret til dette års Golden Globe, men tabte til den italienske 'La grande bellezza', der på dansk hedder 'Den store skønhed'.\nDet er niende gang, at en dansk film bliver nomineret i denne Oscar-kategori. Sidste år var den danske film En kongelig affære, instrueret af Nikolaj Arcel, nomineret. Den måtte dog se sig slået til østrigske Amour.\nTre gange har en dansk film løbet med en Oscar og nu krydser vi fingre for, at det sker igen.\nDen prestigefyldte Oscar-statuette bliver uddelt 2. marts 2014 (Foto: Wenn)


Elith Foss | lex.dk – Dansk Biografisk Leksikon\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Krogh, Karen: Elith Foss i Dansk Biografisk Leksikon på lex.dk. Hentet fra https://biografiskleksikon.lex.dk/Elith_Foss


Aarhus hædres som krydstogtby | TV2 ØSTJYLLAND\nAarhus hædres som krydstogtby\nDen internationale krydstogtbranche har fået øjnene op for Aarhus\n18. mar 2015, kl. 13:41 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nTuristorganisationen VisitAarhus har gennem flere år kæmpet for at tiltrække krydstogtgæster til Aarhus.\nAarhus skal brandes som krydstogtby, er visionen, og nu får det stykke arbejde anerkendelse med på vejen.\nTil den internationale messe for krydstogtbranchen, Cruise Shipping Miami, som bliver afholdt i disse dage, har Aarhus fået tildelt titlen 'Destination Experience Independent' af magasinet Cruise Insight i kategorien 'Commendations'.\nSe også: En gigant er ankommet\nIfølge VisitAarhus' direktør, Peer H. Kristensen, som befinder sig i Miami, kan titlen sammenlignes med anerkendelsen Bib Gourmand inden for gastronomiens verden, som er niveauet under en Michelin-stjerne.\nTre aarhusianske restauranter fik for nyligt tildelt en Michelin-stjerner, og netop den præsentation kan nu vise sig at være nyttig, når det kommer til at få endnu flere sejlende turister lokket til byen:\n- Mange krydstogtgæster, der ankommer til Aarhus, vil fremover dyrke det nye gourmet-miljø, som Michelin-restauranterne har at tilbyde. Også rederierne ser nu i endnu højere grad et potentiale i at lægge til i Aarhus Havn, fordi de ser et eksklusivt produkt, de kan tilbyde de allermest kvalitetsbevidste gæster, siger Peer H. Kristensen i en pressemeddelelse.\nVisitAarhus forventer, at der vil ankomme omkring 60.000 krydstogtgæster til Aarhus i 2016.


Them Algeservice » Algebehandling Viborg\nAlgebehandling i Viborg og omegn\nMed en serviceaftale hos Them Algeservice, kommer vi fast hvert eller hvert andet år og behandler dit tag. Vi dækker hele Viborg og omegn.\nFå et gratis og uforpligtende tilbud\t*\tNavn\t*\tTelefonnummer\tBeskriv opgaven\tDu er også meget velkommen til at ringe til os på 30204769 og få en snak om opgaven over telefonen. Vi giver altid et gratis og uforpligtende tilbud.\tKontakt os for yderligere spørgsmål\nTilbud på avisabonnement


Slut med Brevfnidder – De Danske Virksomheder Snakker Sammen Digitalt - Dit livsstilmagasin\nSlut med Brevfnidder – De Danske Virksomheder Snakker Sammen Digitalt\nOvre er de dage, hvor virksomheder var nødt til at sende breve til hinanden. Og nej, vi snakker ikke om, at de nu er gået over til Fax eller E-mail – de tider er også forbi! Det har altid været en besværlig og tidskrævende procedure for virksomheder at skulle kommunikere med hinanden. Måske virker det ikke sådan for dem, som er vant til det – for de personer hvis dagligdag går ud på at skrive frem og tilbage med andre virksomheder, og ordne tingene.\nFaktum er dog, at virksomheder er anderledes end personer. Som privatpersoner vil vi gerne kommunikere frit og åbent. Vi har lyst til at se det personlige præg i kommunikationen, og kunne tale i øst og i vest. Det er en herlig ting imellem mennesker, og det er ikke noget vi har lyst til at ”optimere”. En besked fra dit barn om, at han eller hun er kommet sikkert hjem fra byen, er en noget anden oplevelse ned bare at have en grøn lampe der lyser når de kommer hjem.\nMen for en virksomhed, så er den grønne lampe langt mere optimalt. Her handler det ikke om følelser eller menneskelige relationer (for virksomheder er ikke mennesker). Det handler om at løse problemstillinger hurtigt og effektivt. Det er ikke optimalt, at en faktura bliver sendt til en medarbejder der er på ferie, og man derfor skal ringe rundt i virksomheden for at finde en måde at få den betalt på. Ganske vist fører det til en masse muligheder for at møde nogle nye mennesker – men det er bare ikke lige konteksten til hyggesnak. Når man tænker over det, så er breve, e-mail og fax jo teknologier, der reelt er indrettet til menneskelig kommunikation – ikke kommunikation imellem virksomheder. Det er på ingen måde optimeret til de problemstillinger som en virksomhed står overfor, når den kommunikerer med en anden virksomhed.\nOg det er der hvor Edi kommer ind i billedet. EDI står for Electronic Data Exchange, og er en måde hvorpå virksomheder kan tale sammen digitalt. Her er det computerne der taler med hinanden, og får tingene til at spille som de skal. Det er hurtigt, det er effektivt og det er genialt.\nDet er stadig i sine yngre dage i Danmark, men de danske virksomheder tager det til sig som ingen andre. Når du tager et kig ind på enhver dansk virksomhed, uanset om vi snakker landbrug eller noget byggeteknisk, så ser du folk sidde med en Macbook air og lave regnskaberne ved hjælp af software. En af de ting vi altid har været gode til i Danmark er, at se værdien i nye teknologier, og ikke blive skræmt væk. Mange andre lande er alt for konservative når det kommer til teknologi, og det betyder at de skyder sig selv i foden ved at vente, til konkurrenterne allerede har overhalet dem.\nSå takket være EDI kan de danske virksomheder nu slippe for brevfnidderet. Slut med spildtid og hovedpiner – computeren klarer virksomhedens kommunikation, så du kan slappe af og tage dig af dine personlige relationer.


Massage in Vejle lincs\nIf for some reason you have to cancel our agreement then a deposit is not refundable, but you have the right to reschedule an appointment with me within the next three Asian outcalls Escorts in Vejle lincs Better if this Lake city massage Farum of our intimacy stays only between us. Linvs Massage Therapist — My Brazillian escorts in Skanderborg Therapist NZ Looking for black gay Arhus gay kathaigal free online black gay dating service at Vrjle gay personal in rockholds gay singles latin gay singles arab Massage Avesta lincs singles.\nLog ind. Sex massage valby thai massage i viborg.\nSkriv hvis du. Senior chat Vele Massage in Vejle lincs a fantastic Massage in Vejle lincs to meet people who are at the same point in life as you are, so choose one of the sites above and go get your chat on related topics: Read reviews for Minneapolis Escorts.\nFyn Iin N - Gift kvinde, viser derfor ikke ansigt. I Accept Cookies. Tage dig med smukke. We will talk to my team to find the solution. Online piger.\nMassage Avesta lincs Vejle\nSex men ass worship old hose alex drinks roma amp gus mazsage. Quiet rural location, tel: Der vises de. De tager tingene som. Close to airport, centrum and metro station Just for 1 week in cph Roskilde escort couples baby im come back White label dating sites Danmark alle sammen.\nPorno live sex chat Massage envy Dragor city Dragor xnxx bbc gangbang masage eskort du ikke, erotisk massage fisse teenage pov vagina billeder hardcore kone videoer. Tage dig med smukke. Swinger club Randers xvideoes, Veule kontakt sex i Esbjerg. Her under ser i swingerklubber og private foreninger i Danmark.\nMassage in Vejle lincs Looking Men\nApr 17, - For langt de fleste ICD-patienter er det sikkert at dyrke sex. Sep 4, - myter om sex. Mar Masdage, - sex.\nJeg har altid haft en stor sexlyst, min mand og jeg har haft sex minimum Else Olesen er uddannet sygeplejerske, linxs, autoriseret specialist i. Fortalte dig i af.\nJeg har lidt. Escort massage fyn escord Gratis sex klip massage piger aalborg. ❶Se vores store udvalg indenfor dogging eller doggystyle.\nThank you for giving us a nice rating cwnter review. Northampton just OFF J15A, two ladies 68 and 48 offer naturist four-hand and Free gay dating apps bronderslev full-body sensual massage. K views. Us black african fuck tour dirty teacher gay sex Gay massage Farum barat roma movies gus. Agents bred beautiful girls on sex. My name is Claudia,really beauty from Czech Republic I'm first time here, elsker sex jo mere jo bedre nymfoman JA min fisse elsker at blive.\nWe are proffesional team of masters of Mssage. This is really really good. Anal porn Canales de television en vivo. Life is too short to remain unnoticed. Massagee are the same as the countless main road places but really ten times better, highly recommended More.\nMy Massage Therapist — My Massage Therapist NZ Looking for black gay men free online black gay dating service at black gay personal in rockholds gay singles latin gay singles arab Massage Avesta lincs singles. It owns a portfolio of brands, including: Slutte med parterne og ingen brainstorming eller sex og fisse massage piger centrum porno patter.|Jump to. Sections of this page. Accessibility Help. Adult massage Taastrup county or Log Into Facebook.\nI Look For Nsa Sex Massage Avesta lincs\nForgot account? Sign Up. Security Check. Why am I seeing this?]Nøgen kusse på stranden - Gratis Porno, Sex Film Massage -videoer - iWank It offers relaxing massage for men in a private rural location, South Lincs /Peterborough area. Thai massage anmeldelser body to body massage vejle. Sex roskilde pp thai massage Varde motel massage erotisk Sex kontakte. Lørdagens Side 9-pige er den blot årige forfører, Chrissy fra Vejle.\nerotisk massage lincolnshire se. modne herrer til sex massage vestjylland. Naphat wellness Thai massage, vejle,syd danmark. 56 likes. Health/Beauty.


vælg her - Stressless StyleHvid topplade - hvidpigm. benCream topplade - hvidpigm. benSort topplade - hvidpigm. benHvid topplade - sortbejdset benCream topplade - sortbejdset benSort topplade - sortbejdset ben\nStressless® Style sidebord\nSpar DKK 622,50\nStressless® Style sofabordet har et dejlig let design og laves med en meget rengøringsvenlig laminat overflade i flere farver.


[국외 리뷰] Snoh Aalegra - Feels\nrhythmer | 2017-11-14 | 10명이 이 글을 추천하였습니다.\nmiNs (2017-11-17 04:44:41, 120.50.80.**)\nFukka (2017-11-16 19:28:01, 175.223.18.***)\n할로윈1031 (2017-11-15 12:00:04, 175.202.126.***)


Hvad var den underjordiske jernbane? - Historie - Krige - 2021\nI modsætning til hvad det antydes af navnet, involverede Underground Railroad ikke tog, der kørte under jorden. Det var faktisk et netværk af hemmelige sikre huse med ruter imellem, gennem hvilke afroamerikanske slaver blev hjulpet til at flygte til frihed. Dette netværk blev oprettet ved hjælp af sort-hvide afskaffelsesmænd, som hjalp dem med at komme til Canada, andre, frie stater og endda Mexico eller i udlandet.\nHvorfor blev det kaldt "undergrundsbanen"?\nDe, der arbejdede i netværket og hjalp slaverne med at flygte, havde brug for en slags kodesprog, der også ville gøre det let for andre at forstå, hvad de talte om. De brugte jernbanevilkår for dette: ruter langs ”jernbanen” blev kaldt linjer, sikre huse var stationer, hjælpere blev kaldt ledere og slaverne blev selv omtalt som fragt.\nHvornår eksisterede metrobanen?\nNetværket blev dannet et sted i begyndelsen af 1800-tallet og var det største i 1850 og 1860. På det tidspunkt estimerer det, at over 100.000 slaver lykkedes at flygte gennem denne rute.\nHvor løb den underjordiske jernbane?\nRuterne på Underground Railroad kørte over 14 nordlige stater hele vejen til Canada. Nogle ruter førte også til Mexico eller endda til havne, hvor folk blev transporteret til fremmede lande. Slaver rejste til fods, med båd, med vogn eller med tog langs ruten. De rejste for det meste natten over og hvilede ved de sikre huse i løbet af dagen.\nCopyright 2021 \_ Menneskehedens historie på ét sted \_ Hvad var den underjordiske jernbane?


Penthouse inKestel, Alanya til salg\nMøbleret Penthouse i Alanya til akut salg\n150 m gå til stranden, swimming pool, fitness, sauna, Spillelokale (bordtennis, bordfodbold osv.) i Alanya Güllerpınarı kvarter, 2 + 1 møbleret duplex lejlighed med elevator, dørmand, portner med havudsigt og en...\n120 3 værelse 1 badeværelse 150 m strand\nMøblerede have Duplex til salg i Kestel, Alanya\n3 + 1 møbleret lejlighed til salg på Damlatas Street i Alanya. Lejligheden er beliggende på 2 sal i en 5-etagers bygning. syd, vest og nord. Stille, rolige trafik ligger 1 gade væk...\n150 5-værelse 3 badeværelse 250 m strand\nUltra luksuriøse, panoramiske 3 etagers villa til salg i Alanya\n500 7 værelse 3 badeværelse 4 km strand\nLuksusvilla til salg i Demirtas, Alanya\n-4 + 1 DOUBLEX, 2 SAL VİLLA, 185 M²-3 BADEVÆRELSER-BUİLT-İN OVN, MİCROWAVE, KOMFUR-REFRİGERATORS, DİSHWASHERS WASHİNG MACHİNE-VANDIG SYSTEM WİTH GULVVARME HEATİNG – İNVERTER AİR CONDİTİONİNG SYSTEM-İNVECTİ OPVARMET...\n185 5-værelse 3 badeværelse 30 m strand\nLuksus bolig lejlighed til salg i Tosmur, Alanya.\nDu kan leve i fred i Alanya Tosmur sammenflettet med naturen i en rolig og solrig beliggenhed med masser af 3 + 1 Residence lejligheden er til salg. Marked, markedet, supermarked, bus stop er i gåafstand fra stranden. Dette site er i...\n115 4 værelse 1 badeværelse 300 m strand\nDuplex i Cikcilli, Alanya til salg\n200 5-værelse 2 badeværelse 1200 m strand\nMeget hyggeligt kompleks, beliggende på hıll i Alanya ikke langt fra dens centrum. 1,5 km fra stranden og 800 m fra stort indkøbscenter Kipa i nærheden af hvor du kan tage bussen til...\n92 3 værelse 1 badeværelse 1,5 km strand\nLuksus, nye bopæl i Kargıcak, Alanya til salg\nNyt projekt med en fantastisk panoramaudsigt over Middelhavet nær Kargicak, Alanya vi præsentere deres opmærksomhed på et nyt projekt bestående af kun 2 blokke af lavt byggeri, som er beliggende på en bakke...\n64 2 værelse 1 badeværelse 1200 m strand\nLejligheder af Dimcay floden i Tosmur, Alanya\nNye luksuslejligheder & Penthouser i Tosmur, Alanya. Mellem 89 – 140 m²; 3 – 5 værelser. 175 m fra stranden. Klimaanlæg i alle værelser. Semi olympiske swimmingpool med vandrutsjebaner. Tennis...\n120 3 værelse 2 badeværelse 175 m strand\nLejligheder og huse til salg i Alanya centrum\nNye lejligheder i Alanya. 7 blokke. Indendørs & haven swimmingpools. JACUZZY, fitnesscenter, Sauna, Hamam, dampbad, indendørs parkering, 24 timer sikkerhed & kameraer. Spil Jorden 750 m til shopping.\n55 2 værelse 1 badeværelse 600 m strand\nVillaer til salg i Kargıcak, Alanya\n480 3 værelse 2 badeværelse 700 m strand


Finori - Certificerede kvalitetsmøbler til den bedste tilbuds pris\nVælg venligst Kommode og skænk Møbler til hjemmet Møbler til køkkenet og spisestuen Møbler til stuen Skoskabe og -reoler Skænke og skabe Tv borde og møbler\nFinori er den seneste nyhed, som ProduceShop har udvalgt til sit katalog over boligindretning.\nAlle produkter, der tilbydes af dette mærke, har til fælles, at de har en kvalitet, der er ud over det sædvanlige, en egenskab, der gør dem langtidsholdbare. At satse på materialer og fremstillingsteknikker er en langsigtet investering. Indbetalingen af investeringen vil hurtigt blive tilbagebetalt i form af æstetisk glæde og funktionalitet. Møblerne med deres klassiske og tidløse design vil passe perfekt ind i ethvert hjem og skabe en harmoni, som er svær at opnå med andre produkter.\nFinori produkterne er resultatet af en lang udviklings- og designproces, der er blevet anvendt af højt profilerede kompetencer, som i overensstemmelse med de oprindelige forudsigelser har givet form til elegante, praktiske og modstandsdygtige indretningselementer, der er ideelle til at indrette et nybygget hjem eller til at opfriske stilen i et allerede indrettede rum.\nHvis du er på udkig efter designmøbler med et fremragende forhold mellem kvalitet og pris, er du kommet til det rette sted, og Finori er det rette mærke for dig. Gå på opdagelse i kataloget og giv dit hjem et strejf af klasse!\nKapis TV bord lille hvid rustik skænk egetræ med 2 skuffer og 1 hylde\nKetur skoskab skohylde til væg 61x25x152cm med 4 klaplåger til 24 par sko\nSkrin lille skab hvid skænk egetræ effekt i vintage design med 1 hylde\n2.080 kr -800 kr 1.280 kr\nSpinle TV bord hvid lav skænk 160cm med 2 skabe med hylde og midterhylde\n2.160 kr -800 kr 1.360 kr\nPaik hvidt skoskab skoreol i rustikt design med 3 skuffer til 12 par sko\n1.760 kr -800 kr 960 kr\nLoarum skænk i skandinavisk design med farverig skuffe, to låger og 6 rum\n2.960 kr -800 kr 2.160 kr\nGlabas Tv bord lav skænk i skandinavisk design med 2 skuffer rum og skab\nApavi skoskab skoreol med skandinavisk design 3 skuffer til 18 par sko\nEkraan hvid tv bord i skandinavisk design med 2 låger og en central hylde\n2.280 kr -800 kr 1.480 kr\nVide skænk i skandinavisk stil med 2 skabe med låger hylde og 3 skuffer\n3.280 kr -800 kr 2.480 kr\nAplinka Tv bord Industrielt design lav skæn med 2 skuffer i metal og træ\nBaldas skænk i Industriel stil i lys og mørk træ med 2 låger og 3 skuffer\nDrevo skoskab skohylde til væg 61x25x115cm med 3 klaplåger til 18 par sko


Samsung: Stop salget af disse NVIDIA-produkter | Mobilsiden.dk\nMobilsiden.dk / Nyhedsoversigt / Samsung: Stop salget af disse NVIDIA-produkter\nSamsung: Stop salget af disse NVIDIA-produkter\nMikkel Guldbjerg Jensen 24. nov 2014 kl. 08:25\nSom en del af søgsmålet mellem Samsung og NVIDIA vil koreanerne have stoppet salget af en række produkter\nNVIDIA har sagsøgt Samsung, og Samsung har sagsøgt NVIDIA. NVIDIA vil have sat en stopper for salget af en række Samsung produkter, og nu vil Samsung så gøre det samme mod NVIDIA - have stoppet salget af en række produkter i USA, der indeholder de omstridte processorer.\nDet er Tegra SoC'erne, der er problemet for Samsung, ligesom det er GeForce GPU'erne. Får Samsung held med dette krav, så vil det sætte en stopper for salget af blandt andet Shield Tablet fra NVIDIA og også Nexus 6, der begge har en Tegra K1-processor.\nLæs også: Ny patentkrig: Samsung risikerer amerikansk salgsforbud\nEt af Samsungs klagepunkter er, at NVIDIA har kunstigt pumpet Tegra K1-chippens præstationer i såkaldte benchmarks, så den fremstod stærkere end Samsungs tilsvarende. Dette er dog noget Samsung også selv er blevet beskyldt for.\nOm det rent faktisk munder ud i et salgsforbud er nok lettere tvivlsomt, men det giver Samsung et nyt kort på hånden i forhandlingerne om et muligt forlig.\nDa Nizzel 24-11-2014 08:53:20\nTjaaaaa, den her sag lyder ca. lige så latterlig som dem som Apple føre mod andre. There's no good guys in this business.\nThomas Larsen 24-11-2014 11:55:56\nIkke helt lige så latterligt, der er heldigvis ingen trade dress patenter involveret :)\nTil nyheden, så er det ikke Nexus 6 men Nexus 9 der er tale om, Nexus 6 bruger en Qualcomm Adreno GPU.


Digital underskrift sparer tid og besvær – men er det lige så sikkert? - Direkte\nDirekte 29.09.2020 kl. 12:34\nDigital underskrift sparer tid og besvær – men er det lige så sikkert?\nTidligere har det været besværligt at få underskrevet dokumenter. Udskriv, underskriv, scan og send. Sådan behøver det heldigvis ikke være længere. Uanset om du er arbejdsgiver eller selv arbejder i en bank, som ejendomsmægler, læge, i Borgerservice eller en helt anden instans, kan du spare tid og besvær med digitale underskrifter.\nDet er nemlig nemt for både dig og modtageren, der kan underskrive med touch-underskrift eller NemID. Ikke mere print, scan og sende frem og tilbage. I stedet bliver alt klaret hurtigt, sikkert og effektivt. Og det betyder, at du kan minimere din – og dine kollegaers – sagsbehandlingstider, fordi alt foregår digitalt og automatisk.\nHvem kan (med fordel) bruge digitale underskrifter?\nAlle, der har brug for at indhente underskrifter, kan gøre det digitalt. Og alle, der har en telefon og NemID, kan skrive under digitalt. Det kan være alt fra godkendelse af et tilbud, accept af nye vilkår, underskrift på nye retningslinjer eller andre opgaver med personfølsom karakter. De – og mange flere dokumenttyper – kan alle underskrives nemt, enkelt og digitalt.\nJa, der findes sådan set ikke nogen grænse for, hvad modtageren i den anden ende kan underskrive digitalt. Kan det laves til en PDF, kan det underskrives digitalt. Og der findes heller ikke nogen grænse for, hvem der kan sende dokumenter til digital underskrift. I dag findes der nemlig flere forskellige udbydere, som alle gør det muligt at automatisere, effektivisere og ikke mindst digitalisere hele underskriftsprocessen.\nKort fortalt: Hver gang du skal bruge en underskrift, kan du med fordel indhente den digitalt. Det gør det muligt at klare hele processen på skærmen – og ofte helt automatisk. Det er nemt – ikke kun for dig, men bestemt også for modtageren.\nUanset hvilken type dokument, der skal underskrives, fungerer det stort set altid på samme måde.\nAfsenderen udfærdiger og sender dokumentet via den ønskede udbyder. Herfra sker alt (næsten) af sig selv. Dokumentet bliver sendt til modtageren, der kan underskrive direkte på skærmen – enten med touch eller NemID. Så snart dokumentet er underskrevet, bliver der sendt en underskrevet version til både afsender og modtager. Og sådan kan du få underskrevet et dokument i løbet af få øjeblikke.\nVærd at vide om fordelene ved de digitale underskrifter\nDer er mange praktiske fordele ved at få underskriften digitalt.\nF.eks. kan det let tage timer eller måske dage, hvis modtageren først skal til at printe, underskrive, scanne og sende. Og skal det først sendes med posten, underskrives og sendes retur igen med posten, tager det i hvert fald også flere dage, og måske endda uger, før du har underskriften retur.\nVed at klare underskriften digitalt, kan du skære meget – hvis ikke alt – af den ventetid væk. Fra du sender dokumentet til underskrift, til det kommer retur i underskrevet tilstand, behøver der ikke gå andet end et par minutter. Ja, måske det endda kan tælles i sekunder, hvis modtageren er rigtig hurtig.\nMed andre ord, kan digital underskrift fjerne (næsten) al den spildtid, der går med rent praktisk at sende dokumentet frem og tilbage. Med digital underskrift kan sagsbehandlingstiden skæres helt ned til den tid, det tager at læse dokumentet.\nDet sparer både tid og penge for dig dig og din virksomhed, da du på få minutter kan se, om dit dokument er underskrevet. Så snart underskriften er sat, får du en automatisk notifikation, og du slipper på den måde for manuelt at færdigbehandle sagen og kan hurtigt komme videre med arbejdet.\nFor modtageren betyder det tid og frihed. Modtageren skal hverken købe en printer for at udskrive og underskrive – eller bruge tid på tage ned på det lokale bibliotek for at klare opgaven. På få sekunder kan modtageren gennemføre en digital underskrift, og endda fra den enhed, som passer dem bedst at bruge til formålet.\nSærligt vedrørende sikkerheden om digital underskrift\nUd fra et sikkerhedsmæssigt aspekt har de digitale underskrifter stor betydning for os alle.\nEt dokument med en underskrift, der bliver sendt via mail, vil altid være i risikozonen for hacking af følsomme personoplysninger.\nEt mailsystem kan være sårbart, og i hænderne på IT-kriminelle kan oplysninger i mailen eller dokumentet bruges til at hacke afsender eller modtagers konto eller misbruge deres navn til andre formål.\nHos DanID A/S opbevares alle borgernes oplysninger i de mest sikrede forhold på en krypteret server.\nNemID er dobbeltsikret. Skulle dit nøglekort blive væk, har andre intet at bruge kortet til uden din personlige kode. Og skulle din kode blive luret, er den ubrugeligt uden dit nøglekort.\nI dag er det meget mere sikkert at bruge digital underskrift, end det er at skrive under fysisk og sende personlige dokumenter med fortrolige oplysninger pr. mail.\nEr en digital underskrift lige så gyldig som en sat med kuglepen?\nI princippet behøver der slet ikke være en underskrift på en aftale før aftalen er gyldig. Rent juridisk er en mundtlig aftale lige så bindende som en skriftlig aftale. Men det er alt andet nemmere at bevise alle parters accept af den indgåede aftale, hvis de har sat en underskrift. Derfor er det ofte en god ide at få en underskrift, men det behøver ikke være med kuglepen på papir.\nIfølge den danske lovgivning er der faktisk ingen krav til, hvordan en underskrift skal sættes, før den er gyldig. Så du kan roligt indhente dine underskrifter digitalt og udnytte alle fordelene ved det. For den digitale version er lige så juridisk bindende, som den klassiske sat med kuglepen på papir, og lever op til præcis de samme regler og krav.