Gumbel: Hvorfor og hvordan skal jeg bede?\nUndersøgelser har vist, at tre fjerdedele af befolkningen i det skeptiske, verdslige England indrømmer, at de beder mindst én gang om ugen. Før jeg blev kristen, bad jeg to forskellige typer bønner. For det første bad jeg en bøn, som jeg havde lært som barn af min bedstemor (som ikke selv var kirkegænger):\n"Gud velsign mor og far .~ og alle andre og gør mig til en god dreng. Amen." Der var intet i vejen med den bøn, men for mig var det blot en remse, som jeg bad hver aften, før jeg faldt i søvn med overtroisk frygt for, hvad der ville ske, hvis jeg ikke gjorde det.\nFor det andet bad jeg, når jeg havde problemer. Da jeg for eksempel var sytten år gammel, rejste jeg alene i USA. Det lykkedes busselskabet at få min rygsæk, som indeholdt mit tøj, penge og adressebog, til at forsvinde. Jeg blev efterladt med praktisk taget ingenting. Jeg boede ti dage i en hippiekoloni i Key West, hvor jeg delte telt med en alkoholiker. Efter det, hvor jeg havde en stigende følelse af ensomhed og desperation, vandrede jeg i dagevis rundt i forskellige amerikanske byer, og nætterne tilbragte jeg i bussen. En dag, mens jeg gik hen ad gaden, råbte jeg på Gud (som jeg ikke troede på) og bad om, at jeg ville møde nogen, jeg kendte. Ikke længe efter steg jeg på bussen kl. 6 om morgenen i Phoenix, Arizona, og der så jeg en gammel skolekammerat. Han lånte mig nogle penge, og vi rejste sammen nogle dage. Det gjorde hele forskellen. Jeg så det ikke som et svar på min bøn; kun som en tilfældighed. Siden jeg er blevet kristen, finder jeg det bemærkelsesværdigt, så mange "tilfældigheder" der sker, når vi beder.\nBøn er den vigtigste aktivitet i vort liv. Det er den vigtigste måde, hvorpå vi udvikler et fællesskab til vor Fader i Himmelen. Jesus sagde: "... når du vil bede, så gå ind i dit kammer og luk\ndin dør og bed til din fader, som er i det skjulte. Og din fader, som ser i det skjulte, skal lønne dig" (Matt. 6,6). Det er et fællesskab, mere end det er et ritual. Det er ikke en strøm af mekaniske og tanketomme ord. Jesus sagde: "lad ikke munden løbe, som hedningerne gør" (Matt. 6,7). Det er en samtale med vor Fader i Himmelen; en lodret samtale, ikke en vandret. En lille dreng råbte engang: "Åh Gud, vil du ikke nok sende mig en stor æske chokolade til min fødselsdag." Og moderen svarede: "Du behøver ikke at råbe, min skat! Gud er ikke døv." Svaret kom omgående: "Nej, men det er bedstefar, og han sidder inde ved siden af!" Når vi beder, er det ikke til andre eller til os selv, men til Gud. Så bøn er et spørgsmål om fællesskab, og når vi beder, er hele Treenigheden involveret.\nKristen bøn er bøn "til din Fader"\nJesus lærte os at bede: "Vor Fader, du som er i himlene!" (Matt. 6,9). Gud er personlig. Selvfølgelig er han hinsides personlighed", som C. 5. Lewis udtrykker det, men han er ikke desto mindre personlig. Mennesket er skabt i Guds billede. Personlighed er en afspejling af noget inden i Guds natur. Han er vor kærlige Fader, og vi har det helt specielle privilegium at kunne komme ind i hans nærhed og kalde ham for "Abba" -det aramæiske ord, for hvilket den nærmeste oversættelse er "farmand" eller "kære far". Der er en bemærkelsesværdig intimitet over vort fællesskab med Gud og over at bede til vor Fader i Himmelen.\nHan er ikke blot "vor Fader"; han er "vor Fader i himlene". Han har himmelsk kraft. Når vi beder, taler vi til universets skaber. Den 20. august 1977 blev rumsonden Voyager 11 opsendt for at observere og tilbagesende oplysninger til jorden om det ydre planetsystem. Den blev sendt afsted med en hastighed, der overstiger en riffelkugles (145.000 km/t.). Den 28. august 1989 _ nåede den planeten Neptun, 3,5 mia km. fra jorden. Voyager II\nforlod derefter solsystemet. Den vil ikke komme indenfor et lysårs afstand fra nogen stjerne i 958.000 år. I vor galakse er der 100.000 mio. stjerner som vores sol. Vor galakse er en af 100.000 mio. galakser. Nærmest som en bibemærkning nævner forfatteren til skabelsesberetningen: "og stjernerne" (1. Mos. 1,16). Sådan er hans kraft. Andrew Murray, den kristne forfatter, sagde engang: "Bønnens kraft afhænger næsten udelukkende af vores forståelse af, hvem det er, vi taler med." Når vi beder, taler vi til en Gud, som både er overnaturlig og iboende. Han er langt større og stærkere, end det univers, han skabte - og alligevel er han hos os, når vi beder.\nKristen bøn sker "gennem Sønnen"\nPaulus siger, at "gennem ham [Jesus] har både vi og I i én ånd adgang til Faderen" (Efes. 2,18). Jesus sagde, at hans Fader ville give "hvad som helst I beder om i mit navn" (Joh. 15,16). Vi har ingen ret til selv at komme til Gud, men vi er i stand til at gøre det "gennem Jesus" og "i hans navn". Det er derfor, det er almindeligt at slutte bønner med "ved Jesus Kristus, vor Herre" eller "i Jesu navn". Dette er ikke kun en formel; det er vor anerkendelse af det faktum, at vi kun kan komme til Gud gennem Jesus.\nDet er Jesus, gennem sin død på korset, som fjernede barrieren mellem os og Gud. Han er vores store ypperstepræst. Det er derfor, der er en sådan kraft i Jesu navn.\nVærdien af en check afhænger ikke kun af beløbet, men også af navnet, den er underskrevet med. Hvis jeg udskriver en check på ti mio. kroner, ville den være værdiløs; men hvis Sultanen af Brunei, der har ord for at være verdens rigeste mand, skrev en tilsvarende check, ville den være præcis ti mio. kroner værd. Når vi går til den himmelske bank, har vi intet indestående der. Hvis jeg går ind i mit eget navn, opnår jeg intet; men Jesus Kristus har ubegrænset kredit i himmelen. Han har givet os rettighed til at bruge sit navn.\nKristen bøn er bøn "i én ånd" (Efes. 2,18)\nVi finder det svært at bede, men Gud har ikke ladet os være alene. Han har givet os sin Ånd, der bor i os og hjælper os med at bede. Paulus skriver: "Og også Ånden kommer os til hjælp i vor skrøbelighed. For hvordan vi skal bede, og hvad vi skal bede om, ved vi ikke. Men Anden selv går i forbøn for os med uudsigelige sukke, og han, der ransager hjerterne, ved, hvad Ånden vil, for den går i forbøn for de hellige efter Guds vilje" (Rom. 8,26-27). I et senere kapitel skal vi se i flere detaljer på Helligåndens arbejde. Her er det tilstrækkeligt at bemærke, at når vi beder, beder Gud gennem os ved sin Ånd, som bor i os som kristne.\nBøn er en livsvigtig funktion. Der er mange grunde til, at vi skal bede. For det første er det en måde at udvikle et fællesskab med vor Fader i Himmelen på. Sommetider siger folk: "Gud kender vore behov, så hvorfor skal vi bede?" Der ville ikke være meget fællesskab, hvis ikke der var nogen kommunikation. Selvfølgelig er det at bede ikke den eneste måde at kommunikere med Gud på. Der er andre former for bøn: taksigelse, lovprisning, tilbedelse, bekendelse, lytten osv. Men at bede er en vigtig del. Når vi beder Gud om konkrete ting og ser vore bønner besvaret, vil vort fællesskab med ham vokse.\nDernæst bad Jesus og lærte os at gøre det samme. Jesus havde et uafbrudt fællesskab med sin Fader. Hans liv var en konstant bøn. Der er talrige bibelsteder, der handler om hans bøn (for eksempel Mark. 1,35; Luk. 6,12). Han antog, at hans disciple ville bede. Han sagde: "Når I beder" (Matt. 6,7) og ikke: "Hvis I beder."\nOg endelig, hvis vi behøver yderligere motivation, lærte Jesus os, at der er belønninger for at bede (Matt. 6,6).\nDe skjulte belønninger for bønnen er for mange til at tælle. Med apostlen Paulus' ord: Når vi råber: "Abba, Fader," vidner Helligånden sammen med vor ånd, at vi virkelig er Guds børn, og vi får en stærk forsikring om hans faderskab og kærlighed. Han løfter sit ansigts lys på os og giver os fred. Han forfrisker vor sjæl, tilfredsstiller vor sult og slukker vor tørst. Vi ved, at vi ikke længere er forældreløse, for Faderen har adopteret os; ikke længere fortabte, for vi er blevet tilgivet; ikke længere fremmede, for vi er kommet hjem.30\nEndelig ændrer bøn ikke kun os, men den ændrer også situationer. Mange mennesker kan acceptere, at bøn vil have en gavnlig effekt på dem selv, men nogle har filosofiske indvendinger mod den opfattelse, at bøn kan ændre begivenheder og andre mennesker. Rabbi Daniel CohnScherbok fra universitetet i Kent skrev engang en artikel, hvor han påstod, at Gud allerede kender fremtiden, som derfor måtte være forudbestemt. Til dette gav Clifford Longley, skribent i The Times om religiøse emner, et korrekt svar: "Hvis Gud lever i den evige nutid, hører han alle bønner samtidig. Derfor kan han tilpasse en bøn fra næste uge til en begivenhed for en måned siden. Bønner, som bliver bedt efter en hændelse, kan blive hørt, før de er udtalt og kan tages med i beregning før hændelsen." Eller for at udtrykke det på en anden måde, Gud har al evighed til at besvare den lynsnare bøn, som bliver bedt af en bilist, der er lige ved at køre galt.\nTalrige gange har Jesus opmuntret os til at bede. Han sagde:\n"Bed, så skal der gives jer; søg, så skal I finde; bank på, så skal der lukkes op for jer. For enhver, som beder, får; og den, som søger, finder; og den, som banker på, lukkes der op for" (Matt.\nEnhver kristen ved af erfaring, at Gud besvarer bønner. Det er ikke muligt at bevise kristendommen på basis af bønnesvar, fordi de altid kan bortforklares af kynikere som tilfældigheder. Men den stadige virkning af besvarede bønner styrker blot vor tro på Gud. Jeg fører en bønnedagbog, og det er fascinerende for mig at se, hvordan Gud, dag efter dag, uge efter uge, år efter år, har besvaret mine bønner.\nSvarer Gud altid på bøn?\nI det afsnit, jeg har citeret fra Mattæus 7,7-8 og i mange andre afsnit fra Det Nye Testamente, synes løfterne at være almengyldige. Men, når vi ser på hele Skriften ser vi, at der er gode grunde til, at vi måske ikke altid får det, vi beder om.\nUbekendt synd bygger en barriere mellem osog Gud:\n"Herrens arm er ikke for kort til at frelse, hans ører ikke for døve til at høre. Nej, det er jeres synder, der skiller jer fra jeres Gud" (Es. 59,1-2). Gud lover ikke at besvare bønner fra mennesker, som ikke lever i fællesskab med ham. Enkelte gange besvarer han måske af sin nåde en ikke-troendes bøn (som han gjorde i det eksempel, jeg kom med i begyndelsen af kapitlet), men vi har ingen ret til at forvente det. Når mennesker siger:\n"Jeg føler ikke, at jeg kommer igennem til Gud. Jeg føler ikke, at der er nogen der," er det første spørgsmål, de skal stilles, om de nogensinde har modtaget Guds tilgivelse gennem Kristus på korset. Barrieren må fjernes, før vi kan forvente, at Gud hører og besvarer vore bønner.\nSelv som kristne kan vort venskab med Gud blive skrammet af synd eller ulydighed. Johannes skriver: "Mine kære, hvis vort hjerte ikke fordømmer os, har vi frimodighed over for Gud, og hvad vi end beder om, får vi af ham, fordi vi holder hans bud og gør det, som behager ham" (1. Joh. 3,21-22). Hvis vi er bevidste om nogen synd eller ulydighed over for Gud, har vi behov for at bekende den og vende os fra den, så vort venskab med Gud kan genopbygges, og vi igen trygt kan komme ind i hans nærhed.\nVore motiver kan også være en hindring for at få, hvad vi beder om. Ikke alle ønsker om en ny Porsche bliver besvaret! Jakob, Jesu broder, skriver:\nfordi I ikke beder; eller I beder og får alligevel intet, fordi I\nbeder dårligt, kun for at ødsle det bort i jeres lyster" (Jak. 4,2-3).\nEt berømt eksempel på en bøn, spækket med forkerte motiver, er John Ward af Hackneys bøn, som er skrevet i det attende århundrede:\n"Åh, Herre, du ved, at jeg har mine ejendomme i London, og ligeså har jeg for nylig købt et gods i Essex amt; jeg bønfalder dig om at bevare de to amter Essex og Middlesex fra brand og jordskælv; og siden jeg har et pantebrev i Herfordshire, beder jeg dig ligeledes om at have barmhjertighed med dette amt; men med resten af amterne må du gøre, hvad du finder for godt.\nÅh, Herre, gør banken i stand til at betale deres regninger, og gør alle mine debitorer til gode mennesker. Giv skibet "Ravfruen" en god og vellykket rejse, da jeg har forsikret det; og eftersom du har sagt, at de ondes dage er korte, stoler jeg på, at du ikke vil glemme dit løfte, da jeg har købt et gods, der vil blive mit ved den skamløse og ryggesløse unge mand, Sir J. L.s død.\nBevar mine venner fra fald, og bevar mig fra tyve og røvere, og gør alle mine tjenere så ærlige og trofaste, at de tjener mine interesser og aldrig snyder mig for min ejendom hverken nat eller dag."\nSommetider bliver bønner ikke besvaret, fordi det, vi beder om, ikke er godt for os. Gud lover kun at give os "gode gaver" (Matt. 7,11). Han elsker os og ved, hvad der er bedst for os. En god menneskefader giver ikke altid sine børn det, de beder om. Hvis en femårig ønsker at lege med en forskærerkniv, siger en god fader forhåbentlig "nej"! Gud vil også svare "nej", hvis de ting, vi beder om, er "hverken gode i sig selv, ikke gode for os eller for andre, direkte eller indirekte, nu eller senere", som John Stott har skrevet.\nI begærer brændende, men opnår intet; I myrder og misunder, men kan intet udrette; I strides og kæmper, men opnår intet,\nSvaret på vore bønner vil enten være "ja" eller "nej" eller sommetider "vent", og det bør vi være meget taknemmelige over. Hvis vi fik alt, hvad vi bad om, ville vi aldrig turde bede igen.\nSom præsten Martyn Lloyd-Jones udtrykker det: "Jeg takker Gud for at han ikke er parat til at gøre hvad som helst, jeg kan finde på at bede ham om, ... jeg er Gud specielt taknemmelig for at han ikke gav mig visse ting, jeg bad om, og at han lukkede visse døre i for næsen af mig."31 Enhver kristen, som har været kristen i nogen tid, vil værdsætte denne bemærkning. Ruth Graham (Billy Grahams kone) fortalte en forsamling i Minneapolis: "Gud har ikke altid besvaret mine bønner. Hvis han havde, ville jeg have giftet mig med den forkerte mand -adskillige gange. "Sommetider vil vi ikke i dette liv vide, hvorfor svaret var "nej".\nDet er derfor løfterne i Bibelen om, at bønner vil blive besvaret, nogle gange har en betingelse hæftet på. For eksempel skriver Johannes: "Hvis vi beder om noget, som er efter hans vilje, hører han os" (1. Johs. 5,14, min kursiv>. Jo mere vi kommer til at kende Gud, jo bedre vil vi kende hans vilje, og jo mere vil vore bønner blive besvaret.\nDer er ingen bestemt måde, vi skal bede på. Bøn er en integreret del af vort fællesskab med Gud, og derfor er vi frie til at tale med ham, som vi har lyst til. Gud ønsker ikke, at vi gentager meningsløse ord; han ønsker at høre, hvad vi har på hjerte. Når det er sagt, skal det tilføjes, at mange mennesker finder det nyttigt at have en disposition at bede efter. Jeg brugte i nogle år det huske-tekniske mønster ACTS (oversat til TBTB).\nT – tilbedelse - lovprisning af Gud for hvem han er, og hvad han har gjort.\nB – bekendelse - bede om Guds tilgivelse for alt, vi har gjort galt.\nT – taksigelse - for helbred, familie, venner, osv.\nB – bønfaldelse - bøn for os selv, for vore venner og for andre.\nFor nylig har jeg fundet ud af, at jeg ofte følger mønsteret fra Fadervor (Matt. 6,9-13):\nVor Fader, du som er i himlene!" (v. 9)\nVi har allerede tidligere i kapitlet set på, hvad denne sætning betyder. Under denne overskrift bruger jeg tid på at takke Gud for, hvem han er og for mit fællesskab med ham og for de måder, han har besvaret mine bønner på.\n"Helliget blive dit navn" (v. 9).\nPå hebræisk viste en persons navn hen på vedkommendes personlighed. At bede om, at Guds navn må blive helliget, er at bede om, at han vil blive æret. Så ofte ser vi os omkring i vort samfund og ser, at Guds navn bliver vanæret - mange mennesker viser ikke noget hensyn, hverken til ham eller til hans love. Vi begynder med at bede om, at Guds navn vil blive æret i vore egne liv, i vor kirke og i samfundet rundt omkring os.\n"Komme dit rige" (v. 10)\nGuds rige er hans herredømme og dér, hvor han regerer. Det vil blive helt, når Jesus kommer igen. Men hans rige brød ind i historien, da Jesus kom første gang. Jesus demonstrerede Guds riges tilstedeværelse i sin egen tjeneste. Når vi beder: "komme dit rige", beder vi for, at Guds herredømme skal komme både i fremtiden og i nutiden. Det omfatter også at bede for, at mennesker bliver omvendt, helbredt, sat fri fra det onde, fyldt med Helligånden og modtager Åndens gaver, for at vi sammen må tjene og adlyde Kongen.\nJeg har fået fortalt, at D. L. Moody skrev en liste over hundrede mennesker og bad om, at de skulle blive omvendt i hans levetid. Seksoghalvfems af dem var blevet omvendt, da han døde, og de resterende fire kom til tro ved hans begravelse.\nEn kristen moder havde problemer med sin teenagesøn. Han var doven, hidsig, en bedrager, en løgner og en tyv. Senere var hans liv domineret af verdslige ambitioner og pengebegær, skønt han udadtil var en velrespekteret sagfører. Han havde en dårlig moral. Han levede sammen med flere forskellige kvinder og havde en søn med én af dem. På et tidspunkt sluttede han sig til en mærkelig sekt og foretog alle mulige mærkelige handlinger. I hele denne periode bad hans moder fortsat for ham. En dag gav Herren hende et syn, og hun græd mens hun bad, fordi hun så Jesu Kristi lys i ham, og hans ansigt blev forvandlet.\nHun måtte vente endnu ni år, før hendes søn gav sit liv til Jesus Kristus som toogtrediveårig. Denne mands navn var Augustin. Han blev senere en af de største teologer i kirkens historie. Han sagde altid, at hans omvendelse skyldtes hans moders bønner.\n"Ske din vilje, i himmelen som på jorden " (v. 10)\nDette er ikke resignation, det er at give slip på de byrder, som vi så ofte bærer rundt på. Mange mennesker bekymrer sig over de beslutninger, som de står overfor. Beslutningerne kan være om større eller mindre ting, men hvis vi ønsker at være sikre på, at vi ikke tager fejl, har vi behov for at bede: "Din vilje ske." Salmisten siger: "Overgiv din vej til Herren, stol på ham, så griber han ind" (51. 37,5). Hvis du for eksempel beder om, hvorvidt et forhold er rigtigt eller forkert, kunne du bede: "Hvis dette forhold er forkert, beder jeg om, at du vil stoppe det. Hvis det er rigtigt, beder jeg om, at ingenting må kunne ødelægge det." Så efter at du har overgivet det til Herren, kan du stole på ham og vente på, at han handler. (Vi vil se på dette emne i detaljer i næste kapitel - og principperne i det kapitel bør overvejes nøje).\n"Giv os idag vort daglige brød" (v. 11)\nNogle har antydet, at Jesus mente nadverens brød eller Bibelen. Det er muligt, men jeg tror, at reformatorerne havde ret, når de sagde, at Jesus refererer til vore basale behov her. Luther sagde, at det indicerede "alt, hvad der er nødvendigt for opretholdelse af livet, som mad, et sundt legeme, godt vejr, hus, hjem, hustru, børn, god regering og fred".\nGud har omsorg for alt, hvad du og jeg bekymrer os for. Ligesom jeg ønsker, at mine børn kommer til mig og taler om alt det, der bekymrer dem, ligeså ønsker Gud at høre om de ting, der bekymrer os.\nEn af mine venner spurgte en ny kristen, hvordan hendes lille forretning gik. Hun svarede, at det ikke gik særlig godt. Så min ven tilbød at bede for den. Den nye kristne svarede: "Jeg vidste ikke, at det var tilladt." Min ven forklarede, at det var det. De bad, og den følgende uge forbedredes forretningen tydeligt. Fadervor (Herrens bøn) lærer os, at det ikke er forkert at bede om vore egne behov, forudsat at Guds navn, Guds rige og Guds vilje har vor første prioritet.\n"Forlad os vor skvld, som også vi forlader vore skvldnere" (v.12)\nJesus lærte os at bede om, at Gud vil tilgive os vor skyld (dvs. de ting, vi har gjort forkert). Nogle siger: "Hvorfor behøver vi at bede om tilgivelse? Når vi kommer til korset, er vi allerede tilgivet for alt, fortid, nutid og fremtid, er vi ikke?" Det er sandt, som vi har set i kapitlet om, hvorfor Jesus døde, at vi er fuldstændigt tilgivet for alt, fortid, nutid og fremtid, fordi Jesus tog al vor synd på sig på korset. Alligevel siger Jesus, at vi skal bede: "Forlad os vor skyld." Jeg synes, at den bedste analogi er den, som Jesus giver os i Johannesevangeliet 13, hvor Jesus skal til at vaske Peters fødder. Peter sagde: "Nej, aldrig i evighed skal du vaske mine fødder!" Jesus svarede: "Hvis jeg ikke vasker dig, har du ikke lod og del sammen med mig." Peter svarede derfor: "Herre, så ikke kun fødderne, men også hænderne og hovedet." Jesus sagde: "Den, der er badet, behøver ikke at få vasket andet end fødderne, men er ren over det hele." Dette er et billede på tilgivelse. Når vi kommer til korset, bliver vi gjort fuldstændig rene, og vi er tilgivet - alt bliver ordnet. Men når vi går gennem verden, gør vi ting, som skrammer vort fællesskab med Gud. Vort forhold er altid sikkert, men vort venskab er snavset til med det skidt, som sidder fast på vore fødder. Hver dag har vi behov for at bede: "Herre, tilgiv os, rens os fra\nsnavset. "Vi behøver ikke at gå i bad igen, Jesus har gjort det for os, men en vis renselse er måske nødvendig hver dag.\nJesus fortsætter med at sige: "For tilgiver I mennesker deres overtrædelser, vil jeres himmelske fader også tilgive jer. Men tilgiver I ikke mennesker, vil jeres fader heller ikke tilgive jeres overtrædelser" (Matt. 6,14-15). Dette betyder ikke, at ved at tilgive mennesker kan vi fortjene tilgivelse. Vi kan aldrig fortjene tilgivelse. Jesus opnåede det for os på korset. Men tegnet på, at vi er tilgivet, er, at vi er villige til at tilgive andre mennesker. Hvis vi ikke er villige til at tilgive andre mennesker, er det et tegn på, at vi ikke selv kender til tilgivelse. Hvis vi virkelig kender Guds tilgivelse, kan vi ikke nægte andre tilgivelse.\n"Led os ikke ind ifristelse, men fri osfra det onde" (v. 13)\nGud frister ikke (Jak. 1,13), men han kontrollerer, hvor meget\nvi bliver udsat for af djævelen (for eksempel Job 1-2). Enhver kristen har et svagt område - det være sig frygt, selvisk ambition, grådighed, hovmod, begær, sladder, kynisme eller noget helt andet. Hvis vi kender vor svaghed, kan vi bede om beskyttelse mod den, såvel, selvfølgelig, som at tage forholdsregler, så vi undgår unødvendig fristelse. Vi vil overveje hele dette emne i kapitel 10.\nHvornår skal vi bede?\nDet Nye Testamente formaner os til at bede "uden ophør"\n(1 Tess. 5,17; Efes. 6,18). Vi behøver ikke at være i en bestemt bygning for at kunne bede. Vi kan bede i S-toget, i bussen, i bilen, på cyklen, nar vi gar på vejen, når vi ligger i sengen, midt på natten, ligegyldigt hvornår og hvor vi er. Som i et forhold, for eksempel et ægteskab, kan vi altid tale sammen. Ikke desto mindre er det en hjælp at have tid sammen, (også som i et ægteskab), hvor vi ved, at vi simpelthen mødes kun for at tale sammen. Jesus sagde: "Når du vil bede, så gå ind i dit kammer og luk din dør og bed til din Fader, som er i det skjulte" (Matt. 6,6). Han gik selv ud til et øde sted for at bede (Mark. 1,35). Jeg synes, det er en hjælp at kombinere bibellæsning og bøn ved\ndagens begyndelse, når mit sind er mest aktivt. Det er godt at have et regelmæssigt mønster. Hvilken tid på dagen, vi vælger, vil afhænge af vore omstændigheder og vor egen måde at indrette os på.\nDet er vigtigt at bede sammen med andre, såvel som at bede alene. Dette kunne for eksempel være i en lille gruppe på to eller tre. Jesus sagde: "Jeg siger jer også, hvad to af jer her på jorden bliver enige om at bede om, det skal de få af min himmelske fader" (Matt. 18,19). Det kan være meget svært at bede højt foran andre mennesker. Jeg kan huske den første gang, jeg gjorde det, omkring to måneder efter, at jeg var kommet til Kristus. Jeg var sammen med to af mine nærmeste venner, og vi besluttede, at vi ville bruge noget tid på at bede sammen. Vi havde kun bedt i ti minutter, men da jeg tog min skjorte af bagefter, var den gennemblødt af sved! Ikke desto mindre er det værd at holde fast ved, da der er stor kraft i at bede sammen (Ap.G. 12,5).\nBøn ligger tæt på kristendommens kerne, fordi der i kristendommens kerne er et fællesskab med Gud. Det er derfor, det er den vigtigste aktivitet i vort liv. Som en talemåde siger:\nSatan ler af vore ord.\nHåner vore anstrengelser.\nMen skælver, når vi beder.


Full-Service Eventfirma → Uforpligtende tilbud på event\nImpact Group er et full-service eventfirma. Det vil sige, at vi leverer samtlige ydelser i forbindelse med events af alle slags. Gennem årene har vi produceret krævende events, og vi siger ikke nej til en udfordring. Intet er for småt eller stort, uanset opgaven er Impact Group kendt for sit store engagement.\n⇨ Skal vi tage en snak om dit næste arrangement?\nVi har tilfredse og loyale kunder, som bliver hos os, når de har oplevet vores arbejde. Vi er et eventfirma, der leverer et professionelt og ordentligt kvalitetsprodukt - også indenfor korte tidsrammer. Vi giver jer det bedste udgangspunkt for mindeværdige arrangementer med den helt rigtige atmosfære.\nHvis I ønsker et full-service eventfirma, så kontakt os i dag på 7020 7720. Det er vigtigt for os at lytte til jer og høre om jeres individuelle behov. Få en uforpligtende snak med os eller udfyld kontaktformularen her.


1. december 2014 kl. 19:29\nHvor stærkt! Super godt med en fast person. Velkommen til Louise. 🙂


Køb Lenovo V530S-07ICB 10TX SFF I5-8400 8GB 256GB Windows 10 Pro...\nLenovo V530S-07ICB 10TX SFF I5-8400 8GB 256GB Windows 10 Pro 64-bit\nResponsiv, driftssikker og kompakt – V530s er den perfekte stationære computer til hverdagens arbejdsopgaver. Den er udstyret med de nyeste Intel® Core i-processorer, DDR4-hukommelse og lynhurtigt PCIe SSD-lager og klarer nemt multitasking og store filer og maksimerer din produktivitet på ingen tid.\nLenovo V530, 2,8 GHz, 8th gen Intel® Core™ i5, i5-8400, 8 GB, 256 GB, Windows 10 Pro\nLenovo V530. Processor frekvens: 2,8 GHz, Processor familie: 8th gen Intel® Core™ i5, Processortype: i5-8400. Intern hukommelse: 8 GB, Intern hukommelsestype: DDR4-SDRAM, Hukommelseshastighed, ur: 2666 Mhz. Samlet lagringskapacitet: 256 GB, Lagermedie: SS\nMMC, MMC+, MS PRO, Hukommelsesstick (MS), SD, SDHC, SDXC\nDu anmelder:Lenovo V530S-07ICB 10TX SFF I5-8400 8GB 256GB Windows 10 Pro 64-bit\nShuttle XPC nano NC3000BA Mini PC 3865U 4GB 64GB Windows 10 Pro\nHP EliteDesk 800 G4 Tower I5-8500 8GB 256GB Windows 10 Pro 64-bit\nMSI Infinite 8SH 659EU Tower I5-8400 8GB 1.128TB Windows 10 Home\nDell OptiPlex 7060 Mikro I7-8700T 8GB 256GB Windows 10 Pro 64-bit\nFujitsu ESPRIMO G558 Mini PC I7-8700T 16GB 512GB Windows 10 Pro 64-bit


Danske fiskere: Stop udledning af afføring i Øresund - FiskerForum\nTags: forurening, Øresund\nFoto / Video: Yaya\nSådan lyder opråbet fra Danmarks Fiskeriforening, efter at det er kommet frem, at den såkaldte Lynetteledning, der normalt leder spildevandet fra en række nordsjællandske kommuner til et renseanlæg på Amager, skal efterses, og i stedet ledes spildevandet ud i Øresund fra søndag og fem dage frem. Arbejdet er dog nu udsat 24 timer. »Som fiskere kan vi ikke acceptere, at man smider så store mængder ud i Øresund. Bare fordi vi smider problemerne ud i havet, så forsvinder de ikke, tværtimod! Menneskelig aktivitet på land påvirker i højere og højere grad havmiljøet, og det bliver unægtelig forværret med udledningen. Vi frygter, hvilke konsekvenser det vil få for fiskene. For det vil det,« siger formand for Danmarks Fiskeriforening, Svend-Erik Andersen.\nIfølge selskaberne Novafoss og Hofor, der udleder materialet, drejer det sig om et tons fosfor, syv tons kvælstof og ca. 80 tons organisk materiale. Det vil være mekanisk renset, men både den biologiske og kemiske rensning er ikke sket. Der vil bl.a. være risiko for algeopblomstring, ligesom havmiljøet lokalt langs kysten højst sandsynligt vil blive påvirket. Ved Øresund er der også flere garnfiskere, som fisker kystnært og sælger fisk direkte over kajen. De frygter konsekvenserne for deres fisk. For med udsigt til afføring i vandet, synes de ikke just attraktive, og hvem ved hvilken effekt udledningen vil få på lang sigt?\nSamtidig undrer det fiskerne, at man overhovedet har givet tilladelse til at udlede spildevandet. Hvem er blevet hørt i sagen – og bygger vurderingen på et faktuelt grundlag og videnskabelig rådgivning? »Fiskeriet begrænser man gerne uden dokumentation, mens kommunerne let kan få tilladelse til at skade havmiljøet. Hvor er proportionerne henne? Bæredygtighed er højt på den politiske dagsorden, og det bør det også være i denne sag, « siger Svend-Erik Andersen.\nTidligereForrige nyhedLegal havforurening: Kommuner tillader kæmpe udledning af spildevand i Øresund\nNæste nyhedNorsk fiskerimesse »Nor-Fishing« går digitaltNæste


De 10 bedste hoteltilbud i Styra - TripAdvisor\nRestauranter i Styra\nForslag til aktiviteter i Styra\nBilleder af Styra\nKort over Styra\nStyra VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater OPRET PROFILnærSøg Om StyraHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Mine rejser Bookinger Gennemse\nBedste tilbud på hoteller i Styra, Euboea Region\nEuropa Grækenland Central Greece Euboea Region Styra\nHoteltilbud i Styra\nCastello Rosso Hotel(Meget for pengene!) (Nea Styra) 6/8/2017 7/8/2017Indtast rejsedatoer for at fortsætte70 $68 $Hotels.com Vis tilbudVis alle 8 tilbud fra 68 $Hotels.com68 $Orbitz.com68 $Expedia.com70 $TripAdvisor68 $CheapTickets68 $Booking.comPricelineAgoda.com20 anmeldelser Gratis wi-fiGratis parkering\nHotel Nireus(Nea Makri) 6/8/2017 7/8/201747 $Booking.com Vis tilbudVis alle 5 tilbud fra 47 $Booking.com47 $Agoda.com47 $Priceline47 $TripAdvisor47 $Bookgreece.com36 anmeldelser Gratis wi-fiVed stranden\nMarathon Beach Resort(Meget for pengene!) (Nea Makri) 6/8/2017 7/8/2017115 $Booking.com Vis tilbudVis alle 10 tilbud fra 115 $Booking.com115 $Expedia.com116 $Hotels.com115 $Priceline115 $Orbitz.com115 $Agoda.com115 $Travelocity115 $Hotwire.com115 $TripAdvisor115 $Bookgreece.com330 anmeldelser Udmærkelsescertifikatet Gratis wi-fiGratis parkering\nFlower Garden(Meget for pengene!) (Nea Makri) 6/8/2017 7/8/201730 $Priceline Vis tilbudVis alle 3 tilbud fra 30 $Priceline30 $Booking.com30 $TripAdvisor30 $1 anmeldelse Avra Rafina(Rafina) 6/8/2017 7/8/2017531 $79 $Expedia.com Vis tilbudVis alle 13 tilbud fra 79 $Expedia.com79 $Booking.com87 $Priceline87 $Orbitz.com88 $Hotels.com88 $Hotwire.com88 $Travelocity88 $Cancelon531 $CheapTickets88 $getaroom.com88 $HotelQuickly517 $TripAdvisor79 $Bookgreece.com423 anmeldelser Gratis wi-fiGratis parkering\nAlto Livello Luxury Apartments & Suites(Artemida) 6/8/2017 7/8/2017163 $Priceline Vis tilbud1 anmeldelse Mare Nostrum Thalasso Hotel(Vravrona) 6/8/2017 7/8/2017876 $Expedia.com Vis tilbudVis alle 12 tilbud fra 873 $Expedia.com876 $Orbitz.com873 $Hotels.com873 $Travelocity873 $CheapTickets873 $Hotwire.com873 $TripAdvisor873 $Bookgreece.comBooking.comPricelineHotelQuicklyAgoda.com837 anmeldelser Gratis parkeringMorgenmad inkluderet\nGina's Studios(Meget for pengene!) (Aliveri) 6/8/2017 7/8/201764 $Booking.com Vis tilbudVis alle 3 tilbud fra 64 $Booking.com64 $Priceline64 $TripAdvisor64 $12 anmeldelser Gratis wi-fiGratis parkering\nAnixi Boutique Hotel(Anixi) 6/8/2017 7/8/201756 $54 $Hotels.com Vis tilbudVis alle 11 tilbud fra 54 $Hotels.com54 $Booking.com56 $Expedia.com56 $Hostelworld.com56 $Hotwire.com54 $Travelocity54 $CheapTickets54 $TripAdvisor56 $Bookgreece.comCancelonHotelQuickly111 anmeldelser Gratis wi-fiGratis parkering\nLife Gallery athens Hotel(Ekali)SærtilbudPakketilbud 6/8/2017 7/8/2017157 $146 $Agoda.com Vis tilbudVis alle 11 tilbud fra 146 $Agoda.com146 $Priceline157 $Booking.com157 $Hotels.com147 $Orbitz.com147 $Expedia.com147 $Hotwire.com147 $Travelocity147 $Cancelon156 $TripAdvisor147 $Bookgreece.com113 anmeldelser Udmærkelsescertifikatet Gratis wi-fiGratis parkering\nVilla Christine(Aliveri) 6/8/2017 7/8/201793 $82 $Hotels.com Vis tilbudVis alle 5 tilbud fra 82 $Hotels.com82 $Booking.com93 $Priceline93 $TripAdvisor82 $Hotwire.com82 $7 anmeldelser Gratis wi-fiGratis parkering\nHoliday Inn Athens Attica Avenue Airport West(Paiania)SærtilbudPakketilbud 6/8/2017 7/8/2017180 $174 $HolidayInn.com Vis tilbudVis alle 11 tilbud fra 173 $HolidayInn.com174 $Booking.com173 $Hotels.com174 $Hotwire.com174 $Travelocity174 $Orbitz.com173 $Expedia.com174 $getaroom.com180 $TripAdvisor173 $Bookgreece.comCancelon959 anmeldelser Gratis wi-fiGratis parkering\nSt. Thomas Bed and Breakfast(Meget for pengene!) (Paiania) 6/8/2017 7/8/2017111 $Priceline Vis tilbudVis alle 2 tilbud fra 111 $Priceline111 $TripAdvisor111 $149 anmeldelser Udmærkelsescertifikatet Gratis wi-fiGratis parkering\nHotel Delfini(Meget for pengene!) 6/8/2017 7/8/2017Indlæser priser...28 anmeldelser Corali 6/8/2017 7/8/2017Indlæser priser...1 anmeldelse The House of Prince 6/8/2017 7/8/2017Indlæser priser...1 anmeldelse Gratis wi-fiGratis parkering\nVenus Beach Hotel Bungalows 6/8/2017 7/8/2017Der er ingen kapacitet for dine datoer fra disse websider 89 anmeldelser Gratis parkeringPool\nSaint George Hotel & Rooms(Meget for pengene!) (Nea Styra) 6/8/2017 7/8/2017Der er ingen kapacitet for dine datoer fra disse websider 62 anmeldelser Udmærkelsescertifikatet Gratis wi-fiGratis parkering\nCelini Suites Hotel(Marmari) 6/8/2017 7/8/2017Indlæser priser...51 anmeldelser Gratis parkeringPool\nEvia Hotel & Suites(Meget for pengene!) (Marmari) 6/8/2017 7/8/201776 $Booking.com Vis tilbudVis alle 4 tilbud fra 76 $Booking.com76 $Priceline76 $TripAdvisor76 $Cancelon146 anmeldelser Udmærkelsescertifikatet Gratis wi-fiGratis parkering\nHotel Thea - Studios & Suites(Meget for pengene!) (Marmari) 6/8/2017 7/8/2017Indlæser priser...41 anmeldelser Udmærkelsescertifikatet Gratis wi-fiGratis parkering\nGikas Apartments(Meget for pengene!) (Marmari) 6/8/2017 7/8/201762 $Expedia.com Vis tilbudVis alle 10 tilbud fra 62 $Expedia.com62 $TripAdvisor62 $PricelineBookgreece.comHotels.comHRS.comHotwire.com62 $Booking.comAgoda.comHotelQuickly20 anmeldelser Gratis wi-fiGratis parkering\nAlykes(Meget for pengene!) (Marmari) 6/8/2017 7/8/201774 $Orbitz.com Vis tilbudVis alle 7 tilbud fra 74 $Orbitz.com74 $Hotels.com74 $TripAdvisor74 $CheapTickets74 $Expedia.comBooking.comPriceline21 anmeldelser Marmari Bay Hotel(Meget for pengene!) (Marmari) 6/8/2017 7/8/2017Indlæser priser...78 anmeldelser Udmærkelsescertifikatet Gratis parkeringPool\nZarka Villas(Zarakes) 6/8/2017 7/8/2017Indlæser priser...9 anmeldelser Gratis wi-fiGratis parkering\nEvia Silence(Mpoufalo) 6/8/2017 7/8/2017Indlæser priser...3 anmeldelser Gratis wi-fiMorgenmad inkluderet\nVilla Moon Ray(Meget for pengene!) (Marathon) 6/8/2017 7/8/2017Indlæser priser...5 anmeldelser Gratis wi-fiGratis parkering\nBallos Apartments(Nea Makri) 6/8/2017 7/8/2017Indlæser priser...3 anmeldelser Apollon Suites Hotel(Karystos) 6/8/2017 7/8/2017Der er ingen kapacitet for dine datoer fra disse websider 30 anmeldelser Ved strandenPool\nMakronas Apartments(Meget for pengene!) (Karystos) 6/8/2017 7/8/2017Indlæser priser...7 anmeldelser Gratis parkering\nVelkommen tilbage! Priserne kan have ændret sig, mens du var væk. Opdater siden for at få vist de seneste priser for Styra. Opdater priserne Bedre information. Bedre booking. Bedre rejse. © 2017 TripAdvisor LLC Alle rettigheder forbeholdes. Brugsbetingelser | Politik om beskyttelse af personlige oplysninger | Cookiepolitik | Accept af cookies | Oversigt over website* TripAdvisor LLC er ikke en rejseagent og opkræver ikke nogen gebyrer fra brugerne af vores website ... (mere) TripAdvisor LLC er ikke ansvarlig for indhold på eksterne websites. Skatter og afgifter er ikke inkluderet i tilbud. UDFORSKOm osSupportcenterVALUTA/LAND$USDDanmark


Midt i 70’erne blev Aalborg en universitetsby. I den forbindelse mente byrådet, at der burde gøres noget ekstra for ungdommen. En af de ting, der var oppe i tiden i andre byer, var alaktivitetshuse (bl.a. Huset i Magstræde i Kbh), og sådan et ville man nu forære byens ungdom i Skt. Jørgens Gård i Hasserisgade, som indtil da fungerede som en fattiggård.\nUngdomsoprøret var tidens store bevægelse. Den var måske ikke kommet så kraftigt til udtryk i Aalborg men behovet for at tænke i de nye baner lå og ulmede, og ikke mindst universitetets etablering betød, at der kom mange nye folk til byen med gang i tankerne om alt muligt, der kunne være anderledes.\nDer var i høj grad brug for et samlingssted, hvor man dels kunne snakke og dels realisere de nye tanker. Hvad de egentligt gik ud på var lidt mere usikkert, men det galdt altså om at blive ”bevidst” og alle, der var bevidste vidste et eller andet, som vi ikke lige vidste hvad var, men vi var ret sikre på var det samme som de andre vidste, og det var i alle tilfælde noget meget vigtigt.\nMan kunne så se på de konkrete ting, der dukkede op i Huset:\n- vegetarisk cafe\nEn masse organisationer fik tag over hovedet til møder Huset, bl.a. kvindegrupper, samarbejdsudvalget mod Ejerlejligheder, og Støt Christiania, Noah og OOA, yogagrupper mm. De lokale musikere, der betragtede hash som den nye højere sandhed, fandt også sammen i Huset (selv om de sneg sig ned i en lejlighed i Kirkegårdsgade, når de skulle fyre en fed). De venstreorienterede var en anden modpol i ungdomsbevægelsen med utallige fraktioner.\nHverdagen var i høj grad møder, hvor målsætningen var at alle skulle være helt enige før en beslutning blev taget og det var nyt og spændende. Ikke mindst fordi der også i huset grupperinger, der ikke havde noget specielt med ungdomsoprøret at gøre, f.eks. KFUM og K, den kristelige ungdomsbevægelse. Vi lærte hinanden en masse om hvad tolerance og ægte demokrati var, og vi lærte en masse om hinanden og vores visioner som jo strakte sig langt ud i samfundet.\nDet var en spændende tid og det var derfor et voldsomt slag i ansigtet på os, da Huset en nat fik skiftet låse ud og lukket af for os, fordi en snæversynet borgmester ikke kunne lide – og da slet ikke forstå – os. Det var et dybt sår for mig, at nogen skulle forhindre mig i at få alle disse berigende oplevelser sammen med mine venner. Desuden var jeg tilflytter og Huset var stedet hvor jeg havde mit sociale netværk..\nDe første år kæmpede vi for at få huset tilbage. Huset var en selvejende institution og vi kunne derfor fortsætte denne organisation som ”Huset i Exil.” Lukningen var borgmester Marius Andersens helt eget værk, han havde ikke engang spurgt sin egen byrådsgruppe og det kom der en del tumult ud af, bl.a. meldte Erik Ludwigsen sig ud af socialdemokratiet og dannede ”Listen for Medbestemmelse.” I en periode var der også gang i at etablere en ny borgerliste, liste ”Liste T” som skulle stå for alt godt i modsætning til alt det møj, vi havde oplevet.\nFlere møder blev holdt ved KFUM og K i Danmarksgade, da en af de dygtigste folk i ”Huset i Exil” var en dame herfra, som hed Ellen Thomas. Også Erik Ludwigsen og universitetslærere var aktive i i foreningen. Marius blev voldsomt kritiseret i læserbreve mm., men de menige medlemmer af Socialdemokratiet føjede sig under borgmesteren og accepterede hans udemokratiske fremgangsmåde via efterfølgende byrådsbeslutning.\nNår Marius blev spurgt, om ikke det var rimeligt at give byens ungdom Huset tilbage, var hans svar ”Nulsen Bulsen.”\nPå et tidspunkt besluttede vi at besætte Huset. Vi sneg os ned en nat og byggede barrikader overalt. Så kom politiet med Paul Wrobel i front og smed os ud i værste Western-stil. Han sendte et par betjente ind for at forhandle, hvilket vi som naive blomsterbørn accepterede, hvorefter de to betjente blot gik i gang med at fjerne barrikaderne indefra. Og det kunne vi jo ikke gøre noget ved når vi var anti-voldelige. På samme måde blev vi snydt af Jyllandsposten, hvis journalist gav sig ud for at være venligtsindet. Vores åbenhed i forhold til hende resulterede i den mest ubehagelige artikel om os. Mens politiet bar den ene af os ud efter den anden, sad jeg og bankede løs på klaveret mens vi sang ”I kan ikke slå os ihjel, vi er en del af jer selv.”\nDet lykkedes Huset i Exil at få sat sig på kassebeholdningen samt møblerne fra Huset, og det hele bleve solgt på en auktion. De penge blev gemt i en fond og var senere med til at financiere Tusindfryd.\nHuset i Hasserisgade åbnede et års tid efter i en ny, meget ”socialdemokratisk” udgave, hvor alle vores flotte vægmalerier var malet over af faglært arbejdskraft, bl.a. klovnen ved indgangen til vegetarcafeen ”Klovnen.” Klovnen var ellers stedet, hvor nye folk i huset kunne få fodfæste i miljøet som frivillige madlavere. Det var nu blevet til en slags cafeteria med salg af røde pølser serveret af overenskomstmæssigt ansat personale. I toppen af det hele var der en faderlig bestyrer og en bestyrelse med folk, som ikke selv brugte stedet. Det var totalt uinteressant for os unge, selv om der hen ad vejen også viste sig at være et marked for den slags serviceinstutition, som Huset blev til. Det var bare noget helt, helt andet.\nMange af de folk, der havde kæmpet for at få den første version af huset til at fungere, var ved at være udbrændte da arbejdet begyndte forfra i exil. Andre arbejdede i flere år i Huset i Exil indtil forhåbningerne også der nåede nulpunktet. På et tidspunkt var der slet ingen forening i Aalborg, som håbede på at få et hus.\nMen så skete der noget. En tidligere teknisk skole i Niels Ebbesensgade stod tom og nogle af os gamle husfolk begyndte at røre på os.\nMin gode ven Thorkild kan huske, at jeg en dag kom ind på Pusterummet i Jomfru Ane Gade under en bytur og fortalte begejstret om det nye hus til ham og en, der hed Frede Brunø. Det resulterede i et nyt møde på Cafe Rantzau på Rantzausgade – et af vores faste holdepunkter i arbejdet med Tusindfryd – hvor vi skitserede en kæmpe huskeliste over alt det der skulle til, før vi igen kunne have et hus. Det var stort såvel som småt. Frede kiggede på den, rystede på hovedet og sagde: ”Det dér, det er for urealistisk.” Ved den lejlighed forsvandt 33 % af initiativgruppen.\nI 70’erne var alle unge med i et eller andet, så måtte man selv vælge om det var kvindebevægelser, mandebevægelser, Forældre og Fødsel, terapeutiske grupper, politiske partier, ikke partipolitiske politiske grupper og fraktioner, økologiske bevægelser, teatergrupper, musik eller mediefolk. Selv om mange boede i kollektiver med folk fra andre bevægelser, var der alligevel ingen ordentlig kontakt mellem alle disse– typisk sad man i hver sin lille butik i centrum. Og jeg selv manglede måske også en eller anden social forbindelse til de folk, der havde de samme tanker som jeg. Den kontakt forsøgte jeg at genetablere ved at tage initiativ til en lille avis kaldet Aalborg Net-Avis. Avisen udkom fra 1978 til 1988 og udviklede sig fra at være nogle foldere A4-ark trykt på en dublikator til at være en lille månedsavis i tabloidformat (som Ekstra Bladet og BT) med en del artikler der dannede et holdningsmæssigt modspil til den store, grimme Aalborg Stiftstidende. Denne kommunikationskanal viste sig at være central i den kommende ti ds arbejde for et hus i Aalborg.\nThorkild og jeg forfattede en dobbeltsidet avisartikel på Net-Avisens midtersider med titlen ”Går De i hustanker - det gør vi !” Her blev der indkaldt til et møde i lokalerne i Niels Ebbesens Gade, som resulterede i et sammenrend af folk med voldsomt forskellige ideer. Nogle ville bo der, andre ville lave et hus, der alene skulle være samlingssted for de politiske bevægelser, nogle ville lave en masse værksteder, og jeg ville lave et oplevelseshus med stjerneobservatorium og psykadelisk indrettede rum i vilde farver. Dog ville alle gerne ville have en cafe. Man ville ikke lave et musiksted, for vi havde et udmærket sted, der hed MultiMaren i byen, som vist også var brugerstyret.\nForvirringen var stor, men vi måtte i gang. Det konkrete hus holdt en stemning oppe, og der blev holdt møder hver uge indkaldt via Net-avisen, som blandt andet nåede ud til ethvert kollektiv med respekt for sig selv. Der kom også en pæn flok gymnasieelever fra Hasseris. Den første tid mødtes vi i en butik på Frederikstorv. Det totale brugerdemokrati var stadig i højsædet, hvis ikke vi kunne blive helt enige, måtte vi diskutere færdige til vi var det. Nogle gange kom nogle folk til møderne, andre gange var det nogle andre, så af og til måtte det samme diskuteres flere gange med zig-zag kurs som resultat. Problemet med at give gruppen et navn lurede ude i horisonten, og her fik jeg lige et lyst indfald, idet jeg på et tidspunkt bare skrev: ”Referat af møde i Tusindfryd” som overskrift. Og fortsatte med det sidenhen. Det var således aldrig besluttet demokratisk endsige diskuteret, at det skulle hedde Tusindfryd, men alle troede at det var besluttet på et af de møder, de ikke havde været ved. Jeg holdt dette hemmeligt et pænt stykke tid frem.\nEn mere formel stiftelse af foreningen fandt sted ca. i november 1980 i MultiMaren, der den gang lå i en baggård Ved Stranden (nær Håbets Gård eller Simonis Gård). Der var nok en 40-60 mennesker med. Så i 2003 fylder 1000fryd 23 år (vil jeg mene..)\nDa vi var kommet lidt i gang og viste os levedygtige som forening, overtog vi saldo fra den slumrende fond Huset i Exil. En fyr, der hed Finn, donerede 10.000, desuden fik vi penge fra 1. maj fonden i København og fra Victorias fond, der opsamlede overskudet fra Cafe Victoria på Borgergade, som den gang var drevet af frivillige med det formål at rejse penge til progressive ting. Vi fik vist også lidt penge fra Kulturministeriet og vi tjente en del ved at afholde en masse støttefester og receptioner. Det var en masse piger, som allesammen hed Helle, som sørgede for fester og receptioner.\nBlandt de mindeværdige fester var festen i Folkets Hus, et lokale man kunne leje i Nørresundby Centrum. Turen fra Aalborg til Nørresundby blev tilbudt i fiskekutter. Folk var klædt ud i sømandstøj og der var Gammel Dansk og skønsang hele vejen over fjorden. I korte perioder kunne man mistænke Tusindfryd for at være en rent selskabelig forening med beherskede ambitioner hvad angik huse. Vi tog også til hustræf med husgrupper forskellige steder i landet, og der var også altid fest.\nEn af vores indsamlingsmetoder var at klæde os ud som blomsten tusindfryd med blomsterblade ud fra hovedet og gå rundt på Grønttorvet og andre steder og synge selvkomponerede sange om vores husdrømme. Samtidig solgte vi badges for 5 kr. med tusindfryder på, som man kunne tage på for ligesom at vise at man støttede sagen. Men det blev nu aldrig nogen stor og givtig forretning, især ikke på regnvejrsdage.\nHvert år ved karnevalet fil vi lov til at tjene penge på at sælge mad, hvilket også bidrog rimeligt til kontanterne. Et år kørte adskillige folk til Store Restrup Højskole og hakkede grøntsager til de var helt blå i hovedet. Der blev produceret en masse kæmpe store gryder med suppe. De blev fragtet ind til Tusindfryd-butikken i Vesteraa aftenen før karnevallet, hvor jeg så skulle sørge for at låse og slukke. Jeg bemærkede, at alle lågene sad lidt skævt på de varme gryder, så dem satte jeg på plads. Det skulle jeg aldrig have gjort, for derved ulmede gryderne videre natten igennem og det endte med al suppen skummede og blev sur og måtte smides ud. Det gjorde mig vældig populær.\nVi fik aldrig råd til Niels Ebbesens Gade og måtte derfor se os om efter noget andet. Hver gang et nyt hus blev en mulighed, blev der lavet rundvisninger og enthusiasmen steg igen. Med i foreningen var kommet en del folk med forstand på penge, og det var jo smart, selv om vi måtte erkende, at dette ikke i sig selv førte til, at der blev flere penge til rådighed.\nHer er nogle af de huse, vi havde kig på – for os gamle er hvert hus en epoke, mens det næppe siger de senere tilkomne noget særligt:\n- Tidligere tekniske skole i Niels Ebbesens Gade (i dag boliger)\n- Hotel Kong Frederik Lille Kongensgade (i dag boliger)\n- Miljøcentret Danmarksgade (i dag Bones)\n- Socialkontoret i Rantzausgade (i dag Aalborg Kommunes administration)\n- Håbets gård Ved Stranden (i dag vist Simonis gård)\nKong Frederik var for gammelt og lumret og svært at forestille sig som et godt sted.\nMiljøcentret var indrettet meget vanskeligt med mindre det blev et musiksted med een stor scene\nDet hele var dyrt (over en million.)\nVi mistede modet efter det tredje hus. Vi kunne se at vi ikke havde råd. På et tidpunkt fik vi lov til at låne et kolonihavehus i udkanten af Hasseris, og det var da hyggeligt nok, men der var også så småt ved at gå rent grøntsag i det hele.\nNye tanker kom ind i foreningen: Det må være rimeligt at kommunen lader os få en af deres tomme ejendomme. Vi lavede en presse-happening og tog ud til kulturforvaltningen i Hasseris med et kæmpe brev: ”Vi søger om et hus!” Og fik senere det svar, at kommunen ikke kunne pege på en tom ejendom, som vi kunne få.\nSå byggede vi en kæmpe pap-machet pegefinger og trillede den rundt i byen og pegede på forskellige tomme kommunale ejendomme. Den pegede bl.a. på det tidligere socialkontor i Rantzausgade. Kommunen lovede at de ville se positivt på sagen, men der skete alligevel ingenting. Vi henvendte os igen og igen og endte med at gå op og forære rådmanden for kultur et lille hus i et syltetøjsglas. Meget symbolsk.\nEn af de mere antiautoritære aktioner, vi udførte, var at lave et kæmpe skilt, hvor der står ”Her opfører Aalborg Kommune Brugersturet Aktivitetshus med Cafe, værksteder, øvelokaler osv. Osv.” Og liste ned en nat og skrue det på det lukkede socialkontor i Rantzausgade. Her hang det weekenden over, så opdagede nogen, at der var noget galt med tårnene i byvåbnet på skiltet (de snoede sig ind i hinanden på en lidt kaw måde) og en eller anden kommunalmand fik til opgave at pille det ned. Det står måske den dag i dag og samler støv på en materielforvaltning et eller andet sted.\nI vores desperation nåede vi efterhånden til en fase, hvor det kom under overvejelse at leje et konkret hus i 10 år. Det var ikke det samme når det ikke var vores eget, men den halve løsning var lige ved at være endelig aftalt, da en, der hedder Boble opdagede noget mystisk. Vi sad ved et møde i vores butik på Vesteraa og fik at vide, at der var en kæmpe ejendom et stenkast væk - et tidligere trykkeri lige ovre i Kattesundet - som var sat til salg for kun 325.000 kr. Det var meget mærkeligt af os at komme over og se dette hus for første gang. Det var fyldt med trapper og kroge, nærmest uoverskueligt at bevæge sig rundt i også fordi lyset ikke virkede. Men der var masser af plads, og der var f.eks. afløb og toiletter, som vi måske kunne bruge frem for at bygge alt op i en tom skal. Det var en helt ny situation og anderledes stemning, da tingene begyndte at blive realistiske. Også lidt farlig, for hvad nu hvis det ene og det andet...\nDer kom masser af nye folk, fra kontornussere og festarrangører ændrede sammensætningen sig nu til i højere grad at bestå af håndværkere, folk med forstand på byggetegninger, fugtspærre, hushandel og fedtfiltre i restaurantionskøkkener. Det sidste havde jeg slet ikke tænkt på dengang vi lavede en liste på Pusterummet over hvad der skulle gøres. Arbejdsgrupperne holdt møde efter møde og problem efter problem blev ryddet af vejen, bl.a. lånte en venlig bankmand i Bikuben os 300.000 til ombygning.\nHuset blev overtaget i februar 1983. Cafeen åbnede i maj 1984. Opbygningsperioden var en utrolig god oplevelse. Der blev knoklet i alle hjørner af huset, hver aften var der fælles afslapning, og rummene blev færdige et efter et. Ved karnevallet i 1984 var cafeen klar til åbning - dog var det sidste der skete, at baren blev malet hvid, så alle dem man så med hvide knæ kunne man se havde været på Tusindfryd i løbet af dagen.\nHerefter fulgte den daglige drift, om hvilken der primært skal siges at det var et mærkeligt tomrum. Vi gik og ventede på, at huset skulle befolkes af alle dem, der havde ventet på at det blev færdigt, så de kunne indrette lerværksteder og alt muligt - men der kom ligesom ikke rigtig nogen af den slags.\nAlligevel var der nogen, der savnede en rød tråd, en mening med at gå og bygge alle rummene om til ubekendt skæbne. Den røde tråd kom en nat. Næste morgen kunne man se en tynd råd tråd malet på væggen som startede i den ene ende af huset, bevægede sig igennem alt, simpelthen alt, dørkarme, døre osv. osv. i samtlige rum. Hærværkspersonerne blev aldrig afsløret. Alle var forargede eller lod som om de var, for ikke at blive afsløret. Dem der gjorde det sidder nok et eller andet sted i Danmark og griner og har dannet en loge og er enige om først at offentliggøre det når de fylder 75.\nVi var en del, der havde det godt med cafeen og der var grupper som lavede varm mad hver dag. Nogle fik børn og der kom en børnereol i cafeen. Og jeg har ladet mig fortælle, at Tusindfryd stod sig rigtig godt med kvindesagen, fordi der i mange år var gratis bind på toiletterne.\nUndervejs har vi skullet slås med en masse andre problemer end økonomi:\n- lige i starten var vi ved at blive hevet i retten for at have givet mundtligt tilsagn på leje af et andet hus, (og vi ville altså ikke kunne magte springet fra 0 til 2 huse samtidig)\n- naboer har aldrig været vilde med høj musik sent om natten. Det tog lang tid før vi overhovedet fik byggetilladelse til at have en cafe.\n- der var det evige problem med at skaffe barvagter og at få udlejet ledige lokaler\n- der har været masser af diskussioner om, hvordan man fik folk til at føle sig hjemme i et hus, hvor alle de andre kendte hinanden\n- der var frygten for at miste bevillingen når nogen røg hash i cafeen eller holdt åbent efter kl. 02\n- der var perioderne med uærlige mennesker blandt brugerne, indbrud, ildebrand\n- Tusindfryd har også været tilholdssted for mange folk med problemer af forskellig slags, som der skulle skabes rum til\nDa huset et par år efter opbygningen var forholdsvis affolket, var det jo lidt morsomt at erfare, at der spænede en gruppe BZ-inspirerede unge rundt i byen og ledte efter et hus og besatte lidt hist og her. De kunne jo bare komme og bruge vores hus. Hvorfor kom de ikke bare her?\nJeg troppede op på et af deres møder og fortalte om huset, hvilket vist i første omgang skabte lidt forvirring og også en del modvilje. Hen ad vejen fandt de ud af at bruge det, men det var et voldsomt stilskift da de mere punkede, sortklædte med store hunde holdt deres indtog i flippernes hus. Jeg var bestyrer en del af perioden og havnede i håbløse roller som en slags moralsk vogter af, at folk påtog sig de nødvendige opgaver, passede på kassen, kom til møderne og ikke reparerede stjålne cykler i huset. Kassedifferencerne var en træls ting, og på et tidspunkt snuppede jeg en tyv (af den ældre generation skal pointeres) på den måde, at jeg overnattede på det toilet, hvor kassen stod om natten. Kl. 5 om morgenen kom den skyldige og låste op med en for os ubekendt nøgle - klar til at snuppe lidt kontanter. Og ups - der sad bestyreren 1 meter fremme og sagde god morgen! Det er længe siden, beløbet var forholdsvis beskedent og personen blev hængt ud i forhold til så mange mennesker, at det vist er på tide med en tilgivelse.\nLangsomt sev de gamle flippere væk. Nogle af ærketyperne med langt hår, flosset skæg og orange joggingbukser var længere om at opdage ændringen end andre. Den sidste af denne slags blev jaget væk, da han kom og bestilte rødbedesuppe og ved en fejl fik serveret en tallerken med råt hestekød, som en af punkerne havde købt til sin hund og smidt i fryseren. Barvagten, der skulle lave suppen, kunne ikke lige se hvad der var i frostposen og var vist også lidt ligeglad om den gamle herre fik en passende servering. En anden skillelinie i forholdet mellem punkere og flippere blev markeret den dag, børnereolen ophørte med at have en fast plads i cafeen. Vi kan godt forstå at det må være svært lige at have været barn selv, og så at skulle gå og se på den slags i sit eget hus.\nSiden var der en masse andre som har væltet rundt i huset, haft det sjovt eller lavet en masse arbejde. Det er vel ikke forkert at sige, at huset er blevet befolket af den ene ungdomsgeneration efter den anden - med hver sin måde at være anderledes fra det brede flertal. Med de unge følger tit en slags pubertetsproblemer, men alt i alt er det mit indtryk at det fungerer rigtig godt for rigtig mange - og det er jo meningen. Det er generationerne efter os, der har æren af, at det i dag er et respekteret spillested som præsenterer en masse musik, som jeg personligt synes er rigtig spændende. Det er faktisk ikke lykkedes at jage den sidste flipper ud, men skal jeg ved denne lejlighed røbe, hvad der skal til, så må det være noget med at anskaffe nogle CD’er med Eagles, R.E.M. og Bryan Adams og spille dem i cafeen - så skal jeg nok også være den der er skredet. Jeg vil sådan set sige tak fordi det ikke kørte den vej.\nrettelser / kommentarer: