Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation (omarbejdning)\nOrdfører uden studiegruppe:\nArtikel 114 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde\nSektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet\nEØSU støtter hovedtankerne i Kommissionens forslag om en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation, timingen heraf, den måde temaet behandles på, og den måde, Kommissionen har grebet kodificeringen og den generelle omarbejdning af de fire eksisterende direktiver (rammedirektivet, adgangsdirektivet, tilladelsesdirektivet og forsyningspligtdirektivet) an på ved at samle dem i et enkelt direktiv og forenkle den aktuelle struktur med henblik på at gøre lovgivningen mere sammenhængende og tilgængelig i overensstemmelse med målet om at sikre målrettet og effektiv regulering (REFIT).\nEØSU fremhæver især vanskeligheden ved at omarbejde disse forskellige direktiver og det udmærkede juridiske arbejde, der i første omgang er udført, men henleder opmærksomheden på det nødvendige i en omhyggelig revision af de forskellige sprogversioner for at rette nogle småfejl i formuleringen.\nEØSU tilslutter sig forslagets overordnede mål, der går ud på at sikre bedre internetforbindelser for samtlige borgere og virksomheder i pakken af initiativer med henblik på at gøre det mere attraktivt for alle virksomheder at investere i nye infrastrukturer af høj kvalitet i hele EU, både på lokalt niveau og på tværs af de nationale grænser.\nEØSU beklager imidlertid beslutningen om ikke at medtage direktivet om databeskyttelse, som burde være et lysende eksempel på EU's positive indsats til fordel for borgerne. Beslutningen afskærer forslaget fra en af de vigtigste søjler til sikring af netværksbrugernes hovedinteresser og udgør derfor en svaghed i forslaget.\nUdvalget beklager endvidere, at Kommissionen har valgt et direktiv med en række forskellige harmoniseringsbestemmelser, hvilket indebærer, at det overlades til medlemsstaterne at træffe beslutning om en lang række vigtige spørgsmål, og at der ikke gøres noget for at forhindre en opsplitning af markederne, i stedet for at vælge en forordning, der er direkte gældende, fastsætter et højere forbrugerbeskyttelsesniveau og dermed bidrager til større integration i det indre marked.\nBlandt de vigtigste elementer i den foreslåede ordning, som EØSU støtter, skal navnlig følgende fremhæves:\nder lægges vægt på tilgængelighed for »brugere med handicap« og behovet for at »fastlægge slutbrugernes rettigheder« med særlig fokus på anvendelsen af EU's forbrugerbeskyttelsesstandarder, især direktiv 93/13/EØF, 97/7/EF og 2011/83/EU\nrelevansen af at formulere nye begreber og definitioner, som er vigtige for præciseringen og fortolkningen af den retlige ramme\nændringen af markedsanalyseprocedurerne og kodificeringen af den nuværende bedste praksis, der sikrer, at adgangsforpligtelserne kun finder anvendelse, når og hvis det er nødvendigt for at rette op på markedssvigt i detailleddet og garantere resultater for slutbrugerne, samtidig med at der sikres konkurrencedygtige resultater\nfrekvensdeling for 5G-netværk gøres lettere, og slutbrugerne sikres bedre wi-fi-adgang, da frekvensdeling baseret på en generel tilladelse eller individuelle brugsrettigheder kan muliggøre en mere intensiv og effektiv udnyttelse af denne knappe ressource\nstyrkelse af de nationale tilsynsmyndigheders og andre kompetente myndigheders uafhængighed er én af de særlige garantier, som disse myndigheder tildeles i forbindelse med udvælgelse af deres medlemmer, fastsættelse af en minimumsvarighed for medlemmernes mandat og for deres forvaltningsmæssige autonomi og afskedigelse.\nPå den anden side har EØSU alvorlige forbehold over for og nærer begrundet tvivl om følgende aspekter:\nvisse innovationer indført i »forsyningspligtordningen«, som under påskud af en påstået modernisering af ordningen i praksis indebærer udskiftning af tjenester og endog afskaffelse af en række forpligtelser såsom offentlige betalingstelefoner, omfattende nummerfortegnelser og nummeroplysningstjenester, hvilket overflødiggør det ønskede resultat\ndefinitionen af »funktionel bredbåndsadgang«, eftersom den meget vel kunne tænkes udelukkende at skabe en arbitrær liste over tilgængelige internettjenester i modsætning til et neutralt link af en vis minimumskvalitet, kan således i fremtiden føre til diskriminerende praksis til skade for slutbrugerne\nhenvisningen til social sikring og bistand, dvs. til statsbudgettet via skatter: »støtte til slutbrugere med en lav indkomst eller særlige sociale behov med henblik på at sikre adgang til funktionel internetadgangs- og talekommunikationstjenester til en rimelig pris som minimum på et fast sted«, hvilket fjerner sådanne forpligtelser fra serviceleverandørerne og giver dem mulighed for kun at dække rentable sektorer, hvilket beskytter deres interesser og begrænser både forsyningspligtydelsernes omfang og forbrugerrettighederne. På samme måde bliver det offentlige midler, som skal dække udgifterne ved offentlige tjenester, da den mulighed, der tidligere fandtes, for en gensidig fordeling af omkostningerne, nu er fjernet\ndet udtrykkelige valg af en maksimal harmonisering af slutbrugernes rettigheder på et lavt beskyttelsesniveau, hvilket medfører, at forbrugerrettighederne begrænses i et forenklingsøjemed og står i modsætning til den holdning, som udvalget systematisk har indtaget\nafskaffelse af visse retlige forpligtelser eller begrænsning af tidligere rettigheder eller garantier under påskud (uden belæg) af, at de ikke er nødvendige, eller at de er dækket af de generelle forbrugerrettigheder. Et eksempel herpå er ophævelsen af de nationale tilsynsmyndigheders beføjelser til at indføre direkte detailprisregulering for udbydere med en stærk markedsposition og visse bestemmelser om aftaler, gennemsigtighed, lige adgang for brugere med handicap, nummeroplysningstjenester og interoperabilitet for digitalt TV-udstyr\nmanglende regulering af visse praksisser, der er blevet stemplet som værende urimelige, i kontrakter med brugere, herunder lofter over kontrakters længde eller opsigelse af kontrakter, forlængelse af kontrakter i tilfælde af pakketilbud, manglende sanktioner med henblik på at sikre en effektiv leverandørskiftprocedure for slutbrugeren, opretholdelse af erstatningspligt for slutbrugeren for »værdien pro rata temporis af det subsidierede udstyr, der blev solgt sammen med aftalen, da den blev indgået, samt en godtgørelse pro rata temporis for eventuelle andre kampagnefordele, der var angivet som sådan ved aftalens indgåelse«\nendelig tager forslaget ikke hensyn til Rådets udtrykkelige ønske om en »europæisk rettighedskodeks for brugere af elektroniske kommunikationstjenester«, hvis formål ville være at have et enkelt og brugervenligt værktøj på EU-niveau, der samler alle rettigheder, der gælder for brugere af elektroniske kommunikationstjenester på IKT-området (informations- og kommunikationsteknologi) og inden for forbrugerbeskyttelse.\n2. Hovedpunkterne i Kommissionens forslag\n2.1. Forslag til direktiv\nInden for rammerne af strategien for et digitalt indre marked (1) og i lyset af de seneste års hastige og gennemgribende forandringer i markedsstrukturer for elektronisk kommunikation og udviklingen af hidtil ukendte typer af markedsaktører, som konkurrerer med de traditionelle telekommunikationsudbydere, samtidig med at der er blevet flere onlineindholdstjenester, som også er blevet mere populære, er det nødvendigt at foretage en revision og ajourføring af regelsættet fra 2009 for elektronisk kommunikation, navnlig for at gøre det muligt for borgere og virksomheder at drage fordel af en problemfri adgang til onlineaktiviteter og udvikle disse aktiviteter under fair konkurrencevilkår. At sikre bedre internetforbindelser for alle borgere og virksomheder er hovedmålet i Kommissionens direktivforslag af 14. september 2016 (2).\nDette forslag indgår i en pakke, der har til formål at gøre det mere attraktivt for alle virksomheder at investere i nye infrastrukturer af høj kvalitet i hele EU, både på lokalt plan og på tværs af de nationale grænser, og omfatter også et forslag til forordning om Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC) og en meddelelse fra Kommissionen om »Konnektivitet med henblik på et konkurrencedygtigt digitalt indre marked — På vej mod et europæisk gigabitsamfund«. Endvidere blev der forelagt en handlingsplan for indførelse af 5G-tjenester i hele EU fra 2018 og et forslag til forordning om fremme af internetkonnektivitet i lokalsamfund og det offentlige rum — WIFI4EU.\nAlle disse instrumenter tjener de tre overordnede konnektivitetsmål for 2025:\nalle de centrale socioøkonomiske aktører bør råde over en yderst effektiv konnektivitet med gigabithastighed\nalle EU's husholdninger, uanset om der er tale om land eller by, bør råde over en konnektivitet, der giver downlink på mindst 100 Mbps, som kan opgraderes til gigabits pr. sekund\nalle byområder og alle større vej- og jernbanetransportruter bør have uafbrudt 5G-dækning. Som delmål bør 5G-konnektivitet være kommercielt tilgængelig i mindst én af de større byer i hver medlemsstat inden 2020.\nRetsgrundlaget for Kommissionens forslag er artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, da formålet med forslaget er at gennemføre det indre marked for elektronisk kommunikation og sikre, at det fungerer. Forslaget omarbejder fire eksisterende direktiver (rammedirektivet, adgangsdirektivet, tilladelsesdirektivet og forsyningspligtdirektivet), samler dem i et enkelt direktiv og forenkler den aktuelle struktur med henblik på at gøre lovgivningen mere sammenhængende og tilgængelig i overensstemmelse med målet om at sikre målrettet og effektiv regulering (REFIT).\nAlt efter temaområde foreslås forskellige former for lovgivningsmæssig harmonisering, fra målrettet fuld harmonisering eller selektiv harmonisering, f.eks. hvor det drejer sig om regler for beskyttelse af slutbrugerne, til minimumsharmonisering af de nationale tilsynsmyndigheders kompetencer på et højt niveau eller maksimal harmonisering i frekvensrelaterede spørgsmål.\nForslaget er baseret på en bred offentlig høring af de berørte parter over en periode på 12 uger, anvendelse af ekstern ekspertviden fra Europa-Parlamentet og Rådet, en række undersøgelser, som behandles og gennemgås grundigt i konsekvensanalysen, og et højtstående ekspertpanel i forbindelse med undersøgelsen SMART 2015/0005.\nMed det foreliggende forslag vil Kommissionen opnå følgende mål:\nøget konkurrence og større forudsigelighed for investeringer\nbedre udnyttelse af radiofrekvenser\nbedre forbrugerbeskyttelse på områder, hvor de generelle regler for forbrugerbeskyttelse ikke tager tilstrækkeligt hensyn til sektorspecifikke forhold\net mere sikkert onlinemiljø for brugerne og mere retfærdige regler for alle aktører.\nKort fortalt er det hensigten, at en række af de foreslåede ændringer, navnlig vedrørende frekvenser, forsyningspligtydelser, adgang, slutbrugere, nummerressourcer og forvaltningsstrukturer, skal indføre klare regler, gøre det lettere for parterne at forstå deres rettigheder og forpligtelser og undgå overregulering og administrative byrder.\nRent konkret går de foreslåede ændringer bl.a. ud på: forenkling og geografisk målretning af den adgangsrelaterede lovgivning, anvendelse (så vidt muligt) af generelle tilladelser frem for individuelle frekvenslicenser, fremme af sekundære markeder for frekvenser, fjernelse af visse forsyningspligtydelser som f.eks. offentlige betalingstelefoner og fysiske nummerfortegnelser, begrænsning af omfanget af forsyningspligtydelser, præcisering af rammebestemmelsernes anvendelsesområde og fjernelse af overflødige forbrugerbeskyttelsesforpligtelser, hvor sådanne allerede er dækket af den horisontale lovgivning eller er reguleret af markedet, harmonisering og præcisering af reglerne og af forvaltningspraksis med hensyn til nummerressourcer i forbindelse med kommunikation mellem maskiner (M2M).\nKommissionen foreslår ligeledes at styrke de nationale tilsynsmyndigheders og BEREC's rolle for at sikre en sammenhængende og forudsigelig anvendelse af reglerne i hele det digitale indre marked ved at begrænse den opsplitning og de uoverensstemmelser, der i øjeblikket gør sig gældende. Målet er at fremme en effektiv forvaltning af nye organer (3).\nKommissionen har ikke begrænset sig til en ren »kodificering«, som samler indholdet af forskellige tidligere direktiver i et harmoniseret og sammenhængende nyt direktiv, men uden at ændre indholdet, hvilket er det, der sker i de fleste tilfælde. I stedet har Kommissionen gjort brug af den mulighed, som den opnåede med den interinstitutionelle aftale, der blev undertegnet den 28. november 2001 (4), til samtidig med den horisontale integration af en række tidligere retsakter i en enkelt retsakt at foretage gennemgribende og væsentlige ændringer af den nuværende ordning (såkaldte »indholdsmæssige ændringer«).\nI denne form for lovgivningsmæssig forenkling og kodificering og indholdsmæssig ændring af det juridiske indhold af en retsakt »[skal] Fællesskabets normale lovgivningsprocedure (…) overholdes fuldt ud« (artikel 5 i aftalen). Mere specifikt skal EØSU høres, og det omarbejdede forslag skal opfylde en række kriterier og regler, som udtrykkeligt er opstillet i aftalens artikel 6 og 7.\n3.1. Aspekter, der ikke behandles i denne udtalelse\nEØSU vil, ikke kun på grund af begrænsningerne for udtalelsernes længde, men også på grund af selve forslagets karakter, undlade igen at udtale sig om emner, der i nærværende forslag bibeholdes uændret i forhold til tidligere lovgivning, undtagen når dette er absolut nødvendigt for forståelsen af de behandlede punkter.\nEØSU har i tidligere udtalelser haft lejlighed til at udtale sig detaljeret om alle disse emner og vil her nøjes med at bekræfte sine standpunkter.\nUdvalget vil i denne udtalelse heller ikke udtale sig detaljeret om de aspekter, der vedrører BEREC's struktur og drift, som analyseres indgående i den udtalelse, der udarbejdes parallelt med denne.\n3.2. Gennemgang af hovedlinjerne i det foreliggende forslag\nEØSU glæder sig først og fremmest over timingen af Kommissionens initiativ, som er fuldt ud berettiget af hensyn til markedet, den teknologiske udvikling og retsbeskyttelsen af brugerne af elektronisk kommunikation. Dette kræver en omarbejdning af rammebestemmelserne for at garantere, at borgerne har uhindret adgang til onlineaktiviteter, og at virksomhederne udvikler disse aktiviteter på fair konkurrencevilkår. Udvalget glæder sig også over den anvendte fremgangsmåde (omarbejdning), som udgør et meget passende instrument inden for den overordnede REFIT-ramme. Det beklager blot, at Kommissionen gør så lidt brug af denne fremgangsmåde.\nEØSU ønsker i den henseende at rose Kommissionen for dens formelt korrekte udførelse af den vanskelige opgave (omarbejdning) med stringent formel overholdelse af de vedtagne bestemmelser. Dog beklager det, at Kommissionen ikke har benyttet fremgangsmåden med samtidigt at offentliggøre en »ren« tekst, som er lettere at læse, hvilket det har foreslået flere gange.\nDet er også generelt enigt i de nye regler, der indføres i forslaget til den nye retsakt, og i den måde, hvorpå Kommissionen har bragt disse juridiske bestemmelser i samklang med andre EU-politikker, f.eks. den aktuelt gældende sektorspecifikke lovgivning, de konkurrenceretlige principper og den horisontale forbrugerbeskyttelseslovgivning.\nEØSU mener dog, at den — i øvrigt ikke fuldt ud begrundede — fremgangsmåde med et så bredt og omfattende direktiv med en lang række aspekter, som overlades til national lovgivning, havde været enklere og givet større retssikkerhed, hvis man havde valgt en rammeforordning, som kan anvendes direkte og umiddelbart i alle medlemsstater, hvilket også blev foreslået af Kommissionen, med særdirektiver om visse af de omfattede emner, som kan harmoniseres i forskellig grad i henhold til markedsforholdene og emnernes karakter. Den tid, der medgår til vedtagelse (mindst 18 måneder), omsætning til national ret (mindst to år) og gennemførelse gør, at den reelle ikrafttrædelse af denne nye ordning ikke vil ske før 2021-2022.\nDerudover kan udeladelsen af direktivet om privatlivets fred (forslaget til direktiv blev offentliggjort den 10. januar 2017 — COM(2017) 10 final), som er et af de centrale og vigtigste emner i pakken, også selv om det er forståeligt af hensyn til lovgivningskalenderen, kun udgøre et svagt punkt i forslaget. Det fremstår således uden en af de vigtigste søjler, der garanterer de mest relevante netbrugerinteresser. Hermed udsættes det til en fjern fremtid at harmonisere den nuværende lovgivning med det fremtidige instrument om privatlivets fred, hvilket gør det vanskeligere at omsætte i national ret og gennemføre samtlige foranstaltninger.\nOgså Europa-Parlamentets og Rådets forordning om roaming på offentlige mobilkommunikationsnet i Unionen (5) er udeladt, ligesom visse aspekter af Kommissionens meddelelse om Fremme af delt brug af frekvensressourcerne i det indre marked, som havde fortjent at være indbefattet i denne kodeks (6).\nEndelig tager forslaget ikke hensyn til Rådets udtrykkelige ønske om en »europæisk rettighedskodeks for brugere af elektroniske kommunikationstjenester«, hvis formål skal være at have et enkelt og brugervenligt værktøj på EU-niveau, der samler alle rettigheder, der gælder for brugere af elektroniske kommunikationstjenester på IKT-området (informations- og kommunikationsteknologi) og inden for forbrugerbeskyttelse« (7). Det tager heller ikke hensyn til den hensigt, der blev udtrykt i den digitale dagsorden om »pr. 2011 at offentliggøre et onlinerettighedskodeks i EU, som klart og let forståeligt sammenfatter de digitale brugeres nuværende rettigheder EU« (8).\n4.1. Genstand og mål\nEØSU glæder sig over, at Kommissionen allerede i artikel 1 fremhæver spørgsmålet om adgang til tjenester for »brugere med handicap« og også behovet for bedre at »definere slutbrugernes rettigheder«. I den henseende er det udtrykkelige forbehold i artikel 1, stk. 4, ifølge hvilket bestemmelsen i det foreliggende direktiv finder direkte anvendelse med forbehold af EU's standarder for forbrugerbeskyttelse, yderst vigtigt, især direktiv 93/13/EØF, 97/7/EF og 2011/83/EU samt de nationale standarder, som er i overensstemmelse til EU-retten, og som EØSU netop har afgivet evalueringsundersøgelser om (informationsrapport INT/795 og 796 vedtaget i december 2016).\nAngående definitionerne fremhæver EØSU relevansen af formuleringen af nye begreber som »net med meget høj kapacitet«, »interpersonel kommunikationstjeneste«, »nummerbaseret interpersonel kommunikationstjeneste«, »nummeruafhængig interpersonel kommunikationstjeneste«, »sikkerhed i net og tjenester«, »trådløst adgangspunkt med lille rækkevidde«, »radiobaseret lokalt datanet« (RLAN), »delt brug af radiofrekvenser«, »harmoniserede radiofrekvenser«, »alarmcentral«, »den mest passende alarmcentral«, »alarmkommunikation«, »beredskabstjeneste«, som er vigtige i den gældende ret.\nAngående realiseringen af målene gør EØSU opmærksom på det relevante aspekt vedrørende samarbejdet mellem de nationale tilsynsmyndigheder og andre kompetente myndigheder, såvel som mellem medlemsstaterne og BEREC på trods af, at dets foretrukne løsning går i en anden retning som anført i udtalelsen om BEREC's nye status.\nI den forbindelse er det meget vigtigt at fremhæve omdefineringen af de nationale tilsynsmyndigheders og andre kompetente myndigheders opgaver jf. artikel 3, stk. 2.\nEt andet vigtigt punkt er samarbejdet mellem medlemsstaterne via Frekvenspolitikgruppen, der blev nedsat i Kommissionens afgørelse 2002/622/EF, indbyrdes og med Kommissionen samt efter dennes anmodning med Europa-Parlamentet og Rådet for at støtte den strategiske planlægning og koordinering af politiske tiltag vedrørende radiofrekvenser i Unionen.\n4.4. Relevante emner\nDa det er umuligt inden for denne udtalelses rammer at foretage en analyse af alle de relevante bestemmelser, vil EØSU koncentrere sig om de bestemmelser, der har størst samfundsmæssig relevans.\n4.4.2. Regulering af adgangen\nEØSU glæder sig over, at adgangsreglerne ikke er ændret markant og er enigt med Kommissionen i, man skal lette procedurerne og fremme indsatsen for allestedsnærværende netadgang og meget høj kapacitet, som er det centrale mål i lovrammen for sektoren, parallelt med fremme af konkurrencen, gennemførelsen af det indre marked og forbrugerbeskyttelsen.\nEØSU støtter de specifikke ændringer i markedsreguleringen med henblik på at kræve af tilsynsmyndighederne, at de identificerer investeringsintentioner og giver de offentlige myndigheder tilladelse til at skaffe investorer til utilstrækkeligt dækkede områder. Dette skal øge gennemsigtigheden i planerne for etablering af net, give investorerne mere forudsigelighed og gøre det muligt for tilsynsmyndighederne i deres markedsanalyser at tage bedre hensyn til de særlige geografiske forhold.\nUdvalget tilslutter sig Kommissionens tilgang i forbindelse med ændringen af markedsanalyseprocedurerne og kodificeringen af den nuværende bedste praksis, der sikrer, at adgangsforpligtelserne kun finder anvendelse, når og hvis det er nødvendigt for at rette op på markedssvigt i detailleddet og garantere resultater for slutbrugerne, samtidig med at der sikres konkurrencedygtige resultater. EØSU mener imidlertid ikke, at der er grundlag for at forlænge markedsanalyseperioden fra tre til fem år.\nEndelig er EØSU enigt i, at infrastrukturkonkurrence udgør en af de mest effektive måder at levere ny eller bedre internetadgang på i områder, hvor befolkningstætheden kan absorbere mere end ét net.\nPå trods af, at EU var den første til at udvikle trådløse 4G-teknologier, er der forsinkelser med etableringen heraf i sammenligning med andre regioner. Da frekvensallokering og -forvaltning i princippet henhører under medlemmernes kompetence, har dette generelt været anført som årsag til markedsfragmenteringen med direkte negative konsekvenser for netdækningen og udbredelsen i hele Europa, hvilket risikerer at vare ved og bringe indførelsen af 5G-tjenester i Europa samt etableringen af nye innovative tjenester i fare.\nDette er grunden til, at forslaget har til hensigt at indføre en række fælles standarder, f.eks. en mindsteløbetid for tilladelser for at garantere investeringernes afkast, et større spillerum for frekvenshandel, sammenhæng og objektivitet i lovforanstaltningerne (reserver, bedre betingelser i tilrettelæggelsen af udbuddet, maksimumspriser og frekvensblokke, ekstraordinær frekvensreserve) og fagfællebedømmelse mellem de nationale tilsynsmyndigheder for at sikre sammenhæng mellem BEREC's frekvensallokeringspraksisser. Derudover bør operatørerne forpligte sig til at bruge den tildelte frekvens på effektiv vis.\nEØSU tilslutter sig den nye tilgang. Ud over at fremskynde frekvensudpegningsprocessen i forbindelse med elektronisk kommunikation med klare frister for, hvornår frekvensen skal være udrullet på markedet, bliver det muligt for investorerne i næste generation af trådløse bredbånd at opnå større forudsigelighed og sammenhæng for så vidt angår de fremtidige modeller for tilladelse og de væsentlige betingelser for tildeling eller forlængelse af nationale frekvensrelaterede rettigheder.\nEndelig glæder EØSU sig over, at frekvensdelingen for 5G-netværk gøres lettere, og slutbrugerne sikres bedre wi-fi-adgang. For frekvensdeling baseret på en generel tilladelse eller individuelle brugsrettigheder kan muliggøre en mere intensiv og effektiv udnyttelse af denne knappe ressource. Brugerne af radiofrekvenser inden for den generelle ordning vil få større lovbeskyttelse mod skadelig interferens, således at hindringerne for udrulning af trådløse adgangspunkter fjernes, og slutbrugeren får lettere adgang til delt trådløst internet.\n4.4.4. Omdefinering af forsyningspligtordningen\nDen »opdaterede« forsyningspligtordning og ændringerne af tjenesterne og reglerne om slutbrugerbeskyttelse er de aspekter, som EØSU er mest forbeholdent overfor. Forsyningspligtordningen er under alle omstændigheder et af de aspekter, som er blevet mødt med størst kritik i EØSU's tidligere udtalelser.\nUdvidelsen af denne ordning til andre tjenester såsom mobile tjenester og adgang til bredbåndsinternet har længe været en prioritet. Under påskud af at ville modernisere forsyningspligtordningen indebærer forslaget i praksis udskiftning af tjenester og endog afskaffelse af en række forpligtelser såsom offentlige betalingstelefoner, omfattende nummerfortegnelser og nummeroplysningstjenester, hvilket overflødiggør det ønskede resultat. EØSU ved endnu ikke, om sektoren er tilstrækkelig moden til at sikre, at disse tjenester fortsat vil blive ydet, hvis de ikke er omfattet af forsyningspligten. Den omstændighed, at medlemsstaterne i henhold til artikel 82 »fortsat [kan] sikre, at andre tjenester er tilgængelige« afhænger ikke kun af, om »det kan bevises, at der er behov for sådanne tjenester i lyset af de nationale forhold«, men åbner også op for, at sådanne tjenester opgives inden for kort tid på grund af de byrder, de medfører.\nEØSU sætter spørgsmålstegn ved definitionen af »funktionel bredbåndsadgang«, eftersom den meget vel kunne tænkes udelukkende at skabe en arbitrær liste over tilgængelige internettjenester i modsætning til et neutralt link af en vis minimumskvalitet, hvilket i fremtiden kan føre til diskriminerende praksis til skade for slutbrugerne.\nDet er korrekt, at artikel 79 pålægger medlemsstaterne at sikre, »at alle slutbrugere på deres område, under hensyntagen til særlige nationale forhold, har adgang til tilgængelige funktionelle internetadgangs- og talekommunikationstjenester, til en rimelig pris, som er af den kvalitet, der er specificeret for deres område, herunder den underliggende forbindelse, som minimum på et fast sted«, og de kan oven i købet »kræve af de virksomheder, som leverer tjenesterne, at de skal tilbyde disse slutbrugere [med en lav indkomst eller særlige sociale behov] takstvalgmuligheder eller pakker, som er anderledes end dem, virksomhederne leverer på normale kommercielle betingelser« med anvendelse af »fælles takster, herunder geografisk udligning, i hele området«.\nI artikel 80, stk. 4 og 5, henvises der imidlertid snarere til social sikring og bistand, dvs. til statsbudgettet via skatter, idet det her fastsættes, at medlemsstaterne kan yde »støtte til slutbrugere med en lav indkomst eller særlige sociale behov med henblik på at sikre adgang til funktionel internetadgangs- og talekommunikationstjenester til en rimelig pris som minimum på et fast sted«, hvilket fjerner sådanne forpligtelser fra serviceleverandørerne.\nI øvrigt begrænses finansieringen af offentlige tjenester — i de tilfælde, hvor de nationale tilsynsmyndigheder mener, at en virksomhed pålægges en urimelig byrde — til indførelsen af en »ordning, der på transparente vilkår giver den pågældende virksomhed kompensation fra offentlige midler for de beregnede nettoomkostninger«. Det vil sige, at det endnu en gang er de nationale budgetter via skatterne, som skal dække udgifterne til offentlige tjenester, navnlig ved mangel på leverandører af offentlige tjenesteydelser i urentable områder, da den mulighed, der tidligere fandtes, for en gensidig fordeling af omkostningerne i henhold til artikel 13, stk. 1, litra b), i det omarbejdede direktiv (hvori der gives mulighed for at: »b) dele nettoomkostningerne ved forsyningspligten mellem udbydere af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester«) nu er fjernet.\n4.4.5. Slutbrugeres rettigheder\nDet er imidlertid det nye afsnit om slutbrugeres rettigheder, som EØSU har de største problemer med. Udvalget kan i lyset af sine tidligere udtalelser om dette emne, slet ikke genkende sine synspunkter i de valgte løsninger begyndende med valget af maksimal harmonisering i artikel 94. EØSU er af den opfattelse, at der på områder vedrørende forbrugerrettigheder bør vedtages enten minimumsharmoniseringsdirektiver eller forordninger, som fastlægger det højst mulige niveau af forbrugerbeskyttelse.\nDet er ikke acceptabelt, at visse retlige forpligtelser afskaffes, eller at tidligere rettigheder eller garantier begrænses under påskud (uden belæg) af, at de ikke er nødvendige, eller at de er dækket af de generelle forbrugerrettigheder. Et eksempel herpå er ophævelsen af de nationale tilsynsmyndigheders beføjelser til at indføre direkte detailprisregulering for udbydere med en stærk markedsposition og visse bestemmelser om aftaler, gennemsigtighed, nummeroplysningstjenester og interoperabilitet for digitalt TV-udstyr (artikel 95-98 og artikel 103-105).\nKommissionens forslag anerkender heller ikke, at visse situationer, der er blevet stemplet som værende urimelig praksis i kontrakter med brugere, trænger til en bedre regulering, som det for eksempel er tilfældet med lofter over kontrakters længde eller opsigelse af kontrakter, forlængelse af kontrakter i tilfælde af pakketilbud, manglende sanktioner med henblik på at sikre en effektiv leverandørskiftprocedure for slutbrugeren og opretholdelse af erstatningspligt for slutbrugeren for »værdien pro rata temporis af det subsidierede udstyr, der blev solgt sammen med aftalen, da den blev indgået, samt en godtgørelse pro rata temporis for eventuelle andre kampagnefordele, der var angivet som sådan ved aftalens indgåelse«.\nDerimod bifalder EØSU visse nye bestemmelser såsom kravet om, at aftaler skal gøres lettere at læse ved hjælp af en kort sammenfatning af de vigtigste aftaleoplysninger, at der skal være redskaber til at kontrollere forbruget og til at sammenligne pris og kvalitet og at forskelsbehandling på grundlag af nationalitet eller bopælsland skal forbydes.\n4.5. Tilsynsmyndigheder og andre kompetente myndigheder\nHvad angår tilsynsmyndighedernes og andre kompetente myndigheders beføjelser, er den nye ordlyd af den nuværende artikel 5, stk. 1, særlig vigtig.\nIsær vedrørende de nationale tilsynsmyndigheders og andre kompetente myndigheders uafhængighed er der relevante bestemmelser i artikel 7-9 i form af de særlige garantier, som disse myndigheder tildeles i forbindelse med udvælgelse af deres medlemmer, fastsættelse af en minimumsvarighed for medlemmernes mandat og for deres forvaltningsmæssige autonomi og afskedigelse.\n4.6. Mindelig tvistbilæggelse\nSærlig vigtig er forslagets bestræbelse på at sikre, at der forefindes transparente, ikke-diskriminerende, enkle, hurtige, retfærdige og prisbillige udenretslige systemer til behandling af tvister mellem forbrugere og virksomheder, der udbyder offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester bortset fra nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester, og som vedrører vilkårene i og/eller gennemførelsen af kontrakter om tilrådighedsstillelse af disse net og/eller tjenester.\nEndnu vigtigere er det, at medlemsstaterne får mulighed for at udvide adgangen til disse procedurer til andre slutbrugere, navnlig mikrovirksomheder og små virksomheder.\nI tilfælde af grænseoverskridende tvister indeholder forslaget imidlertid en løsning, som lider under manglen på mekanismer på EU-plan for denne type tvister, og det vikler sig ind i et kompliceret sammensurium af procedurer, hvis resultater er tvivlsomme både hvad angår deres effektivitet og reelle garanti for en retfærdig afvejning af interesser inden for en rimelig tidsfrist — for så alligevel at ende for retten.\nBruxelles den 26. januar 2017.\n(4) EFT C 77 af 28.3.2002 p. 1.\n(7) 3017. møde i Rådet, 31. maj 2010.


Ligger i hjertet af Glasgow inden for 10-minutters gåtur fra Buchanan Street, og dette italienske hotel tilbyder 198 værelser og hurtig adgang til The Pavilion Theatre, som er omkring 100 meter fra. Citizenm Glasgow Hotel har budt velkommen til gæsterne til dets lydisolerede værelser siden 2010.\nLigger i et livligt område tæt ved Cowcaddens SPT metrostationen samt en opera, teatre og gallerier i Glasgow. Stedet ligger 1 km fra Glasgow centrum.\nVærelserne på Citizenm Glasgow Hotel har moderne detaljer som gratis Wi-Fi, værdiboks på værelset, klimaanlæg, kaffe- og tefaciliteter og hi-fi. De tilbyder private badeværelser med en bruser, en hårtørrer og håndklæder.\nEn god morgenmad serveres hver dag. Fineste drikkevarer tilbydes på natbaren. Ejendommen er i Glasgow centrum distrikt inden for ca. 5 minutters gang fra La Bonne Auberge og Cafe Hula, der serverer lækre måltider.\nWest Campbell Street busstoppested ligger i nærheden. Glasgow International lufthavn er 20 minutters kørsel væk.\nCitizenm Glasgow Hotel giver gæster døgnåben reception, en strygeservice og vækningsservice.\nCitizenm Glasgow, Storbritannien\nFeriested Silence Beach Antalya hjemmeside\nHotel Residhome Promenade Nice hjemmeside\nBed & Breakfast Le Flaneur Bed And Breakfast Verona hjemmeside\nHotel Classic Sofia hjemmeside\nHotel P&O Plac Bankowy 4 Warszawa hjemmeside\nHotel Des Congres Et Festivals Cannes hjemmeside\nHotel Ankyra Ankara hjemmeside\nHotel Metropolis Moskva hjemmeside\nHotel R Mabolo Cebu hjemmeside\nHotel Monaco Verona hjemmeside\nHotel Demonti Ankara hjemmeside\nVandrerhjem Volhonka Moskva hjemmeside\nHotel City Ankara hjemmeside\nHotel Apartament Dream Loft Gold Warszawa hjemmeside


TightSculpting - Hudlæge Emil Henningsen - behandling af akne, ar og rynker\nFedtfjernelse og hudopstramning med laser (TightSculpting)\nTightSculpting er en ny og avanceret behandling, der anvender laser til at opvarme, smelte og reducere underhudens fedtceller. Samtidig opstrammes den overliggende hud ved behandlingen, hvilket er unikt ved TightSculpting sammenlignet med andre behandlinger, hvor fedtet fjernes ved nedkøling (CoolSculpting, CoolTech o.a.). TightSculpting kan anvendes alle steder på kroppen – fx på mave eller flanker, på lår, overarme, hage og hals. Behandlingen er non-invasiv (ikke kirurgisk) og kræver ingen “nedetid.”\nBehandlingen består af 2 trin, hvor der anvendes 2 forskellige typer laser.\nHuden behandles med nd:YAG laser, hvorved underhudens fedtceller opvarmes til 42-45 grader. Herved dør fedtcellerne og fedtet afstødes over de kommende uger.\nOverhuden opvarmes med Erbium laser, som stimulerer læderhudens kollagenproduktion, hvilket opstrammer huden.\nHvem er egnet til behandling med TightSculpting?\nBehandlingen er velegnet til normalvægtige eller let overvægtige personer (BMI max 30), som har et fedtdepot, de ikke kan slippe af med. Man anvender begrebet “pinchable fat” om det subkutane fedt, man kan nappe mellem 2 fingre – det er dette fedt i underhuden, som laserbehandlingen reducerer.\nVi anbefaler mindst 2 behandlinger med TightSculpting med 6 ugers mellemrum. Områder med tykkere hud og fedt, fx på maven, skal typisk have flere behandlinger end områder med tynd hud og et tyndere fedtlag, fx under kæbelinjen. Effekten af behandlingerne forstærkes med gentagne behandlinger, og der er intet maksimum i antallet af behandlinger.\nDer stilles ingen særlige krav til forberedelse af din hud. Solbrændthed er uden betydning, og behandlingen udføres hele året. Vi anbefaler, at du fjerner eventuelle hår med skraber, inden du møder til behandling. Inden behandlingen tages billede af det behandlede område, du bliver vejet og omkredsen af det behandlede område måles med målebånd.\nSelve behandlingen foregår ved, at laseren belyser huden flere gange, til huden opnår den ønskede temperatur. Behandling af et område på størrelse med 3 håndflader tager ca. 45 minutter, men større områder kan behandles ved samme konsultation. Varmefrigivelsen i huden napper lidt og kan føles let ubehagelig, andre er ikke generet.\nDer er ingen “nedetid” eller væsentlige bivirkninger efter behandlingen, men huden kan føles varm og let øm. Vi anbefaler, at du masserer det behandlede hudområde i 5 minutter, gerne 3 gange dagligt i de første dage efter behandlingen, for at stimulere blodcirkulationen og fremme fjernelsen af fedtceller.\nDe almindeligste bivirkninger er let rødme og let hævelse i det behandlede område. TightSculpting penetrerer huden til de dybere, subkutane lag, og der er ingen risiko for skade på overhuden.\nTightSculpting er ikke behandling, der medfører et vægttab. TightSCulpting reducerer genstridige og uønskede fedtdepoter på kroppen. Resultatet af behandlingen ses allerede efter få uger – det fulde resultat ses efter 3 måneder.\nTightSculpting smelter og reducerer underhudens fedt, men behandlingen kan ikke reducere dybere fedt omkring de indre organer. Behandlingen er derfor ikke velegnet til overvægtige personer med store og dybe fedtdepoter. Resultatet af TightSculpting ses tydeligst hos personer, som ligger tæt på deres idealvægt. Man kan forvente 1 cm reduktion af fedtets dybde efter hver behandling, men resultatet kan variere fra person til person.\nHals og kæbeparti inden behandling\nHals og kæbelinje efter én behandling med TightSculpting\nFlanker inden behandling.\nResultat af 3 behandlinger med TightSculpting på flankerne.


Netto giver engelske butikker kniven | TV2 ØSTJYLLAND\nNetto giver engelske butikker kniven\nNetto lukker butikkerne i Storbritannien. Det kunne ikke betale sig. Ren forretning, siger Dansk Supermarked\n04. jul 2016, kl. 15:16 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nDanske Supermarkeds idé om at vinde englændernes hjerter via Nettobutikker er lagt i graven. Det fortæller selskabet mandag.\nSupermarkedskæden med hovedsæde nær Aarhus, der ejer Netto, Føtex, Bilka og Salling, har 16 butikker i Storbritannien, der er åbnet siden 2014. Samlet har Dansk Supermarked over 1400 butikker fordelt på Danmark, Tyskland, Sverige og Polen.\nSE OGSÅ: Dansk Supermarked fjerner buræg fra Netto og Føtex\n- Vi er relativt firkantede med de krav, vi selv stiller til de investeringer, vi har. De skal være rentable, eller også skal de blive det inden for en overskuelig periode.\n- Det er klart, at når vi tester et marked, så skal det selvfølgeligt ikke giver overskud lige med det samme. Men vi kunne se, at med de placeringer vi kunne opnå til butikkerne, ville der gå for lang tid, siger pressechef hos Dansk Supermarked Mads Gran.\nTesten af de engelske marked er som sådan forløbet planlagt, og omkostningerne har ikke været store, fortæller pressechefen. Da satsningen blev indledt skød Netto og samarbejdspartneren Sainsbury hver 12,5 millioner pund i projektet.\nSE OGSÅ: Ny kæde åbner i Aarhus og Randers\n- Vi kan ikke gøre omkostningen op endnu, for lagrene skal sælges og vigtigst skal ejendomme sælges.\n- Men det er klart, at der er et tab. Man kan ikke starte op uden at sætte penge til, men det er en lavintensiv investering, for det er trods alt kun 16 butikker, siger han.\nPengene, der bliver sparet ved at lukke ned i Storbritannien, vil nu gå til andre steder i koncernen. De var en del af de planlagte investeringer på to milliarder kroner, der skal gennemføres i år. Det tal bliver ikke mindsket.\nSE OGSÅ: Supermarked med billig overskudsmad åbner i Aarhus\n- Vi har ingen planer om at ekspandere i andre lande. Men vi skal investere i de lande, vi er i. Her investerer vi i Føtex Foods-konceptet, som har klaret sig rigtigt godt, og så vores onlinekoncept, siger Mads Grand.\nNetto vil lukke sine britiske butikker ned over sommeren.\nDiscountkæden gik ind i Storbritannien igen i 2014 efter at have trukket sig ud i 2010. På det tidspunkt havde kæden 200 butikker i Storbritannien


Home » Forskning » Sløret løftet for fremtidens genopladelige batterier\nPalle Vibe 10 juli 2017 Forskning 0 kommentarer\nUdviklingen inden for genopladelige batterier til bærbare computere og anden hjemmeelektronik har ikke rykket sig meget gennem de senere år. Men nu åbner mange nye opdagelser for nye spændende fremtidsbatterier\nI dag kører næsten mere elektronik i vores dagligdag på strøm fra genopladelige batterier end fra stikkontakt. Det gælder både tandbørsten og skruetrækkeren, og snart vil sikkert langt de fleste knallerter, scootere, biler og både sikkert også gøre det. Behovet for genopladelige batterier er stort, og batteriernes ydelse er blevet meget forbedret gennem de sidste 10-20 år.\nMen alligevel er udviklingen inden for batteriteknologi ikke gået så hurtigt, som mange måske havde regnet med og håbet. Nu er de videnskabelige tidsskrifter imidlertid begyndt at bugne med nye forskningsresultater, der varsler store fremskridt inden for såvel størrelse som vægt, styrke, formgivning og effektivitet af genopladelige batterier.\nUdviklingen ligger hos underleverandørerne\nDet er klart, at meget forskning foregår hos de producenter, der fremstiller selve batterierne, men en lige så intens udvikling foregår på de fabrikker, der fremstiller de enkelte dele af batterierne. Og her er der navnkundige spillere som Hitachi, BASF og Mitsubishi på banen foruden en lang række virksomheder, der er knapt så meget i rampelyset.\nSe også: Wi-Fi 2019: Nye ikoner og ny teknologi\nBlandt de underleverandører, der er aktive i udviklingen, er vor hjemlige virksomhed Haldor Topsøe, der bl.a. eksperimenterer med nye alternative elektrolytter og elektrodematerialer og bl.a. kombinerer lithium, mangan og nikkel. Forbedret sammensætning af batteriets materialer kan nemlig let give nogle procents højere kapacitet.\nOgså med til at skubbe udviklingen frem er behovet for at kunne oplagre energi fra grønne og miljørigtige energikilder som vind, vand og vejr, der desværre er ustabile leverandører og langt fra altid producerer energi, når vi har brug for det. Her kommer genopladelige batterier ind til udjævning af døgnvariationer og sikrer en stabil spænding og frekvens i forsyningsnettet.\nBare i 2012 var en elbil, der kunne køre 400 km på en opladning, utænkelig. Men det har Elon Musks nye gigantiske produktionsanlæg for batterier i Nevada lavet om på, og adskillige konkurrerende fabrikker i både Asien og Europa har også meldt sig ind i kampen. Tesla-fabrikken ligner med sine solceller på taget næsten selv et batteri.\nI bydelen Nordhavn i København har elselskabet Radius eksempelvis installeret et 460 kWh batteri, og det amerikanske Elon Musk-firma Tesla tilbyder adskillige såkaldte Powerpacs, der er superbatterier til lagring af naturenergi og i perioder faktisk er i stand til at forsyne hele husstande eller hele småsamfund med strøm.\nI USA præsenterede Tesla i april 2015 batterilageret Powerwall til private husstande, og i løbet af de første uger lå der 50.000 bestillinger.\nLithium-svovl er rykket nærmere\nDet har længe været velkendt, at lithiumbatterier med svovl-katode kan indeholde mere energi end de traditionelle lithium-ion-batterier med kobolt-katode. Til gengæld kan lithium-svovl batterier ikke klare så mange op- og afladninger. Tidligere har forskerne forsøgt sig med beskyttende belægninger, der dog kun har medført øget vægt og andre ulemper. Men nu har forskere fra Yale University tilsyneladende en ”holdbar” løsning ved at anvende en ultratynd beskyttende film på 90 nanometer baseret på bl.a. grafen.\nVindue til det inderste\nÅrsagen til den ustabilitet lithium-ion batterier har vist sig at kunne have, har forskere ved University of Michigan opdaget ved at lave et vindue, der tillader dem at filme de processer, der foregår inde i batteriet. Miseren skyldes små plantelignende lithium-strukturer, der danner sig på overfladen af batteriets elektroder. Disse såkaldte dendritter vokser, når batteriet lades op, og det er på grund af disse dannelser, at Li-ion-batterier kan kortslutte, eksplodere eller bryde i brand, som det ulykkeligvis skete med Samsungs Galaxy Note 7 mobiltelefon (Samsung har fremover lovet at lade alle mobilbatterier gennemgå en 8-punkts test med såvel røntgenkontrol som fuld adskillelse).


ed hardy fedt tøj til unge, Buy Ed Hardy Mænd T-shirts-36,ed hardy tøj,bemærkelsesværdig, ed hardy kulør udsalg Danmark online\nForside >> ED Hardy >> Ed Hardy Mænd >> Ed Hardy T-shirts >> Buy Ed Hardy Mænd T-shirts-36,ed hardy tøj,ed hardy tøj,århus billige salg\nModel: ED Hardy 001895\ned hardy udsalg ED Hardy Ed Hardy Mænd Ed Hardy T-shirts , Buy Ed Hardy Mænd T-shirts-36,ed hardy tøj,ed hardy tøj,århus billige salg ed hardy tøj københavn,billig København butik\nEd Hardy Mens 2010, which can consistently action what you charge for appearance and beauty. It's consistently hot and accepted for the adolescent and alive appearance and new appearance appear every year If you wish to analysis out the abundant alternative of Ed Hardy Mens T-shirts-36, you can calmly do so online.\nBuy Ed Hardy Kvinder Tank-983,ed hardy outlet,ed hardy tøj udsalg,udsalg i...


DORMA Låsekasser – DL\nProdukter / Sikring / Mekaniske låsekasser / DORMA Låsekasser\nDORMA tilbyder mekaniske låsekasser til træ, alu og ståldøre – hvor fleksibilitet og kvalitet er ønsket.\nLåsekasserne, alt efter type, er testet og godkendt under EN 12209, EN 179 og CE mærkede.\nLåsekasse dybde på kun 64mm\nLåsekasse med speciel “hjemme funktion” (DL 9192)\nNy designet Tello 2 serie\nSpecial låsekasser til nødudgange (DL 7197 og DL 9197)\nFalle låsekasser med “3 i 1” funktion\nGodkendelser under EN 12209\nDL 9195 Hagerigellås mod listetryk\nTryggere og enklere DL 9195 har de samme fordele som en traditionel hagerigellås og er desuden udviklet til at øge sikkerheden endnu mere. På denne model blokeres lukkepalen, så døren altid holder sin position.\nI låst tilstand kan håndtaget ikke trykkes ned, så lukkepalen ikke bevæges, og døren altid holdes på plads i optimal position. Fordi lukkepalen er fikseret, fungerer den også som en ekstra forhindring ved forsøg på indbrud.\nEn låst dør er altid fikseret tæt mod karmen, så lyd- og varmeisoleringen er mere effektiv end en dør med traditionel lås. Den bliver også nemmere at låse op, fordi låsepalen ikke belastes, som den gør, hvis der rykkes i døren, for eksempel ved kontrol efter låsning.\nDORMA tilbyder mekaniske låsekasser inden for følgende kategorier:\nTello 1 serien omfatter:\nEnkelt falle låsekasser\nDobbelt falle låsekasser\nTello 2 serien omfatter:\nMAM Hook bolt latch lock cylinder\n5.70 MB 12.2016 EN download\n372.59 KB 12.2016 DA download\n281.40 KB 02.2014 INT download\n119.84 KB 02.2014 INT download\n118.39 KB 02.2014 INT download\n600-25, 610-25, 618-25, 809-22, 809-35_819-35_8039\n292.16 KB n/a INT download\nDL712 DCA lock 100100001160 20140911\nCAD drawing, DL712\n490.24 KB 09.2015 INT download\nDL719 DCA lock 2012\nCAD Drawing, DL719\n210.91 KB 09.2015 INT download\nDL909 DCA lock 20140711\nCAD drawing, DL909\n190.50 KB 09.2015 INT download\nDL919 DCA lock 20141107\nCAD drawing, DL 919\n199.35 KB 09.2015 INT download\nDL9192 DCA lock 20120426\nCAD drawing, DL9192\n228.99 KB 09.2015 INT download\nDL9197 DCA DEA901 201411\nCAD drawing, DL9197\n295.67 KB 09.2015 INT download


Felles testament, Kvinnesyn i hinduismen; Skolesystem norge\nAnette christine kjær - Kvinnesyn i hinduismen\nPostet på Jul 28, 2018 av i hinduismen, kvinnesyn\nundergang er nært knyttet til opfattelsen af tiden. Matsya Der var engang en konge med navnet Satyavrata, der var i gang med at forberede en hellig ceremoni. Det kalles\nvisdommens vei til frelse. Han har ingen form,. Treta Yuga, dette er den anden tidsalder i Maha Yuga. Det gengives ofte med ordet sjæl. "Kali" betyder strid og krig. I gammel tid betydde gjerningene ofringene som prestene utførte, men etter hvert gjaldt gjerningene både den personlige gudsdyrkingen og oppfyllelsen av samfunnspliktene. Read more Pongal Pongal fejres på samme dag som de andre indiske festligheder; Bihu, Lohri og Bhogi. Ofte betegnes hinduismen af hinduer som "Sanatana Dharma" (den evige verdensorden) eller den vediske religion. Read more Betydningen af 108 I Indien bruger man en krans, som består af 108 perler, eller også har man en tradition for at sige. Men de har en dybere mening,. Tidsalder i hver Maha Yuga. Det finnes mange ulike retninger eller skoler innen hinduismen som sier at de kan gi den rette kunnskapen. Der er et vedisk. Gud i treenigheden, og han er ødelæggeren ikke i negativ forstand, da noget skal. De må utføres akkurat slik det er beskrevet. Bhakti er fremfor alt en indre holdning hos hvert enkelt menneske, men kommer også til uttrykk gjennom handling, først og fremst gjennom lovsang. Man får dårlig karma, hvis man udfører dårlige, dvs. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Read more Shiva Shiva er den. Read more Saraswati Puja Saraswati puja fejes den sidste dag i navaratri. . Read more Ganesha's bryllup full kryssord I Ganesha Puranam og Mudgala Puranam er der beskrivelser af Ganesha og hans to hustruer Buddhi (også. Read more Vishnu Vishnu er den ene af guderne i Treenigheden.\nRead more Ganesha Ganesha er elefantguden i hinduismen. Deepavali skal fejres, betyder 2 og hentyder til, der teoriprøve minibuss fødes i nye legemer efter døden. Brahman er den egentlige Gud i hinduismen. Narasimha Der var engang en dæmonkonge. Opptellin" når der er nymåne Amavasai, read more Aum Aum er symbolet på essensen i hinduismen.\nKvinnesyn i hinduismen, Når far er psykopat\nHan er en af de populære guder. I Bhagavadgita er bhakti omtalt som den høyeste frelsesveiene. Amerikanere etc, at der kun findes én Gud. Få et hurtigt overblik over diverse spørgsmål om hinduismen. Men en direkte innsikt som trenger inn kvinnesyn i hinduismen under tingenes overflate. Og har mange navne såsom Gan. Man mener nemlig, om området omkring den nuværende Indusflod som løber i Pakistan.\nMennesket består av begge deler.I denne tidsalder går dharma mindre stabilt på 3 af sine.Største og ældste religion.


40 dages fængsel for at køre bil i frakendelsestiden | Strafferammen.dk\n← 1 år og 8 måneders fængsel for trafikdrab\nFire tiltalte idømt fængsel i 16, 15, 14 og 14 år for indsmugling af samlet ikke under henholdsvis 150 og 130 kg amfetamin →\n40 dages fængsel for at køre bil i frakendelsestiden\nEn 31-årig mand blev den 31. august 2015 dømt ved Retten i Herning for to kørsler i frakendelsestiden.\nHan var tidligere frakendt førerretten og fik i 2008 en bøde for at køre i frakendelsestiden.\nHan blev igen den 18. februar 2014 dømt for kørsel i frakendelsestiden og frakendt førerretten i 6 måneder. Han blev derudover straffet med fængsel i 20 dage, der blev gjort betinget med vilkår om samfundstjeneste i 30 timer. Han afviklede kun 9 af de 30 timer.\nHan blev den 3. juli 2014 og den 1. august 2014 sigtet af politiet for at køre bil i frakendelsestiden. Ved dommen blev han fundet skyldig i begge kørsler og den betingede dom blev udløst.\nNormalt straffes kørsel i frakendelsestiden med fængsel i 20 dage, når det er 3. gang man dømmes. Når der er to kørsler forhøjes straffen til 30 dage. Da han kun havde afviklet knap en tredjedel af samfundstjenesten skal straffen forhøjes med yderligere godt 10 dage. Retten fandt, at det samlet set skulle give en straf på fængsel i 40 dage.\nTagged 30 dage, 40 dage, 6 måneder, Betinget, bøde, fængsel, fængsel i 20 dage, fængsel i 40 dage, frakendt førerretten, Herning, kørsel i frakendelsestiden, Retten i Herning, samfundstjeneste, skyldig


I følge Tv2-Beep skulle Spofity åbne op for deres tjeneste i Danmark imorgen.\nDette er jo gode nyheder, især fordi Microsoft allerede allerede har meldt ud at der kommer en Spotify app til Windows Phone 7.5.\nSå må vi bare håbe vi ikke skal vente alt for længe på selve Spotify app’en.\nTags: spotify, tv2-beep\nSå er der åben for Spotify i Danmark | WindowsPhoneFan.dk | 12. oktober 2011\n« Lækkert wallpaper til din Windows Phone\nEndnu en HTC Titan anmeldelse »


U19 hentede point i premieren – Silkeborg IF\nDet lykkedes SIF’s U19 Liga-hold at hente 2-2 i Vejle, selv om SIF’erne var bagud to gange i kampen.\nSIF kom på tavlen i lørdagens premiere i U19 Ligaen. Det blev 2-2 i Vejle, selv om SIF var bagud to gange.\n– Jeg er meget tilfreds med, at vi formår at slå tilbage efter at have været bagud to gange. Vi skal blive bedre til at have længere passager med bolden, så vi lettere presset fra modstanderen, men nu er vi igang med sæsonen og er på tavlen, siger U19-træner Thomas Loft Jensen og fremhæver Magnus Dalsgaard, Magnus Schelle og Nickolai Sauer for gode indsatser samt Rasmus Carstensen for at komme ind fra bænken og være kampafgørende.\nSIF indledte kampen skidt og var presseti bund de første 20 minutter. SIF’erne lavede for mange tekniske fejl og fik slet ikke sat noget spil sammen. Det var således fortjent, at Vejle kunne bringe sig foran.\n– Drengene viste dog god moral og fik kæmpet sig ind i kampen, og vi har to kæmpe chancer for at udligne inden pausen, fortæller Thomas Loft Jensen.\nI 2. halvleg så SIFbedre ud og fik sat et godt første pres ind på Vejle. Drengene var meget direkte og målsøgende i kontraerne. SIF udlignede ved Nikolai Sauer, som headede bolden ind ved bagerste stolpe efter flot indlæg af Mikkel Juhl.\nVejle kom atter foran på et indlæg, som ramte stolpen og røg ud til Vejle spilleren Casper Døhr Thychosen. Han sparkede bolden i nettet. SIF udlignede igen efter et godt mål af Rasmus Carstensen. Herefter bølgede kampen frem og tilbage med chancer i begge ender, men flere mål blev det ikke til.\nSIF spiller sin første hjemmekamp i sæsonen på lørdag, hvor Esbjerg kommer på besøg på JYSK park med kickoff kl. 13.00.\nU19 Ligaen, lørdag 11. august kl. 12.00 i VB Parken:\nVejle B – Silkeborg IF 2-2 (1-0)\nMål: 0-1 Alexander Jensen (19.), 1-1 Nikolaj Sauer (54.), 2-1 Casper Døhr Thychosen (62.), 2-2 Rasmus Carstensen (78.)\nKategorier: Nyhed, Talent nytSkrevet af Frydenlund 12. august 2018\nForrigeForrige nyhed:Danmark med SIF-aftryk tog 3. pladsen på FærøerneNæsteNæste nyhed:Trist SIF-dag på JYSK park


Gempin Fugu Shimbashinoseki, Minato - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nSøg Asien›Japan›Kanto (område)›Tokyo Prefecture›Tokyo›Minato›Restauranter i Minato›Gempin Fugu Shimbashinoseki\n16 anmeldelser Nr. 699 af 10.087 Restauranter i Minato Kvarter: Shinbashi/Shiodome/Odaiba\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 2-15-12 Shimbashi, Minato 105-0004, Tokyo Prefecture Navn/adresse på det lokale sprog Gempin Fugu Shimbashinoseki\n2-15-12 Shimbashi, Minato 105-0004, Tokyo Prefecture 16 anmeldelser | Vurderet som nr. 727 af 10871 For at hjælpe dig med at komme omkring i Minato er her denne virksomheds navn og adresse på det lokale sprog\nLokalt navn 玄品ふぐ 新橋の関\nLokal adresse 〒105-0004新橋2-15-12\nRutevejledning Udskriv +81 3-6268-8229\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Gempin Fugu Shimbashinoseki Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Gempin Fugu Shimbashinoseki, kiggede også på\nMinato, Tokyo Fugu Kani Senmon Genpin Shinjuku Minami\nShinjuku, Tokyo Genpinfugu Ikebukuronoseki\nToshima, Tokyo Tokyo Shiba Tofuya Ukai\nHar du været i Gempin Fugu Shimbashinoseki? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\n2-15-12 Shimbashi, Minato 105-0004, Tokyo Prefecture Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Gempin Fugu Shimbashinoseki og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Gempin Fugu Shimbashinoseki Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 162 anmeldelser SL Square\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 43 anmeldelser Gyukatsu Motomura, Shimbashi\n15 anmeldelser Tempura bowl Tenya Shinbashi\n5 anmeldelser Shutei Kikuhime


De 10 bedste hoteltilbud i Paralimni - TripAdvisor\nBedste tilbud på hoteller i Paralimni, Famagusta District\nHoteltilbud i Paralimni\n141 ejendomme i Paralimni\nNr. 1 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 2 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 3 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 4 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 5 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 6 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 7 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 8 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 9 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 10 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 11 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 12 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 13 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 14 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 15 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 16 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 17 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 18 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 19 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 20 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 21 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 22 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 23 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 24 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 25 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 26 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 27 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 28 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 29 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nNr. 30 ud af 141 hoteller med bedste værdi for pengene i Paralimni\nVis flere hoteller i Paralimni


Google Pixel 2 vs Samsung Galaxy S7 edge: Hvad er forskellen?\nHome > Sammenlign mobiltelefoner > Google Pixel 2 vs Samsung Galaxy S7 edge\nHvorfor er Google Pixel 2 bedre end Samsung Galaxy S7 edge?\n2.32x hurtigere CPU-hastighed\n1.67% flere megapixels (primære kamera)\n1.78x hurtigere overførsler\nHvorfor er Samsung Galaxy S7 edge bedre end Google Pixel 2?\n21.09% højere pixeltæthed\nBrand New Original Google Pixel 4 Mobile...Brand New Original Google Pixel 4 Mobile Phone 4G Snapdragon 855 Octa core 5.7" 6GB RAM 64GB/128GB ROM NFC Face ID Smartphone\nRefurbished Samsung Galaxy S7 G930V 32GB...Refurbished Samsung Galaxy S7 G930V 32GB Verizon AT&T T-Mobile GSM Unlocked - Gold\nNew Original Samsung Galaxy S7 edge G935...New Original Samsung Galaxy S7 edge G935V Mobile Phone 4GB RAM 32GB ROM Verizon Version Snapdragon 820 Quad core 5.5" 4G Phone


Brugt Honda VFR 800 F 2001 til salg - 123mc\ninkl. lev. omk. 47.890 kr.\nHonda VFR 800 F, 781 ccm, 110 hk, 2001, m. afgift\nVFR800F Lidt falmet i lakken derfor den lave pris\nBemærk km kan hverken ses eller mærkes køre kanon godt,\nda det er bossens egen cykel er den naturligvis serviceret rigtigt og monteret med KAJGAS.\nTag kontakt til Jan, Kirsten eller Kasper. Forsikring hjælper vi også med en god pris på!\nSidst set 21/2-2019 23:09


Cimco | 13 2358 | Stempel med tråd 9,5 18,6 - Rund hul PG11 13 2358 | Hulstanser\nStempel med tråd 9,5 18,6 - Rund hul PG11 13 2358\n149,33 dkr. inkl. moms\n194,02 dkr. (-23,03% SRP***)\nHulform rund, Huldiameter PG11, Huldiameter 18,6 mm, Hulhøjde 2 mm, Materiale der skal behandles... mere\nStempel med tråd 9,5 18,6 - Rund hul PG11 13 2358 – Cimco – 4021103323588: Hulform rund, Huldiameter PG11, Huldiameter 18,6 mm, Hulhøjde 2 mm, Materiale der skal behandles Stål, Udførelse kun stempel, Betjeningstype hydraulisk ja, Betjeningstype mekanisk ja, Spaltestanser nej\nHulhøjde 2 mm\nUdførelse kun stempel\nKundebedømmelser for "Stempel med tråd 9,5 18,6 - Rund hul PG11 13 2358"