Job hos menso.dk - Menso.dk\nVi er altid på udkig efter nye, talentfulde medarbejdere, der kan bidrage med ny viden og erfaring og på den måde hjælpe vores virksomhed med at vokse. Måske er du en af dem?\nAt være en del af Menso betyder, at du trives i et travlt miljø, hvor hårdt arbejde betaler sig. Vi forventer, du yder dit bedste og tilbyder dig mange karrieremuligheder.\nVil du bruge dine analytiske og kommercielle evner til at etablere og vedligeholde strategiske samarbejdsaftaler inden for entre-prenørbranchen? Kan du opbygge relationer til kunder på alle niveauer?\nHer får du muligheden for at udvikle din karriere.\nSkab grobund for strategiske samarbejdsaftaler\nSom Key Account Manager hos Menso får du en central og vigtig rolle i vores KAM-organisation, som beskæftiger sig med langsigtede og strategiske samarbejdsaftaler med større virksomheder på tværs af Danmark.\nHer får du en koordinerende rolle, hvor du arbejder med processer og funktioner både ude hos kunderne og internt i Menso. Derigennem medvirker du til vores generelle forretningsudvikling i en afdeling, som oplever stor vækst.\nOpbyg længerevarende kunderelationer\nDin kerneopgave bliver at varetage kommunikationen med vores kunder på taktisk og strategisk niveau. Det betyder i praksis, at du arbejder med længerevarende kontrakt- og årsforhandlinger og efterfølgende sikrer, at aftalerne bliver implementeret, hos såvel vores kunder som internt i Menso.\nI dagligdagen har du ansvar for at udarbejde relevant KPI-data til dine kunder, ligesom du afholder KPI-møder med kundernes organisation. Du udarbejder handlingsplaner både internt og hos kunden samt implementerer handlingsplaner både internt og i eksternt salg.\nDerudover håndterer du indsatser og processer hos kunder, inklusiv procesoptimering og controlling af aftaler.\nTag ledelsesansvar og fortsæt din karriere hos Menso\nDet mere operative salg varetager vores sælgere, men du sørger for at klæde dem godt på med information omkring kundens processer og de aftaler, der er indgået. Du bevarer det strategiske overblik og udviser herigennem et uformelt lederansvar, som på sigt kan udvikle sig til en decideret lederstilling i vores organisation.\nSom Key Account Manager kan du være tilknyttet vores kontor i Kolding. Du får stor fleksibilitet til selv at planlægge din arbejdstid, ligesom der er mulighed for at arbejde hjemme.\nFortæl os kort og skarpt hvorfor vi skal have netop dig til samtale. Vi indkalder til samtaler løbende og opslaget lukkes, når den rette kandidat er fundet.\nSend din ansøgning til job@menso.dk\nHar du energi, lyst, ambitioner og potentiale til at være med til at præge udviklingen i vores virksomhed? Er du en dygtig salgskonsulent med indgående kendskab og gode salgsresultater med i bagagen? Så se nedenfor.\nSalgskonsulent hos Menso\nSom salgskonsulent får du ansvaret for virksomhedens salgsaktiviteter og salgsresultater. Dine nøgleområder bliver opsøgende salg og rådgivning til alle nuværende og potentielle kunder, herunder kalkulationer, tilbudsgivning. Der lægges stor vægt på etablering og vedligeholdelse af kunderelationer til gavn for kunderne og vores virksomhed.\nUddannelsesmæssigt har du en relevant uddannelse med dig, men vigtigst af alt og som den dygtige salgskonsulent, du er, så har du en god teknisk forståelse og let ved at sætte dig ind i kundernes forskellige behov.\nDu har allerede erfaring med BtB salg, til E-handel og at du kan dokumentere dine gode resultater.\nSom person er du dynamisk, engageret, selvstændig og initiativrig. Det er vigtigt, at du er en god købmand, gerne kreativ og nytænkende – og altid målrettet og resultatorienteret! Endelig er du god til at kommunikere, besidder gennemslagskraft, er organiseret og grundig.\nEr du en benhård udvikler, der elsker at arbejde med PHP? Vil du arbejde i en spændende virksomhed og få et medansvar for en platform, som anvendes af mange tusinde brugere hver måned? Så læs videre her!\nMenso søger en backend-udvikler, der er knivskarp til objektorienteret webudvikling. Dine opgaver bliver videreudvikling af vores platform. Du kommer til at arbejde med kritiske systemer, der kræver minimal margin for fejl og stor vægt på sikkerhed. Samtidig er performance utrolig vigtigt, da vores platform bruges af mange bruger.\nMenso er kendetegnet ved en meget uformel og direkte kultur. Der arbejdes meget på tværs af faglige skel og kompetencer, og alle hjælper hinanden. En del af jobbet vil derfor også bestå i aktiv videnformidling på tværs af organisationens medarbejdere.


Nedslidning - HK\nJobbet giver HK'erne smerter\nRapporter dokumenterer slid\nDorthe: Frygter fremtid\nMaria: Støj og skarpt lys\nVibeke: Snigende smerter\nVigtig rapport glemt\nKom op af stolen\nTema: Den usynlige nedslidning\nKontoransatte, laboranter og andre grupper blandt HK Stat-medlemmer oplever, at især det stillesiddende arbejde og gentagne bevægelser slider på kroppen. Det viser en ny undersøgelse, fagforeningen har lavet blandt næsten 700 medlemmer.\nNedslidning som følge af kontorarbejde kan sammenlignes med, hvad de traditionelle, mere fysiske håndværksfag udsættes for og bør give mulighed for tidligere tilbagetrækning, mener HK Stats næstformand.\nLæs temaet, se resultaterne fra undersøgelsen og få et træningsprogram udviklet specielt til dig, der arbejder på kontor.\n2/3 af HK Stat-medlemmer har smerter som følge af jobbet\nEn undersøgelse, som HK Stat har lavet blandt medlemmerne, viser, at stillesiddende arbejde og gentagne bevægelser ved en pc for mange kontoransatte er en snigende belastning, som giver stærke fysiske gener i nakke, skuldre og ryg.\n- Mange af mine kontorkolleger døjer med rygproblemer. Men jeg føler, at vi alligevel bliver glemt i ’pensionsalder-snakken’, for vi har jo ikke ’hårdt fysisk arbejde’.\nSådan lyder det i en kommentar fra en af deltagerne i HK Stats undersøgelse af omfanget af fysisk nedslidning blandt medlemmerne.\nOg resultatet af undersøgelsen er da også dystert. Selv om nedslidning er mere tydeligt hos murerarbejdsmanden og stilladsarbejderen, så viser det sig, at to tredjedele af de fortrinsvis kontoransatte HK Stat-medlemmer har udviklet tilsvarende slemme fysiske gener som følge af arbejdet. Skaderne er bare ikke så synlige.\n"Mange af mine kontorkolleger døjer med rygproblemer. Men jeg føler, at vi alligevel bliver glemt i ’pensionsalder-snakken’, for vi har jo ikke ’hårdt fysisk arbejde’.\nHK Stat-medlem i undersøgelse om nedslidning\nSmerterne i fortrinsvis nakke, skuldre og ryg bliver for 46 procent af de ramte dæmpet med smertestillende håndkøbsmedicin – og i hele 7 procent af tilfældene har det udviklet sig til daglig brug af piller.\nNedslidning som i andre fag\nUndersøgelsen er iværksat i forbindelse med debatten om senere pensionsalder kontra nedslidning blandt lønmodtagere, som ønsker sig en tidligere tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet. Analysen er foretaget af HK Stat på baggrund af en spørgeskemaundersøgelse sendt ud til 2.000 medlemmer fra de forskellige brancher i HK Stat. 687 fuldførte undersøgelsen.\n- I forbindelse med debatten om nedslidning viser undersøgelsen med overraskende tydelighed, at HK Stats medlemmer udvikler smerter og gener tidligt i arbejdslivet. Og den nedslidning, de kontoransatte er udsat for, kan sagtens sammenlignes med den, der rammer de mere traditionelle fysisk belastende håndværksfag. Det vil derfor i høj grad være på plads, hvis forholdene for kontoransatte bedres – og der gives mulighed for en tidligere tilbagetrækning for dem fra det pressede arbejdsmarked, siger arbejdsmiljøkonsulent hos HK Stat Rikke Thomsen.\nDet er da også kun 14 procent af samtlige adspurgte, der har tænkt sig at fortsætte udover pensionsalderen, hvis det bliver nødvendigt. Halvdelen vil pensioneres ved første mulighed, mens 36 procent vil tage stilling senere.\nTypisk kernedeltager i HK Stat-undersøgelse\nDen gennemsnitlige deltager i undersøgelsen er en kontoransat kvinde på 55 år, der har været på arbejdsmarkedet i 25 år. Hun oplever flere gange om året smerter i nakken som følge af det stillesiddende arbejde hele dagen med pc-musen foran skærmen. HK-medlemmet føler sig tilsvarende flere gange om året begrænset i sit arbejde på grund af skaderne, som hun forsøger at dæmpe med smertestillende piller og massage, fysioterapi eller kiropraktor. Smerterne er opstået løbende efter 10-20 år i samme jobtype, og kvinden forsøger nu at forebygge yderligere gener ved øvelser flere gange om ugen og daglig brug af hæve-sænkebordet på arbejde. Det psykiske arbejdsmiljø halter også flere gange årligt, hvor hun føler sig ramt af især et stort arbejdspres og dårlig ledelse.\n3 nye rapporter dokumenterer nedslidning\nHvis danskerne skal være længere tid på arbejdsmarkedet kræves der en solid indsats for at forbedre arbejdsmiljøet, lyder anbefalingen i nye rapporter.\nBehovet for arbejdskraft i Danmark betyder, at lønmodtagere med pensioneringen i horisonten bliver presset til at udskyde deres exit fra et intenst arbejdsmarked. Samtidig kan de unge, der lige er trådt ud i deres første job, regne med, at de skal arbejde til de bliver over 70 år.\nDenne store udfordring har 3 nye rapporter undersøgt og forsøgt at tackle. Og fra både Instituttet for Fremtidsforskning, IFF, Teknologirådet og Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø, NFA, lægges der op til en forstærket indsats for at forbedre arbejdsmiljøet på danske arbejdspladser.\n"Udflytning, opsigelse, jobsøgning og nyt job påvirker en ’ældre’ medarbejder utrolig meget."\nIFF og Teknologirådet foreslår, at både samfund og arbejdsmarked skal ændres og tilpasses, så danskerne kan holde til at gå på arbejde hver dag i 50 år. Forebyggelse skal i højsædet for at undgå nedslidte lønmodtagere, og fremover skal danskernes arbejdsliv brydes op i flere ’karrierer’.\nRapporten fra Teknologirådet anbefaler særskilt, at arbejdsmiljøindsatsen styrkes ved at indføre flere og bedre tilsyn, gøre mere brug af forskning, blive skarpere til formidling og sørge for, at politikerne stiller højere krav til virksomhederne.\nFlere belastende arbejdsstillinger\nIFF peger på 7 overordnede udfordringer til et længere seniorliv på arbejdsmarkedet. Blandt andet forventer IFF’s eksperter, at for eksempel ændrede familiemønstre, nye boligformer og stigende sundhedsudgifter kommer til at fylde meget.\nMen i forhold til Teknologirådets eksperter mener IFF, at mental nedslidning kommer til at være mere belastende end fysisk nedslidning på det kommende arbejdsmarked. Stressrelaterede sygemeldinger er allerede et stigende problem, fremhæver alle tre rapporter.\nOg NFA kommer i sin årlige undersøgelse af arbejdsmiljøet ’Fakta om Arbejdsmiljø og helbred 2018’ da også frem med tal, der viser en kedelig tilbagegang for arbejdsmiljøet. NFA’s undersøgelse kommer frem til, at der i løbet af de seneste 6 år har været en stigning i belastende arbejdsstillinger, det samme gælder oplevelsen af forstyrrende støj på jobbet og så er der flere depressive symptomer samt en stor stigning i andelen af personer, som har været udsat for seksuel chikane.\nTil gengæld viser NFA-tallene også et svagt fald i antallet af stressramte og en stor stigning i andelen af lønmodtagere, der oplever jobsikkerhed. Så ikke alt er skidt.\nKroppen ældes hurtigere end hjernen\nDet kan godt være, at stilladsarbejderen er vegetar, træner flittigt i fitnesscenter og holder sig fra cigaretter og alkohol. Men han holder ikke til så mange år på arbejdsmarkedet som juristen. Det er den kontante konklusion fra to forskere i arbejdsmiljø og aldring i forbindelse med debatten om stigende pensioneringsalder.\n- Kroppen ældes normalt hurtigere end hjernen, og derfor får man svært at lave de samme fysiske arbejdsopgaver som tidligere, når man bliver ældre, siger forsker i aldring ved Aarhus Universitet Mimi Yung Mehlsen til Avisen.dk.\n"Jeg er slidt i finmotorikken – at arbejde med pc starter inflammationen – hver eneste dag. Bedste motion er motion og øvelser."\nFlere meningsdannere har ellers peget på, at den kortere levealder hos nogle arbejdere har mere at gøre med usund levestil end med belastningen ved fysisk arbejde.\n- Det er rigtigt, at nedslidning nok ikke har den store effekt på, om man lever et eller to år længere. Men ens arbejdsliv har stor betydning for, hvor meget overskud, man har til at røre sig og spise sundt. Altså faktorer, der er afgørende for, hvor længe man kan forvente at leve, og ikke mindst, hvordan man har det, mens man lever, siger Mimi Yung Mehlsen.\nProfessor ved Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø, NFA, Andreas Holtermann er helt på samme linje. Man kan ikke smide effekten af et fysisk belastende arbejdsliv ud af ligningen, mener han.\n- Kroppens fysiske kapacitet falder gennemsnitligt med mellem 1-2 procent om året, og dér ligger problemet med den forlængede pensionsalder, siger Andreas Holtermann til Avisen.dk\nDorthe frygter de kommende år med smerter\nEn HK’er er frustreret over, at andre faggrupper tror, kontoransatte ikke bliver fysisk nedslidte. Hun har mærket smerter og nedslidning på egen krop.\nAf Michael Bech. Modelfoto: Colourbox\nDen største bekymring i Dorthes arbejdsliv er, om hun kan holde til at arbejde helt frem til pensionsalderen.\n- Jeg tænker meget på fremtiden og på, hvordan mine smerter kommer til at udvikle sig. Jeg er 49 år på et arbejdsmarked under forandring, hvor tempoet skrues op, mens vi bliver færre til det samme arbejde. Jeg kan klare at gå på arbejde med smerter nu, men jeg har stadig 19 år på jobbet til jeg kan gå på pension, siger den kontoransatte ved en statslig styrelse.\nDe seneste 10 år er smerterne i skuldre og arm langsomt blevet værre. Og det er ikke fordi, Dorthes arbejdsplads ikke har gjort noget for at afhjælpe smerter og forebygge gener for de kontoransatte.\n- Vi sidder godt, har det rette udstyr, 5 minutters daglig gymnastik og en fysioterapeut, der kommer jævnligt og ser til os for at rette på arbejdsstillinger og lignende. Men over tid rammes vi af skiftende og øgede smerter på grund af de mange gentagne bevægelser med musen og små snigende belastninger ved pc-arbejdet, siger Dorthe.\nDen kontoransatte og hendes kolleger tilbringer størstedelen af dagen foran pc’en og skærmen. Og flere af hendes kolleger døjer med permanente smerter i ryggen.\n- Opfattelsen er generelt, at andre fag er trætte af det fysiske arbejde, mens kontoransatte bliver trætte i hovedet. Og det er da også korrekt, men det er en misforståelse, hvis man tror, at vores arbejde er afslappende – og at vi ikke bliver fysisk nedslidte. Jeg har tidligere hørt kommentarer som: ”I sidder jo bare ned – det giver da ingen skader’. Intet kunne være mindre forkert. Vi bliver slidt på en anden måde. Det mærker jeg på min krop nu.\nArbejder på piller\nDa Dorthe var i 20’erne og ny kontoransat, var man ikke opmærksom på arbejdsstillinger, arbejde med mus og indstillinger af stole og borde. Det betød, at Dorthe led meget af smerter i nakken og kraftige hovedpiner. De smerter forsvandt, da kontorfolket fik nyt udstyr og ny viden.\n- Men de snigende smerter på grund af de gentagne belastninger kan vi ikke indstille os ud af. Nogle dage gør det så ondt i mine skuldre og arme, at jeg ikke kan skifte gear i bilen på grund af smerter. Der er flere gener i hverdagen, men jeg kan stadig arbejde på trods af smerterne. Jeg klarer mig ved at tage piller, men det bliver vel heller ikke ved med at virke.\nFor Dorthe giver det dog ingen mening at skifte job til et område, hun ikke har uddannelsen til.\n- Det forsvinder smerterne ikke ved – og min arbejdsplads gør det godt på arbejdsmiljøområdet. Det ser dog lidt dystert ud for mig, synes jeg. Tidligere kunne jeg virkelig tage fat, men nu holder jeg ikke til så meget. Og jeg kan jo ikke blive ved med at få piller og blokader, siger Dorthe.\nHK Stat-medlemmet i artiklen hedder ikke Dorthe, men har betinget sig anonymitet. Hendes navn og arbejdsplads er redaktionen bekendt.\nMaria er generet af støj og skarpt lys i storrummet\nMaria Kaste er jævnligt generet af hovedpine, migræne og lydoverfølsomhed. Hun mener, det er en følge af at arbejde i storrumskontor med højt støjniveau og skarpt lys.\nAf Ingelise Egeberg. Modelfoto: Colourbox / privatfoto\nBanedanmarks hovedkontor er for nylig flyttet ind i en spritny bygning på Kalvebod Brygge i København.Trods arkitekters gode hensigter er der i storrumskontoret, hvor områdesekretær Maria Kaste (39) sidder, så skarpt lys og så markant støj, at hun på arbejdsdage tit har øjengener, ondt i hovedet og til tider endda migræne.\n- Alt i rummet er hvidt eller lysegråt, og når solen skinner ind gennem de store glaspartier og ind på min skærm, har jegsvært ved at se. Det generer mig meget og gør, at jeg får ondt i hovedet, fortæller Maria.\nForuden sollyset er rummet oplyst af neonrør. Når det er muligt, skruer Maria ned for dem eller slukker helt, da hun har det bedst i dæmpet lys. Indimellem tager hun en bærbar pc med ind i et mørkere mødelokale for at arbejde der. Men det ser hun som en nødløsning.\n- Det er jo ikke en optimal arbejdsstilling at sidde ved et mødebord med bærbar, så det er ikke holdbart i længden, siger hun.\nStorrummet ligger på 3. sal og har åben forbindelse ned til en atriumgård. Kombinationen af støj derfra og mange mennesker i rummet, der taler i telefoner eller med hinanden, er også belastende, fortæller Maria.\n- Sammen med lyset er støjen med til at give mig hovedpine og gøre mig irritabel. I værste fald giver det mig migræne.\nGener har bredt sig til fritiden\nArbejdspladsen har regler om at tage hensyn til hinanden, men det glemmer folk nemt, oplever Maria. Tidligere i sit arbejdsliv har hun haft eget kontor, og her havde hun ingen gener. Men efter et halvt år med skarpt lys og vedvarende støj, har hun fået svært ved at klare de mange ukontrollerbare sanseindtryk – også i andre sammenhænge.\n- For eksempel fik jeg det på samme måde til et arrangement i min søns klasse, hvorimod jeg godt kan tage til koncert og høre høj musik uden problemer. Jeg tror, det handler om, at musik er noget, man aktivt vælger at lytte til, siger hun.\nMaria er ikke alene om at døje med lys- og lydproblemer i storrumskontoret, også kollegerne er ramt, fortæller hun.\nOg oveni har flere af dem gener som følge af tør luft og udsugning.\n- En kollega har sagt, at her er så hvidt, at hun får lyst til at brække sig. En anden sidder med hørebøffer på. Og vi har ikke en eneste plante i huset. Men vi prøver også at gøre opmærksom på problemerne og komme med forslag til løsninger.\nEfter interviewet er Banedanmark gået i gang med at gennemføre en række tiltag for at forbedre blandt andet lysforholdene, få farver og planter i rummene og dæmpe støjniveauet.\nVibeke blev ramt af snigende nedslidning\nDet gentagne arbejde med utallige små belastninger af arme, nakke og skuldre endte med et voldsomt smerteudbrud og et ødelagt arbejdsliv for laborant.\nAf Michael Bech. Modelfoto: Shutterstock / privatfoto\nEfter 33 år som laborant havde Vibeke Piechnik aldrig haft problemer med de gentagne bevægelser og mange små løft i unormale positioner i laboratoriet. Men uden varsel brød smerterne ud i lys lue en dag i 2013.\n- Pludselig fik jeg store smerter i højre skulder. Jeg var helt uforberedt og kunne ikke bruge min højre arm. I løbet af et par dage låste armen sig fast, og jeg kunne ikke sove om natten på grund af smerter, siger laboratorieteknikeren ved Fødevarestyrelsens Laboratorium i Ringsted.\nLægernes dom var en ’frossen skulder’, som krævede både fysioterapibehandling og indsprøjtninger af binyrebarkhormon.\n- Fysioterapien virkede kun i begrænset omfang, men indsprøjtningerne fik i begyndelsen lagt en dæmper på smerterne. Og efter langvarig behandling løsnede generne i skulderen sig lidt.\nVibeke Piechnik vendte tilbage til arbejdet i laboratoriet. Efter kort tids arbejde med at skrue låg på og af prøver med armene løftet højt op, brød de stærke smerter op igen – i den modsatte skulder.\n- Jeg måtte igen forlade jobbet for at modtage nye behandlinger. Da det gik bedre vendte jeg tilbage på laboratoriet, men snart blussede smerterne op igen. Jeg blev først for alvor klar over, at arbejdet var skurken, da jeg 14 dage inde i en ferie for første gang i 6 måneder slap af med min skarpe hovedpine.\nIkke anerkendt som arbejdsskade\nArbejdspladsen hjalp Vibeke med øvelser og med at sætte fokus på arbejdsgangen.\n- Min arbejdsplads var meget forstående. Men på grund af de mange løbende besparelser var vi blevet færre til det samme arbejde. Tempoet skulle øges for at følge med, så arbejdspresset steg. Det fik mig efter endnu et halvt år med smerter til at indse, at fysioterapi og piller ikke længere havde nogen positiv virkning.\nVibeke søgte om hjælp hos HK, der prøvede at få de arbejdsrelaterede smerter i skuldre, nakke og i armene anmeldt som en arbejdsskade. Men på den arbejdsmedicinske klinik mente man ikke, at der var nok bevis for, at laborantens smerter skyldtes de gentagne bevægelser i jobbet.\n- Jeg kan ikke længere arbejde i det job, jeg er uddannet til og har holdt af i mange år. Smerterne kommer tilbage efter 1-2 dages arbejde. Min læge sagde til sidst til mig, at det var invaliderende, hvis ikke jeg stoppede eller fik andet arbejde. Så det fik jeg! Med støtte fra Fødevarestyrelsen har jeg nu fået et mere administrativt job. Og vi er ved at installere en robot, der skal aflaste ved noget af det hyppigt gentagne arbejde på laboratoriet.\nFor nedslidt til nyt job\nArbejdspladsen reagerede også på, at flere af Vibekes kolleger havde fået tilsvarende ’frosne skuldere’ i varierende smertegrader. Laboranter på nogle af de tilstødende afdelinger har andre problemer på grund af mange gentagne små bevægelser. Her går det ud over hænder og håndled, som må opereres på grund af ødelæggelser i blodomløbet og ’sovende fingre’ – kaldet ’kanalsyndrom’.\n- Der er stadig tidspunkter, hvor jeg ikke ved, hvordan jeg skal komme videre. Jeg havde set frem til, at jeg bare skulle holde 2 år mere, før jeg fik efterløn oven på 40 år på arbejdsmarkedet. Men jeg skal i stedet vente 6 år på efterlønnen.\nVibeke er nu i et behandlingsforløb for smerterne og går til genoptræning i Næstved, mens hun bestrider det ’nye’ job.\n- Smerterne har også generet i fritiden. Det har været så slemt, at jeg slet ikke forstod, hvordan folk kunne overskue at lave øvelser, dyrke fritidsinteresser eller bare gå en tur. Jeg gik bare direkte hjem på sofaen med en varmepude, droppede fritidsaktiviteter og kunne ikke en gang komme i haven – mens jeg lå vågen om natten på grund af smerter. Jeg får mere overskud nu med det skånende arbejde og genoptræningen. Det betyder, at jeg kan droppe sofaen og gå en tur, selv om jeg er flad efter arbejde. Det hænger lidt bedre sammen. Men jeg er spændt på, hvor længe jeg holder. For jeg er så slidt fysisk, at jeg ikke kan regne med at skifte til et nyt job, siger Vibeke Piechnik.\nAftale om ny seniorpension\nI sidste øjeblik inden folketingsvalget blev udskrevet, fik danskerne en aftale om seniorpension. Regeringen gik 2. maj sammen med Dansk Folkeparti og de radikale om en ordning, der forholder sig til arbejdernes nedslidning og til forbedringer af arbejdsmiljøet for seniorer.\nAftalen indeholder ikke en ret til tidligere tilbagetrækning. Men man kan som lønmodtager søge om seniorpension 6 år før den oprindelige pensionsalder, hvis man har en maksimal arbejdsevne på 15 timer om ugen og har været på arbejdsmarkedet i 20-25 år. Hvem der skal vurdere ansøgernes arbejdsevne er endnu ikke lagt fast. Men det skal være en lægelig vurdering, som kan blive en opgave for enten landets arbejdsmedicinske klinikker, kommunerne eller Arbejdsmarkedets Erhvervssikring (AES).\n"Jeg er opereret 3 gange i håndleddet og indtil videre 2 gange i skulderen. Men vores skader er jo ikke godkendt som arbejdsskader."\nDer afsættes 650 millioner kroner årligt til ordningen fra 2020, og det forventes, at flere end 17.000 personer bliver omfattet frem til aftalen er fuldt indfaset i 2025. Hvis man opnår at komme i betragtning til ordningen, får man som enlig udbetalt 18.875 kroner per måned og som samlevende 16.044 kroner.\nVigtig rapport blev glemt\nRapport afslører, at danskere med krævende arbejde har færre år på arbejdsmarkedet og længere perioder med ledighed end arbejdere med lettere fysisk arbejde. Men rapporten lå gemt i en bunke i Beskæftigelsesministeriet.\nNedslidning af de danske lønmodtagere har siden januar været det mest varme debatemne på den politiske scene. Men det viste sig i slutningen af april, at debatten har været kørt uden adgang til de tal og den analyse, som dokumenterer, at dårligt arbejdsmiljø forkorter danskernes arbejdsliv. For en rapport fra december sidste år fra Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø (NFA) har samlet støv i en skuffe på Beskæftigelsesministeriet.\nDer har talmaterialet gemt sig, mens nedslidning og politiske forhandlinger om, hvorvidt danske arbejdere skulle have adgang til en tidligere tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, i årets 4 første måneder dominerede dansk politik op mod udskrivningen af folketingsvalget.\nRapporten har blandt andet set på aldersgruppen 40 til 60 år og sammenlignet lønmodtagere med høje og lave fysiske arbejdskrav. Konklusionen er, at kvinder med krævende arbejde har 27 procent færre produktive arbejdsår, mens mænd i samme gruppe har 16 procent færre produktive arbejdsår. Og for kvinder og mænd med hårdt fysiske arbejde gælder det, at de skal regne med 31 til 34 procent længere tid med ledighed end i jobs med lavere fysiske krav.\n"Det bekræfter, at der er et nedslidningsproblem, som især gør sig gældende for beskæftigede med hårdt fysisk arbejde. Rapporten handler jo åbenlyst om den problemstilling, som man diskuterer, så den burde selvfølgelig forelægges i forhandlingerne", sagde professor i arbejdsmiljø ved Aalborg Universitet, Peter Hasle til Altinget, der havde fundet den forsvundne rapport frem.\nMinisteren har beklaget\nUdover fysiske arbejdskrav har dårlig ledelse, mobning, vold og trusler også betydning for, hvor mange år danskerne kan holde på arbejdsmarkedet.\nLønmodtagere, som har været udsat for dette, har henholdsvis 14 og 9 procent færre produktive arbejdsår, dokumenterer NFA-rapporten.\nSocialdemokratiet kom da også hurtigt på banen med kritik af regeringen og beskæftigelsesminister Troels Lund Poulsen (V) for at have syltet rapporten, da konklusionerne ikke passede regeringen.\nBeskæftigelsesministeren sendte en mail til Altinget, hvor han forsikrede, at han intet kendte til rapporten, men han beklagede forløbet og lovede at offentliggøre rapporten med det samme.\n4 forskere fra Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø (NFA) afleverede i december 2018 rapporten 'Den forventede arbejdslivslængde i Danmark - et studie af arbejdsmiljø og fastholdelse på arbejdsmarkedet' til Beskæftigelsesministeriet til gennemsyn og offentliggørelse.\nAnalysen af to store spørgeskemaundersøgelser er det danske bidrag til et nordisk projekt fra 2015 om at kortlægge betydningen af arbejdsmiljø for fastholdelse af arbejdstagere på arbejdsmarkedet.\nKonklusionen er blandt andet:\nKvinder med høje fysiske arbejdskrav\nPiller hjælper ikke: Kom op af stolen\nStillesiddende arbejde har udviklet sig til at være en af de største sundhedstrusler i den vestlige verden. Alt, hvad der kan få kontormedarbejderen op af stolen, er positivt, siger professor Gisela Sjøgaard.\nAf Thomas Davidsen. Foto: Hung Tien Vu\nI 1950’erne sammenlignede forskere helbredstilstanden blandt billetkontrollører i dobbeltdækkerne i London med buschaufførernes. Det viste sig dog, at kontrollørerne, der gik op og ned ad trapperne i bussen til hverdag, havde et markant bedre helbred end chaufførerne, som sad ned hele dagen. Det var, ifølge professor emeritus på Institut for Idræt og Biomekanik på Syddansk Universitet, Gisela Sjøgaard, en af de første gange, videnskaben for alvor fik øje på, hvad stillesiddende arbejde over tid har af negative helbredsmæssige konsekvenser.\nSiden da har inaktivitet udviklet sig til at være en af de største sundhedstrusler i den vestlige verden - og især da vi sidder mere og mere ned foran computeren, fortæller hun.\n- Hvis kroppens store muskelgrupper er inaktive, går det ud over blodcirkulationen og iltoptagelsen. På sigt kan inaktivitet føre til livsstilssygdomme fra diabetes over hjerte-karsygdomme til generelle stofskiftesygdomme.\nDertil kommer de smerter i bevægeapparatet, man kan udvikle i stillesiddende arbejde. De har en anden og mere snigende karakter end dem, medarbejdere i fysisk tunge jobs udvikler.\n- De smerter er lumske på den måde, at kontormedarbejderne godt kan gennemføre deres arbejde helt op til det punkt, hvor det gør så ondt i håndleddet, armen eller skulderen, at man ikke længere kan holde en mus i hånden, siger hun.\n’Use it or loose it’, siger man om kroppen. Enten bruger du den, eller også bliver den over tid mere modtagelig overfor smerter og sygdomme.\nAktivitet har i sig selv en meget gavnlig helbredsmæssig effekt, hvis man sidder ned på sit arbejde, fortæller Gisela Sjøgaard.\n- Det gælder jo stort set alting her i livet, at hvis man gør meget af én ting, så bliver man nødt til bare ind imellem at gøre det modsatte. Den stillesiddende medarbejder må finde nogle huller, hvor man bevæger sig. Rejser sig op, når man taler i telefon. Husker at bruge hæve-sænkebordet. Går en tur.\nDe færreste er klar over, at rask gang i en halv times tid er noget af det sundeste, man kan gøre for både krop og sind.\n- Kroppen falder på plads, og sindet løfter sig. Tænk bare på Sokrates og Søren Kierkegaard, der begge var berømte for deres daglige gåture, siger hun.\nLyt til kroppens signaler, når du mærker smerter eller andre former for kropsligt ubehag - og reager ved at gøre noget andet end det, du plejer at gøre, lyder Gisela Sjøgaards opfordring.\n- Jeg har været meget glad for pointeren i midten af keyboardet på min computer, lige indtil jeg fik gevaldigt ondt i højre skulder. Derefter måtte jeg begynde at variere mellem pointeren, pegepladen og musen. Man bliver så fint koordineret foran en computer. Det er kun nogle ganske få muskelfibre, der er på arbejde, hvilket de til gengæld er hele tiden. I automatiserede bevægelser, som man foretager om og om flere tusinde gange om dagen, siger Gisela Sjøgaard.\nInd på rygmarven\n’Vedligeholdelsesopmærksomhed’ er nøglen, hvis et team skal lykkes med at få skabt variation i arbejdet, mener hun.\n- Det ligger ikke naturligt for voksne mennesker grundlæggende at ændre vaner. Når det handler om at få mad og søvn nok, reagerer vi på vores instinkter. Men så længe vi er trygge ved at få de mest basale behov dækket, så er vi meget tunge at danse med, når vi skal have nye ting ind på rygmarven.\nHvis det skal lykkes, skal man ofte arbejde lidt med sit mindset, mener forskeren. Kontormedarbejderen skal minde sig selv om variation og fysisk aktivitet, hvilket man ikke kan forvente lykkes umiddelbart, fordi den måde, vi arbejder på, er fuld af indgroede vaner.\n- Derfor er det vigtigt, at arbejdspladsen skubber til hele teamet for at skabe en kultur, der aktivt modvirker nedslidning, siger Gisela Sjøgaard.\n3 prekære områder\nDe fleste tænker ikke på stillesiddende arbejde som noget, man skal være i form til at udføre - men det er det i høj grad, mener Ph.D. på Syddansk Universitet Tina Dalager, som udvikler træningsprogrammer til arbejdspladser.\n- Man kan nå et stykke ad vejen ved at variere sit arbejde og sørge for, at ergonomien på kontoret er på plads. Men den måde man bedst sikrer, at kroppen kan holde til arbejdsbelastningerne, er og bliver målrettet fysisk træning, siger Tina Dalager.\nHun har lige afsluttet en Ph.D., hvor hun i en lang periode sad ned foran computeren – meget af tiden med en elendig kropsholdning.\n- Gør man det, har man alle forudsætninger for at få smerter i nakken, skuldrene og lænden, som er de 3 prekære områder for kontormedarbejdere. Men fordi jeg træner kroppen, så kan den holde til det. Når muskler og led bliver stærkere, bliver alle arbejdsopgaver en mindre belastning, siger Tina Dalager.\nPas på panodilerne\nHver 4. dansker tager smertestillende medicin mindst en gang om ugen på arbejdet. Og hver 6. må ty til pillerne hver dag for at klare jobbet, viser en ny undersøgelse fra analyseinstituttet Wilke.\nRegelmæssig brug af smertestillende medicin er langt mere udbredt, end de fleste forestiller sig, mener professor på Syddansk Universitet Karen Søgaard.\n- Man tager piller, fordi det er nemt, og fordi man tror på myten om, at ’er man først i gang, så går det nok’. Og det er jo rigtigt, at har du akutte smerter, så kan en pille til at starte med betyde, at du kan komme i gang om morgenen – og så går det jo nok, siger Karen Søgaard.\nMen ifølge professoren viser forskningen, at i det øjeblik du har smerter, som er mere vedholdende, kommer du ind i en negativ spiral, hvor pillerne holder op med at virke, samtidig med at du bliver afhængig af dem.\n- Det kan være særligt fristende for stillesiddende medarbejdere at tage det værste med et par piller, fordi det lige akkurat kan lade sig gøre. I fysisk tunge jobs udvikler man i højere grad smerter, der decideret forhindrer én i at gå på arbejde.\nProfessorerne Gisela Sjøgaard (tv) og Karen Søgaard (th) har sammen med ph.d. Tina Dahlager (midt) udviklet et træningsprogram for kontoransatte. Foto: Hung Tien Vu.\nDesværre er sundhedssystemet med til at fastholde folk på smertestillende medicin, mener Karen Søgaard.\n- Pillen er både nem at få fat i og billig i håndkøb. Og skulle der være brug for stærkere medicin, er det ikke svært at få udskrevet en recept. Overfor det står fx fysioterapeuten, idrætsfysiologen eller kiropraktoren, som sandsynligvis kan hjælpe med at løse problemet mere grundlæggende, men kun hvis man betaler selv og gør en personlig indsats.\nDermed skubber man folk i retning af den nemme, men skadelige løsning, konkluderer professoren.\n- Smerterne er tegn på, at der er noget mere grundlæggende, du skal ændre på. Enten i din egen robusthed overfor arbejdsbelastningerne eller i selve arbejdets indhold, siger Karen Søgaard.\nDet er arbejdsgiverens ansvar, at ergonomien på arbejdspladsen er i orden. Det grundlæggende, som skærmhøjde, tastatur, mus og placering i forhold til sollys, er i orden på de fleste kontorer, vurderer Gisela Sjøgaard.\n- Der er dog stadig ting, man ikke er nok opmærksom på. Reflekser i skærmen er et stort problem for nogle kontormedarbejdere. Andre kommer til at sidde for højt. Man har ganske vist investeret i hæve-sænkeborde, men man glemmer, hvor vigtigt vedligeholdelsesopmærksomheden er. Medarbejderne indstiller bordene i én højde, og der bliver de, siger Gisela Sjøgaard.\nI Australien går de ’all in’ på, at kontorarbejdere skal stå mere op. ’Stand up Australia’, hedder en storstilet kampagne. »Det er en rigtig god idé, for bare du står lidt op i løbet af dagen, sker der nogle markante kredsløbsmæssige forbedringer, siger Gisela Sjøgaard.\nAlt, hvad der kan få en kontormedarbejder op af stolen, er positivt – til en vis grænse, mener hun.\n- Det er ikke godt at stå op hele dagen. Ekspedienter risikerer at få åreknuder og hjerteproblemer. Men variationen er virkelig værd at gå efter.\nEn lille ting som at tage trapperne i stedet for elevatoren, kan i virkeligheden være en stor ting, pointerer professoren. Man spilder ingen tid på det, og man får gratis motion.\n- Nogle møder egner sig til ’walk and talk’. Og til alle møder kan man skubbe til en kultur, hvor det er helt naturligt, at folk rejser sig op ind imellem. Vi skal benytte os af, at vi er i nogle fælles rammer, hvor vi kan hjælpe hinanden til nogle bedre vaner, siger Gisela Sjøgaard.\nTræningsprogram for kontormedarbejdere\nDet kan du selv gøre: En lille indsats med en stor gevinst.\nKontormedarbejdere laver nogenlunde de samme bevægelser på arbejdet og er derfor eksponeret for de samme skader. På Syddansk Universitet har forskere udviklet et træningsprogram, som imødekommer behovet for næsten alle i faget. En arbejdsplads gør klogt i at afsætte en time om ugen til fysisk træning for de ansatte. Talrige undersøgelser har nemlig vist, at det ikke går ud over produktiviteten. Den time, man bruger på træning, vinder sig rigeligt ind igen på grund af træningen.\nMedarbejderne slipper med andre ord af med de fysiske gener fra det stillesiddende job, mens arbejdsglæden og produktiviteten vokser til fordel for arbejdspladsen.\nPå Syddansk Universitet har idrætsprofessorerne Karen Søgaard og Gisela Sjøgaard og Ph.D. Tina Dalager designet et træningsprogram specifikt til kontormedarbejdere. Effekten af det er det hidtil mest veldokumenterede af deres fagspecifikke programmer.\n- Udover, at vi kan se en stigning i produktiviteten – som betyder, at den time om ugen, der er givet ud, kommer hjem igen endda med en lille gevinst – så ser vi forbedringer over hele linjen. Dem, som træner 70 procent eller mere af det, vi anbefaler, øger deres iltoptagelse og deres produktivitet. Sygefraværet bliver mindre, arbejdsevnen bliver forbedret og smerteniveauet sænkes, siger Tina Dalager.\n"I vores team laver vi elastikøvelser hver dag efter frokost. Det giver rigtig meget. Det kan virkelig mærkes og bør indføres på alle arbejdspladser."\nHvilke led og muskelgrupper, ens arbejde i særlig grad belaster, er i høj grad branchespecifikt. Men kontorarbejdere laver nogenlunde de samme bevægelser på arbejdet og er derfor eksponeret for de samme skader. Og det er i dette tilfælde smart, fortæller Karen Søgaard. For det betyder, at der kan designes træningsprogrammer, som imødekommer behovet for næsten alle, der arbejder på kontor.\n- Der kan være individuelle justeringer. Fx er det typisk nogle lidt andre øvelser, der skal til, hvis en kontormedarbejder har ondt i ryggen eller problemer med vægten. Men generelt kan vi i dag tilrettelægge specifikke programmer, som man kan lave sammen på jobbet, siger hun.\nHK Stats undersøgelse af medlemmers fysiske nedslidning viser, at 48 procent af de HK Stat-medlemmer, der har fysiske gener som følge af arbejdet, gør øvelser flere gange om ugen eller dagligt for at forebygge eller afhjælpe smerter. 26 procent gør sjældent eller aldrig øvelser.\nTræningsprogrammet tager udgangspunkt i en arbejdsprofil. Den bestemmer sammensætningen af programmet og kombineres med den typiske kontormedarbejders muskelstyrke, udholdenhed, muskelsmerter og generelle helbred. I dette eksempel er programmet designet til en mandlig kontormedarbejder på 57 år med et let forhøjet blodtryk og et godt kondital på 40 ml/min/kg. Han har et normalt BMI på 24, en normal fedtprocent og en dårlig generel balance.\nDet samlede program er ikke mere end alt i alt en times målrettet træning om ugen, som man kan lægge, som man vil. Fx 1 x 1 time, 2 x en halv time eller 5 x 12 minutter. 3 x 20 minutter fungerer godt effektmæssigt, men på nogle arbejdspladser knap så godt tidsmæssigt.\nVirksomheder, der vil arbejde med fællestræning, kan med fordel gøre det om morgenen. Erfaringen viser, at det er et godt tidspunkt, hvis man alligevel er samlet og skal tale om dagens arbejdsopgaver. Og så kommer det til at virke som en god opvarmning for kroppen før dagens arbejde.\nAlle træningssessioner begynder med en opvarmning, der gør kroppen parat og bringer pulsen op på mellem 90 og 130. Opvarmningen varer cirka 5 minutter, som skal lægges oveni den målrettede træning.\nDen kan bestå af helkropsøvelser, hvor man svinger armene op og ned og til siderne, bukker sig frem, eller går op og ned i knæene. Det kan også være let løb, cykling, roning, rask gang, sjipning eller dans på stedet.\nTræningen er tiltænkt en stillesiddende arbejdsprofil med et forhøjet blodtryk. Derfor er 30 minutter af den målrettede træning tildelt konditionstræning. Træningen kan udføres ved fx at løbe, cykle, sjippe, ro eller svømme. Mulighederne er mange – det vigtigste er, at man sørger for at bevæge sig med en intensitet, så man bliver forpustet, svedig, føler det anstrengende og har svært ved at tale imens.\nStyrketræning mod muskelsmerter\n20 minutter er målrettet nakke og skuldre, hvor kontormedarbejderen hyppigt oplever smerte. Øvelserne skal mindske smerterne, når de er til stede og forebygge nye episoder med smerter. Øvelserne laves med 12-15 gentagelser og 3 runder – med brug af træningselastikker.\nEksempler på 4 øvelser er:\nSkulderløft: Stå med midten af elastikken under fødderne og armene ned langs siden. Løft skuldrene op til ørerne og sænk dem roligt tilbage.\nForoverbøjet armløft: Stå med midten af elastikken under fødderne. Stå let foroverbøjet med let bøjede hofter og knæ og armene hængende ned mod gulvet. Løft de strakte arme ud til siden og op. I slutstillingen er skulderbladene trukket godt sammen.\nArmløft til siden: Stå med midten af elastikken under fødderne og armene ned langs siden. Armene løftes ud til siden og op, til de er vandrette. Før armene roligt tilbage til udgangspositionen og gentag.\nTræk til ryg: Sid med let bøjede ben. Placer midten af elastikken under fødderne. Hold armene tæt ind til siden og træk armene bagud og skråt opad, så albuerne til sidst i bevægelsen er løftede.\n10 minutter er målrettet balancen. Øvelserne laves med 12-15 gentagelser og 3 runder.\nEksempler på 2 øvelser er:\nEt-bens balancebøj: Stå på et ben med armene strakt frem foran kroppen. Det passive ben kan eventuelt sættes bag det aktive og kun støtte. Bøj ned til 90 grader i knæet og pres op igen. Ryggen holdes ret og blikket frem under hele bevægelsen. Gentag med det modsatte ben.\nEt-bens balance på pude: Stå på en pude eller fold en måtte og stå på den. Stå på et ben med lidt bøjet knæ. Tag om hoften med hænderne. Vær påpasselig med at holde knæene over tæerne og forsøg at holde balancen.\nKlik på billedet og hent øvelserne i pdf til udprint\nSuppler gerne med mere aktivitet og træning i fritiden\nDet vil være en rigtig god idé at supplere træningen med med fysisk aktivitet i fritiden, så man alt i alt følger Sundhedsstyrelsens anbefaling om 150 minutters fysisk aktivitet spredt ud over ugen. På den måde skal man for alvor kompensere for kontorarbejdets mange timers stillesiddende aktiviteter og holde sin kondition og muskelfunktion ved lige.


05. okt 2007, kl. 09:25\nMens Danmark i øjeblikket er den niende bedste nation i årets europæiske turneringer, så kan en fortsættelse af den øjeblikkelige rød-hvide succes i Europa betyde, at flere danske hold snart kan deltage i UEFA's turneringer. Og om få år kan to danske hold måske endda spille om kvalifikation til Champions League.


Frivilligsektionen er mit faste holdepunkt - CSM: Syd Frivillig\nFrivilligsektionen er mit faste holdepunkt\nCSM Syd – Frivilligsektion har været Maybritt Olsens faste holdepunkt i livet siden 2008. Her har hun fundet støtte til at klare hverdagen, der er præget af de seksuelle overgreb, hun var udsat for som barn.\nSeksuelle overgreb i barndommen, voldelige parforhold, en spiseforstyrrelse, indlæggelser på psykiatrisk afdeling, en borderline-diagnose og et selvmordsforsøg. Det er blot noget af den bagage, som 53-årige Maybritt Olsen bærer rundt på i sin livsrygsæk. En tung rygsæk, som hun aldrig slipper af med, men som hun har lært at have med sig.\nJeg har efterhånden lært at prioritere, hvad der skal fylde i min rygsæk, og jeg er blevet meget bevidst om, at den ikke skal have lov til at vokse. Hvis jeg hver dag skal gå og være ked af, hvad der er sket i mit liv, så levede jeg heller ikke mere. Jeg er virkelig kommet langt i mit liv, fordi jeg har en medført stædighed, og samtidig har jeg fundet støtte hos CSM Syds frivilligsektion, der har været med til at hjælpe mig igennem nogle hårde perioder i mit liv, siger Maybritt Olsen.\nSkulle holde facaden\nHun voksede op i et hjem, hvor hun tidligt fik ansvaret for at lave mad, passe sine søskende og stå til rådighed for sin fars lyster.\nMan kan ikke sige, at jeg har haft en barndom. Jeg var hende, der var kommet til verden for at gøre andre glade og tilfredse. Og jeg havde ansvaret for, at billedet af vores familie udadtil var pletfri, siger Maybritt Olsen.\nDa jeg begyndte at få det dårligt i min ungdom, forbandt jeg det derfor heller ikke med det seksuelle misbrug, jeg havde været udsat for. Jeg skulle bare forsøge at opretholde facaden, så ingen kunne se, hvor skidt jeg egentlig havde det.\nMagtede ikke at tage sig af sine børn\nMaybritt Olsens mor døde i 1992, og der sprækkede facaden for første gang en smule, men det lykkedes hende alligevel at holde sammen på sig selv. Det var dog ikke tilfældet, da hun mistede sin far fem år senere.\nJeg havde nogle voldsomme humørsvingninger, og jeg behandlede både mig selv og andre dårligt. Jeg forsøgte at få hjælp, men fik af vide af en psykolog, at min fortid var noget, jeg skulle lære at leve med – og nu var hverken min mor eller far her mere, så jeg havde alle muligheder for at få det godt. Den besked fik mig til at lukke helt i, og det blev nok også starten på enden for mit første ægteskab, siger Maybritt Olsen.\nHun havde været sammen med sin første mand i 17 år, og sammen havde de fået fire børn. Da de blev skilt i 1999 valgte hun, at børnene skulle blive boende hos ham, fordi hun ikke magtede opgaven. Det samme gjorde hun med sit femte barn, som hun fik med sin anden mand.\nMine børn har følt sig svigtet, fordi jeg forsvandt ud af deres daglige liv, men hvis de havde været en del af mit liv med alle de rutsjebaneture, jeg har taget mig, så havde de været ødelagte børn. Jeg var ikke i stand til at tage mig af dem, for jeg havde det elendigt. Så skulle jeg træffe beslutningen i dag, så havde jeg gjort det samme, siger Maybritt Olsen, der i dag kun har kontakt til sin ældste søn.\nFrivilligsektionen blev redningen\nI 2006 forsøgte Maybritt Olsen at begå selvmord, men blev reddet i tide.\nJeg havde mistet livslysten. Jeg snakkede ikke med mine børn, og jeg havde ikke den store kontakt til omverdenen. Så jeg kunne ikke se, at der var nogen, der skulle kunne savne mig. I dag er jeg glad for, at jeg blev reddet, siger Maybritt Olsen, der efterfølgende var indlagt på psykiatrisk afdeling.\nIkke længe efter udskrivelsen kom hun i kontakt med CSM Syds frivilligsektion.\nJeg opdagede frivilligsektionen ved en tilfældighed, og da jeg første gang trådte ind ad døren, blev jeg mødt af en varme og oprigtig interesse i mig, som jeg ikke har mødt før. Du kan være glad, du kan være sur, du kan grine, du kan græde, du kan bare være dig. Du bliver en del af et fællesskab, siger Maybritt Olsen.\nHun kommer to gange om ugen til Åben Stue, og derudover har hun en personlig samtale om ugen.\nTil Åben Stue snakker vi om vores dagligdag og vores interesser. Vi laver mad, spiller spil og drikker kaffe. Det er et sted, hvor man kan komme og sige de ting, man går og bøvler lidt med, og så kan vi hjælpe og støtte hinanden. Det at komme i frivilligsektionen har været mit faste holdepunkt, når jeg er gået igennem mine op- og nedture. Jeg har fået nogle tætte venskaber herinde, og jeg kan ikke forestille mig, at jeg stadig var her i dag, hvis jeg ikke havde haft et netværk her i frivilligsektionen, siger Maybritt Olsen.


Forslag til runde 2 Husk mig? BoggnAsker Forside Forum Dagens indl�g OSS Kalender F�llesskab Grupper User Tagging Statistics Forum-handlinger Marker alle som l�st Genveje Vis sidens tovholdere\nUser Tagging Statistics GrupperSkriv selvNoveller og digteSkrivetipsFan FictionSkriv selv videre p� historienLegestuenRollespilRollespilArena Blogs Nye Indl�g Hj�lpHj�lpeforumS�dan laver du en anmeldelseOfte Stillede Sp�rgsm�l S�g Vis emner Vis indl�g Udvidet s�gning FantasyUngdomsb�gerGysKrimiMangaPigeb�gerScience FictionTegneserierNye b�ger boggnasker.dk > Forum > Fede bogtips > Book Brother 2012 > Book Brother 2012 - Runde 2 > Forslag til runde 2 Tweet Pin It Opslag: Forumregler Boris (Administrator) 20-03-10 Visninger: 27.254\nViser emner 1 til 1 af 1 Forslag til runde 2 i Boggnasker - unge om b�ger, Forum v�rkt�jer Marker forum som l�st\nStartet af Svar / Visninger Seneste indl�g af » Normale Emner Book Brother 2012 - Runde 2? Oprettet af Boris, 27-02-12 21:36 2 Sider • 1 2 Svar: 19 Visninger: 548 Vurdering0 / 5 Seneste indl�g af Theresa 08-03-12, 11:27 Informationer og muligheder for forum Medlemmer, der kigger i dette forum Der er i �jeblikket 1 medlemmer der kigger i dette forum. (0 medlemmer & 1 g�ster) Indstilling for visning af emne Vis emner fra ... Sidste dag Sidste 2 dage Sidste uge Sidste 10 dage Sidste 2 uger Sidste m�ned Sidste 45 dage Sidste 2 m�neder Sidste 75 dage Sidste 100 dage Sidste �r Start Brug nedenst�ende for at begr�nse visningen af emner til dem der er nyere end den angivne tid. Sorter emner efter: Emnets titel Nyeste indl�g Emnets starttidspunkt Antal svar Antal visninger Startet af Vurdering af indl�g V�lg data, som emnelisten sorteres efter. Sorter emner... Stigende Faldende Bem�rk: N�r du sorterer efter dato, vil 'faldende' betyde at nye resultater vises f�rst. Ikontekst Nye indl�g Ingen nye indl�g Varmt emne med nye indl�g Varmt emne uden nye indl�g Emnet er lukket Du har skrevet indl�g i dette emne Regler for indl�g Du kan ikke starte nye emner Du kan ikke skrive svar Du kan ikke tilf�je vedh�ftninger Du kan ikke redigere dine indl�g BB-kode er aktiv Smilies er aktiv [IMG] kode er aktiv [VIDEO] code is aktiv HTML-kode er ikke aktiv Forum-regler -- Boggnasker-- vB4 Default Style Al tidss�tning er GMT +2. Klokken er nu 10:15. Kontakt os boggnasker.dk Personlige forbehold Top Hurtige Links Anmeldelser Noveller & Digte Rollespil Blogs BGQuiz Nyeste Emner Photographs Aren�t RealK�kultur[Page] Cool Stuff > Short Stori...Hjerteligt tillykke med f�dselsdag...Forfald - Blodets B�nd 6 af Pernil... Hotteste Emner Tanken efter digHvem/hvad kan du bedst li�?"Hvor vover du"- spillet.PumDet Uendelige Rollespil Copyright © 2013