StudieTaktik-dag s. 3. SIMAC - makeover s To nye redaktører på SIMAC NEWS s. 12. Skoleblad for studerende og ansatte på SIMAC - PDF\nStudieTaktik-dag s. 3. SIMAC - makeover s To nye redaktører på SIMAC NEWS s. 12. Skoleblad for studerende og ansatte på SIMAC\nDownload "StudieTaktik-dag s. 3. SIMAC - makeover s. 4-5. To nye redaktører på SIMAC NEWS s. 12. Skoleblad for studerende og ansatte på SIMAC"\n1 Nummer september 2008 StudieTaktik-dag s. 3 SIMAC - makeover s. 4-5 To nye redaktører på SIMAC NEWS s. 12 Skoleblad for studerende og ansatte på SIMAC\n2 Vel k o m m e n Kær e Ne w s -læ s e r Af Torben Jessen Så er studieåret 2008/2009 i gang, og dermed er første nummer af News på gaden. Vi regner med at udkomme mindst hver anden måned. Men kommer der virkelig meget news, så udkommer vi, så snart vi har et fuldt nummer. Torben Jessen Direktør News er SIMACs eget interne blad, hvor der sidder både studerende og undervisere med i redaktionsgruppen. News er åben for indlæg. Også af den mere kritiske art. For kun ved at få mange synspunkter frem, kan vi blive klogere på, hvad det er, vi som uddannelsesinstitution kan gøre bedre. Derfor er det godt at se, at der er et kritisk læserbrev i denne udgave. Selv om det er utroligt ærgerligt, at der overhovedet skulle være en anledning til at skrive et sådan læserbrev! Rom blev ikke bygget på én dag. SIMAC bliver heller ikke den professionelle uddannelsesinstitution, vi alle ønsker, den skal være, over night. Men som I vil kunne se i dette og de efterfølgende numre af News og vores kvartals-magasin Currents, er vi støt og roligt på vej. Og vi er helt sikkert på rette kurs. Det er så ikke noget, I skal forvisse jer om ved at læse vores nyhedsmedier. Det er noget, I skal opleve i hverdagen. For vi arbejder faktisk ud fra et motto om Don t tell it. Show it. Det vil vi så gøre som ledelse og medarbejdere, og hvis I som de udviklings- og samarbejdsorienterede studerende, I er, også deltager i processen, kan det kun blive super-godt. God læselyst. God studie- og arbejdslyst. Delfinpige fra 1955 byder de besøgende på Graaesvej velkommen. Skulpturen er skabt af Erik Cohrt ( ). Redaktionel info: Studerende: Jonas Kristensen Semester: BJ3 Journalistik: Kirsten Lørup Proces Support A/S Benthe Hjorth Christiansen Bureau4 Ansvarshavende: Torben Jessen Direktør - SIMAC Tryk: TrykTeam Grønnemosevej Svendborg Kaspar Saltzstein Semester: BJ3 Designer: Elisabet Karberg Læserbreve o.a. Debatindlæg, læserbreve, artikler o. a. kan indsendes til bladet på Næste udgivelse: Skolebladet udgives 1 gang om måneden. Tidsfrist: Indhold der skal med i næste udgivelse skal være redaktionen i hænde senest 10 dage før næste udgivelse. 2\n3 Sær l i g ve l k o m s t ti l de ny e st u d e r e n d e Af Benthe Hjorth Christiansen, in-house journalist I år får de nye studerende på SIMAC en særlig velkomst, nemlig en hel dag med introduktion til studiet og møde med nye studerende på andre uddannelsessteder på Sydfyn. Samtidig bliver de budt velkommen af Svendborgs borgmester. Dagen er fredag den 12. september, og omkring 260 nye studerende er inviteret. Det er 100 fra SIMAC, 30 fra Sygeplejeskolen Svendborg samt 60 lærerstuderende og 40 pædagogstuderende fra Skårup Statsseminarium. Kontakter på tværs af uddannelserne Ideen til dagen kommer fra sygeplejestuderende Susan Hansen og lærerstuderende Ane Karlsen, som synes, det ville være en god ide, at nye studerende på de mellemlange uddannelser på Sydfyn får mødt hinanden og får mulighed for kontakter på tværs af uddannelserne. De fik studievejlederne på de tre uddannelser med på ideen, og der er nu sammensat et program, som byder på både teori, øvelser og hygge. Dagen har fået navnet StudieTaktik-dag, og den finder sted på Skårup Statsseminarium. - Vi ved af erfaring, at jo mere de studerende deltager i det sociale studiemiljø sammen med de øvrige, jo større er chancen for, at de gennemfører uddannelsen, siger studievejleder på Skårup Statsseminarium, Ulla Viskum. Efter det faglige program byder borgmester Lars Erik Hornemann velkommen til studiebyen Svendborg, og dagen slutter med musik og hyggeligt samvær. Vil høre de studerende - Vi synes, det er en rigtig god ide, at vores nye studerende, som jo kommer fra hele landet, får mulighed for at træffe unge på andre uddannelser, siger studievejleder Lene Stampe Thomsen, SIMAC. - Det kan for nogle studerende være svært at få kontakter uden for deres eget studiemiljø, især når deres studier bliver afbrudt af praktiktid til søs. Vi er umiddelbart parate til at være med til at gentage Studie- Taktik-dagen fremover, men først vil vi høre, hvad vores nye studerende får ud af dagen, og om de kan anbefale, at det bliver en årligt tilbagevendende begivenhed. Læringsstil og det sociale studiemiljø Formiddagens program har fokus på, hvordan den enkelte studerende lærer bedst. Det handler om at finde ud af, hvilken læringsstil man har, hvorefter man kan finde den læringsstrategi, der sikrer, at man får udnyttet sine stærke sider bedst muligt. Lektor ved Handelshøjskolen i Århus, Ole Lauridsen, der er specialist i læring og læringsstile, står for øvelser og foredrag. Eftermiddagen har fokus på det sociale og på, at det er vigtigt at deltage i det sociale studiemiljø og at engagere sig i hinanden. Her står studentervejlederne for programmet, der bl.a. omfatter gruppe- og teamsamarbejde. Studievejleder Lene Stampe Thomsen - her på sit kontor med et par studerende SIMAC s værdier: SIMAC - a mile ahead Vi arbejder efter et fælles værdigrundlag og vil kendes for: at vi har et inspirerende studiemiljø at vi har kvalitetssikrede og internationalt anerkendte uddannelser på højt niveau at vi leverer udviklings- og samarbejdsorienterede dimittender at vi arbejder med respekt for hinanden og i åben dialog at vi arbejder professionelt og selvudviklende at vi er en professionel samarbejdspartner, der tager udgangspunkt i branchens behov 3\n4 SIMAC MAKEOVER For v a n d l i n g e n af SIMAC e r i ga n g, o g de n fo r t s æ t t e r! - d o g på ne d s a t kr a f t Af Kirsten Lørup, in-house journalist Efter i lang tid at have været udsat for håndværkere og byggerod kan både studerende og ansatte på Graaesvej se frem til en betydeligt mere afdæmpet bygge-/ renoveringsaktivitet i det nye studieår. - Vi er færdige med 1. etape, fortæller direktør Torben Jessen, - og den 30. maj i år holdt vi en intern indvielse af vores næsten fuldstændigt gennemrenoverede Tårn og dermed også vores indgangsparti, som vi er utroligt stolte af og glade for at vise frem for vore mange besøgende, og som vi håber vil være til inspiration og glæde for alle, der har deres daglige gang her. Vi synes, det er lykkedes at opnå det, vi havde i tankerne, nemlig at skabe en helt anden indgang til SIMAC, hvor den første oplevelse gerne skulle være et indtryk af at træde ind i en moderne, maritim uddannelsesinstitution, fortsætter Torben Jessen. Det har vi bl.a. forsøgt at understrege både i vores valg af materialer, i nogle af de special effects, som man rent fysisk fornemmer bl.a. gulvet, der giver fornemmelsen af at befinde sig på et skib i søgang og i den kunstneriske udsmykning, der også har taget udgangspunkt i temaet vand. Suppleret med de mange flotte skibsmodeller og genstande fra skibe. Tårnet er det sted, hvor man møder andre studerende og medarbejdere og her, man gerne skulle føle sig velkommen som gæst. Når SIMAC har valgt at lade Tårnet stå først for tur i renoveringsprojektet, er det ikke mindst, fordi vi på sigt herved har fået mulighed for at skabe mange flere møderum, end der tidligere har været til rådighed. Alle rum kan bookes via et internt bookingsystem og har det til fælles, at de alle er udstyret med et smart whiteboard og desuden med fladskærm eller projektor. - Bevæger man sig en tur igennem Tårnet har vi øverst Sierra, der er et kreativt møderum, hvor man som udgangspunkt står op eller sidder i høje instruktørstole. Rummet bruges desuden til radioøvelser, guider Torben Jessen. Derunder kommer India, der har plads til personer, som skal have plads til at tale sammen og bevæge sig rundt samt også have plads Ørkildsgade kommer til at rumme 50 arbejdspladser inkl. tekøkken og printer til PC er. Rummet kan således bruges til instruktionsrum og til større mødeaktiviteter, hvor alle samtidig har mulighed for at nyde den flotte udsigt. Navnet på næste rum bliver Mike, når rummet, som nu er lærerkontor, på sigt bliver gjort til endnu et stort mødelokale. Den kvikke læser har måske en fornemmelse af, at der nok ligger en systematik bag navngivningen af de enkelte møderum; en fornemmelse der bekræftes med Alpha og Charlie, der begge har plads til 16 personer og er udstyret med et smart whiteboard og fladskærm. - Ombygningen har også betydet, at administrationen nu er samlet på 1. sal og servicefunktionerne i stuen helt tæt på indgangen. Næste etape, der påbegyndes i 2009, handler om at forbedre undervisningsfaciliteterne, hvor de i deres nuværende form ikke er hensigtsmæssige for fleksible, undervisningsmetoder, forklarer Torben Jessen videre. Graaesvej 25 med grupperum og gæstelærerbolig Til gengæld er der blevet flere adresser at forholde sig til som studerende. Lige ved siden af Graaesvej har SIMAC købt villaen - nr hvor der er blevet indrettet 4\n5 grupperum i stueetagen og gæstelærerbolig på første sal, og nogle få hundrede meter længere væk i Ørkildsgade vil der bliver indrettet 50 arbejdspladser til studerende, der i forbindelse med bl.a. projektarbejde, har brug for at kunne koncentrere sig i fred og ro. Her er der også et lille tekøkken og printer til rådighed. Endelig er der Frederiksøen lige i hjertet af Svendborg og i fugleflugtslinje fra SI- MAC med direkte kik til hinanden. Frederiksøen skal afløse Kogtved Søfartsskole som startsted for nye studerende, og her bliver plads til 15 både fra Kogtved, ligesom der bliver indrettet riggeværksted og fileværksted samt instruktørrum til søsikkerhed kort sagt alle de faciliteter, der er nødvendige til skibsintroduktion. Det er nogle dejlige lokaler, siger Torben Jessen store, lyse og luftige og ligefrem hyggelige at gå rundt i, selv om det kan lyde mærkeligt, når man taler om så store forhold. Men det var den fornemmelse jeg havde, da jeg gik rundt derovre. - Der bliver også plads til et kontor og til en minikantine, der kommer til at fungere på en slags dinner transportable vilkår fra kantinen på A.P. Møllersvej. Og så bliver der et udendørsareal, der i mine øjne simpelthen må blive Svendborgs flotteste. Her kan der holdes nogle dejlige udendørs pauser, hvor man kan nyde en fantastisk udsigt, fortsætter han og ser næsten helt misundelig ud. Han skal nok komme på jævnlige besøg! Et ofte stillet spørgsmål under byggeriet har været: Hvorfor sker udbygningen af SIMAC lige på Graaesvej og ikke på A.P. Møllersvej? Svaret er: A.P. Møllersvej kan sælges, da SIMAC ejer bygningen. Det kan Graaesvej ikke, da det er Svendborg Kommune, der ejer bygningen. SIMAC s afdeling på Frederiksøen Frederiksøen der er indrettet til skibsintroduktion Søren Westphal, Stig Caspersen og Henrik Storm Hansen, der har arbejdet sammen på Kogtved, kommer til at udgøre det centrale team på øen, og de har desuden det daglige samarbejde med og kontakten til Værkstedsskolen. Faciliteterne på A.P. Møllersvej vil efter ferien også opleve fornyelse. Det vil bl.a. blive i form af en opgradering af indgangspartiet og forhallen, ligesom der er blevet opstillet flere pavilloner, og der arbejdes i øjeblikket på et finde en kreativ løsning på en spændende udendørs markering af stedet som en maritim uddannelsesinstitution. - Spørgsmålet om, hvornår næste skridt kan tages i ud- og ombygningsprocessen, afhænger af lokalplanen, der bliver taget beslutning om til efteråret, fortæller Torben Jessen videre. - Parallelt med byggeplanerne afventer vi også en afklaring af, hvordan vi kan bygge til på Graaesvej, når vi ikke ejer bygningerne. Det er temmelig indviklet, og det er der derfor nogle jurister, som arbejder med. Men når vi har en afklaring omkring det spørgsmål, skal sagen videre til Søfartsstyrelsen, og derefter op i Folketingets Finansudvalg, der skal beslutte, om vi må bruge vores egne penge på byggeriet. Når vi forhåbentlig får en godkendelse, skal opgaven sendes ud i licitation, så et forsigtigt gæt hedder byggestart i Det betyder dog ikke, at alt går i stå indtil da, for der vil løbende ske forbedringer af undervisningsfaciliteterne. - Det er et stort og langsigtet projekt, der er sat i gang, slutter Torben Jessen. - Men vi håber, at alle vil bære over med de evt. gener, der nok ikke kan undgås undervejs og at der vil være en fælles forståelse for, at slutproduktet er værd at vente på og uden tvivl vil medvirke til at styrke SIMAC som et godt sted at være og lære - til glæde for både studerende og ansatte. 5\n6 Nye me d a r b e j d e r e Underviser Jens Kronland Underviser Klaus Tørresø Instruktør/ teamkoordinator Søren Westphal Kontorelev Laila Møller Serup Underviser Christian Hauge Projekt- og udviklingskoordinator Linne M. Lauesen Instruktør Per Pyrdol Instruktør Stig Caspersen Ernæringsassistent Gitte E. Fallesen Ernæringsassistent Anette N. Jensen Rengøringsassistent Bente Hjeronimus Ejendomsserviceteknikerelev Vibeke Jensen Pedel Alan Winther-Jørgensen Kontorassistent Grethe B. Ørnegaard Lektor Søren Vinther Hansen Af Kirsten Lørup, in-house journalist Søren Vinther Hansen, lektor på SIMAC, hvor han har været ansat siden 1999, starter pr. 1. september 2008 på sit 3-årige Ph.D-projekt om optimering af de matematiske modeller af skibe, der bliver brugt inden for ruteoptimering og performance-systemer. I 2007 færdiggjorde han sin Master-grad i Marine Technology fra NTNU i Trondheim og var efterfølgende meget interesseret i at fortsætte med at forske indenfor sit felt. Efter henvendelse til forskellige virksomheder har han fået en aftale i stand med A.P. Møller - Mærsk, der bidrager med materialer og økonomisk støtte, og Danmarks Tekniske Universitet (DTU) i Lyngby, der faciliterer PhD uddannelsen. Projektet skal belyse de faktorer, der tages i betragtning, når man beskæftiger sig med ruteoptimering og især de matematiske skibsmodeller, man bruger, når man skal vurdere på performance på en rejse. Projektet vil validere og evt. forbedre modellerne ud fra statiskisk data leveret fra Rederiets skibe. Det betyder, at han i de kommende 3 år vil fordele tid mellem undervisning på SIMAC, DTU og A.P. Møller - Mærsks optimeringsafdeling. Lisa L. Froholt, Ph.D-stipendiat fra Institut for Maritim Forskning og Innovation ved SDU, er med base på SIMAC i fuld gang med et 3-årigt projekt, der skal munde ud i et maritimt kommunikationskatalog. Hun får i det kommende år selskab af endnu en forsker fra samme institut, nemlig Maria Wachtmann, der skal arbejde med et evalueringsprojekt. Følgende medarbejdere har valgt at forlade SIMAC siden sidste udgivelse af SIMAC NEWS: Jimmi Jørgensen Benny Holm Jesper Bergholdt Sørensen Carsten Møller Jensen Lisbeth Brohave Hansen Ulrikka Hansen (orlov) Annette Eriksen (pension) Børge Danslet (pension) Lisa Dam-Andersen (tidsbegr. ansættelse ophørt) 6\n7 Dyg t i g e st u d i e j o b b e r e på Pr o j e k t Sk i b Af Benthe Hjorth Christiansen, in-house journalist To studerende har en god del af æren for færdiggørelsen af SI- MACs Projekt Skib maskinmesteruddannelsens nye model af et supermoderne kontrolrum på et skib med tilhørende motor. De to er Thomas Demant, 21 år, færdig som juniorofficier på den duale uddannelse i 2010, og Jesper Kollerup Jensen, 26 år, færdig som maskinmester til næste sommer. De har i tre måneder haft studiejob på Projekt Skib, hvor de har udarbejdet el-tegningerne, programmeret hele automations-systemet og foretaget kablingen. Som et moderne containerskib Projekt Skib blev gjort færdigt op til sommerferien og er nu klar til at blive taget i brug. Det er som kontrolrummet på et supermoderne containerskib. Det er på 20 kvm. med tre operatørstationer, og det har glasvægge ud til motoren. Herfra kan de studerende betjene motoranlægget, foretage forskellige målinger og driftsanalyser på motoren samt afprøve og ændre programmeringen. Et fantastisk projekt En tidligere SIMAC-studerende, Martin Christiansen, var med til færdiggørelsen som sagkyndig med sejlerfaring på topmoderne skibe. Han var blandt de første seniorofficerer på den duale uddannelse og blev færdig for halvandet år siden. Han har efterfølgende selv bekostet en el-autorisation, er ansat i Mærsk og er netop blevet forfremmet til førstemaskinmester og overstyrmand. Dermed er han blandt de første fire, der nu får muligheden for at blive skibschef. - Projekt Skib er et fantastisk projekt, som løfter SIMAC gevaldigt, siger Martin Christiansen. Det er det nyeste af det nyeste og er en fantastisk mulighed for både de studerende og de folk, der kommer på efteruddannelseskurser på SIMAC. Jeg ser projektet som et godt led i den innovation, vi skal have i Det Blå Danmark. For vi er nødt til at være på forkant i den maritime sektor helt fremme. Ellers bliver vi overhalet af udlandet. Fra de tre operatørstationer kan de studerende betjene motoranlægget - De to er rigtig gode til det, de laver, siger den ansvarlige for Projekt Skib, lektor på SIMACs maskinmesterskole, Claus Walther Jensen. Vi satte en jobannonce på vores infoboards, og Jesper og Thomas var de første, der søgte. Da de var gode til el-arbejde, tog vi dem. Og det har vi bestemt ikke fortrudt! Oprindeligt var vi lidt i tvivl om, hvorvidt vi skulle søge studerende til arbejdet, fordi vi regnede med at skulle bruge tid til at lære dem op. Men vi blev overraskede: de kunne arbejde fra dag ét. De er på flere områder ligeså dygtige, som vi er, og som en sidegevinst for dem ender de jo med at blive rigtig dygtige til automation. - Det er bestemt ikke sidste gang, at vi vil anvende vores egne studerende som projektmedarbejdere, og alene det er faktisk en vældig fin bekræftelse på, at vores uddannelse fungerer, siger Claus Walther Jensen. Udbygning af projektet - At have Martin med i de sidste par uger af færdiggørelsen har betydet utrolig meget for begge parter, siger Claus Walther Jensen. - SIMAC har fået erfaringerne fra A.P.Møller - Mærsk s E-serie indbygget i projektet, og Martin har fået lov til at boltre sig i den teknik som han under normale driftsbetingelser ikke får lov til at pille ved. Han tilføjer, at det er SIMAC s plan at udbygge Projekt Skib med andre funktioner som f.eks. kølesystem, hydraulik og ventilation. Afgangsprojekt blev til virkelighed For tre tidligere studerende på maskinmesteruddannelsen er færdiggørelsen af Projekt Skib særlig interessant. Det er Torben Sonne Nielsen, Jan Steentoft og Sven Jørgensen, hvis afgangsprojekt i 2005 til mindste detalje beskrev opbygningen af kontrolrummet. De fik 11 for projektet, som de afleverede i form af to indbundne bøger en med selve projektet og en med de tekniske data. De to bøger har været min bibel undervejs i opbygningen af Projekt Skib, siger Claus Walther Jensen. Alle tekniske komponenter er valgt og dimensioneret. Jeg har blot kunnet slå op, når vi skulle bestille en komponent. Den Danske Maritime Fond har givet en mio. kr. til projektet, og SIMAC har lagt den resterende halve mio. kr. til. 7\n8 MSU-TUR t i l Aa l b o r g In d u s t r i e s Af Henrik Birk Larsen Henrik Birk Larsen MSU intro/fest udvalg Den 25. april tog medlemmer fra MSU til Aalborg for at besøge en af verdens førende industrivirksomheder inden for fremstilling af marinekedler, Aalborg Industries A/S. Med afgang fra A.P. Møllersvej kl. 06:00 gik turen i første omgang forbi bageren i Ringe, hvor der blev provianteret hvad der svarer til et rundstykke samt ½ liter Matilde kakao pr. mand (og dame). Efter dette festmåltid gik turen videre ad den fynske og den jyske motorvej nordpå til Aalborg - godt 3½ times kørsel, kun afbrudt af 15 min. tissepause. Ved ankomst til Aalborg Industries, blev vi mødt af Ole Søskov, som er pensioneret produktionschef, og som efter en kort introduktion gav ordet til HR-medarbejder Nina Hansen. Hun gennemgik derpå de forskellige job-, karriere- og praktikmuligheder hos Aalborg Industries, og herefter fulgte en beskrivelse af de mange kedeldesigns og funktionsmuligheder, som Aalborg Industries kan tilbyde deres kunder. Efterfølgende var vi på rundvisning i produktionshallerne på havnen i Aalborg. Takket være en fortsat god vækst Medlemmer fra MSU efter rundvisning på Aalborg Industries i skibsbygningsindustrien kan Aalborg Industries produktion i Asien ikke følge med efterspørgslen af marinekedler, og det har resulteret i, at Aalborg Industries i Danmark kan beskæftige godt 600 medarbejdere i deres produktion. Efter en grundig rundvisning i produktionen var det blevet tid til frokost, som bestod af en sandwich fra den lokale tankstation. Efter således at have indtaget endnu et festmåltid, gik turen til Aalborg Paintball bane, hvor det med krudt og paint-kugler gik løs med at jagte hinanden. Først blev der afholdt nogle forskellige teambuilding-øvelser, som blandt andet omfattede præcisionsskydning med paintball-gevær, 5-på-ski-øvelse, spydkast og flytning af magasinkasse. lang som turen ud. En stor tak til Aalborg Industries A/S for en hyggelig rundvisning, som vi alle fik et stort udbytte af. Efterfølgende var der så paintball-kamp fordelt på to hold og efter at have blæst 750 paintball-kugler af, kunne det afgøres, hvem der var kampens vinder - ved optælling af blå mærker Derefter kørte vi igen ind til Aalborg centrum, hvor der var bestilt bord på en restaurant, og derefter gik vi alle en tur i Jomfru Ane Gade for et kig på de lokale seværdigheder. Anders fik lige et pletskud på sin hjelm Teambuilding-øvelserne voldte en del problemer for et af de to hold Klokken 21:00 afgik bussen så fra Aalborg med kurs sydover. Mærkelig nok føltes turen hjem til Svendborg ikke så 8\n9 En da g l i g d a g s h i s t o r i e Af BS3-holdet Michael Nygaard Vejlstrup BS3 Specialklassen eller i mere formel tale BS3 - det er os, der sidder i det gamle GMDSS lokale bag kantinen lokale 334. Et ganske dejligt lokale; solen kommer ind det meste af dagen, og vi har ikke så langt til kantinen. Og lokalets faciliteter har næsten - levet op til, hvad man i dag må mene skulle være standard på en moderne uddannelsesinstitution med håndværkere og dyre malerier. Og bevares, at underviserne og vi laver en turnusordning om, hvem der tager en projektor med om morgenen, og hvem der afleverer den om eftermiddagen, er helt okay. Til trods for dette er det stadig en udfordrende opgave at være aktiv studerende på SIMAC i Det er svært at blive ved med at holde gejsten, når man føler sig overset. Det er en mærkelig følelse, at på dagen, hvor en underviser stopper, meddeler han det selv. Det er som at få en meget kold klud smidt i ansigtet. Og kluden bliver så kun endnu koldere mandag morgen, hvor man - efter at have siddet og ventet på en underviser i en halv time - selv opsøger information om, hvorfor der endnu ikke er en sådan, og man så får at vide, at undervisningen i det fag er aflyst resten af semestret. Det hjælper heller ikke på det, når man møder dagen efter, og ens lokale er tømt for møbler, og man så selv, før dagens dont kan begynde, må på jagt efter nye borde og stole. Borde og stole man kan sidde ved, bevares, men som langtfra lever op til de tidligeres standard. Ens incitament for at stå glad og frisk op om morgenen er som en nedadgående kurve. Men, til trods for alt dette, er det dog fantastisk og dejligt at lære nyt; at have engagerede undervisere, for det er de. En holdning, man dog får, er, at underviserne ikke får en ordentlig behandling. Er det mon derfor mange af dem fra en dag til en anden bliver langtidssygemeldt - og til sidst siger op? Hvad er strategien egentlig? Skal det være et effektivt uddannelsessted, eller er det et sted, hvor ledelsen finder det mere korrekt at bruge tid og penge på at anskaffe sig PH-lamper og kunst, end at investere i ordentlige borde og en projektor eller to mere? Torben Jessen Direktør Kommentar til En dagligdagshistorie af Torben Jessen Jeg ved ikke, hvor kæden er hoppet af i forhold til jer i specialklassen. Men at den er hoppet af, er tydeligt for enhver. Jeg er så ret sikker på, at der ikke findes én årsag til jeres sørgelige historie. Det er åbenlyst, at der er nogle informationskanaler, der ikke har fungeret i forhold til jer. Du peger på nogle områder, som vi bestemt kan gøre bedre. Og som jeg mener, at vi er ved at gøre bedre. SIMACs strategi er nemlig helt klar. Vores vision drejer sig om, hvad vi mener, vi kan hjælpe jer til at blive. Vores mission drejer sig om samspillet med jer, og hvordan vores prioritering skal være. Det drejer sig om JER. De studerende. Det drejer sig om, at I får den bedste undervisning i de bedste faciliteter og med de bedste undervisere. Det skal hele organisationen og vores faciliteter så geares til. Vores nye team-struktur er tænkt som en måde at organisere vores drift omkring studerende på samme uddannelsesretning. Det skulle gøre informationsvejene lettere, så I som studerende kan kommunikere direkte med jeres undervisere og jeres teamkoordinator om jeres studie-hverdag, som vores studie-teams er organiseret omkring. Hvad angår investeringer kan jeg kun sige, at vi ikke i SIMACs historie har brugt flere penge på investeringer end her i Og nu startede vi så et overskueligt sted med de bygningsmæssige renoveringer her på Graaesvej og snart på APM Vej. Det skal samtidig siges, at alle investeringsønsker fra alle sider af SIMACs organisation er blevet imødekommet. Så der har ikke engang været tale om, at der skulle prioriteres mellem at bruge ressourcer til oplysning i en læringsproces og oplysning i et mødelokale Således var ordene. Ikke som et forsvar, for vi skal lære. Men som en orientering om fakta. Jeg ser frem til at se, om jeres hverdag ikke ser anderledes ud, når vi er kommet godt ind i det nye studieår. Både på kommunikations- og på facilitets-siden. Det skal vise sig. For som englænderne siger: The proof of the pudding is in the eating. 9\n10 MSSM 2008 Kjartan Ross JO5 Af Kjartan Ross Som nogen måske bemærkede, kom der midt i eksamensracet før sommerferien en mail ud til alle om, at der var udloddet 20 fribilletter til studerende inden for den maritime verden til dette års MSSMkonference. Alt i alt var vi 8 studerende fra SIMAC, der søgte om pladser, og vi kom alle med. Men hvorfor? Hvad skal en studerende så på sådan en konference? Et spørgsmål, jeg efterhånden er blevet spurgt om nogle gange af uforstående medstuderende. Det vil jeg nu forsøge at kaste lys over ved at fortælle lidt mere om, hvad man kan opleve på en sådan konference MSSM står for Maritim Sikkerhed, Sundhed og Miljø. Emner, der må siges at berøre os alle. Det var 3. år, konferencen blev afholdt, og antallet af deltagere var - med over det største nogensinde. Konferencen startede officielt torsdag d. 21. august om morgenen, men for de, der havde lyst hvilket der var mange, der havde startede vi med et lille opvarmningsforedrag af erhvervspsykolog Gunnar Ørskov onsdag aften. En mand, vi måske kommer til at se mere til, da man i MSU vil forsøge at hyre ham til at give et foredrag ved et af de månedlige MSUarrangementer. vettings på containerskibe, da store virksomheder som IKEA og eksempelvis Wall Mart, Nike og Coca Cola samarbejder for at skabe en række fælles krav til deres transport- og logistikleverandører, som eksterne vettingselskaber skal efterse overholdelsen af. Ord som miljøhensyn og miljøpolitik er kommet for at blive. Efter frokost kunne folk vælge sig ind på et af fem forskellige parallelt løbende emner, som efter et par kortere indlæg blev diskuteret frem til midt på eftermiddagen, hvor vi efter en kort pause forsatte med fem nye emner frem til aften. Det gav gode muligheder for at høre, hvad der rører sig både i selve erhvervet samt indenfor forskning og lovgivning. Her var masser af spændende indlæg, holdninger og det nyeste nye, til eftertanke og inspiration til eventuelt kommende projekter og bacheloropgaver. Emnerne favnede vidt og omhandlede eksempelvis forskning om hviletid, bedre kulturforståelse (Cross Culture), ledelsesteori og -praksis, moderne skibsbyggeri med øje for et bedre og sundere arbejdsmiljø, holdninger til vetting, PSC & ISM, samt den generelle trivsel ombord heriblandt internetløsninger til søs. Fredag formiddag var der igen fem valgmuligheder, hvoraf særligt en fangede de fleste af os studerendes opmærksomhed. Overskriften for denne session var Uddannelse, praktik og kompetenceudvikling, bruger vi det rigtigt?. Her var et større panel bestående af blandt andre Hemming Hindborg (Søfartsstyrelsen), Jens-Christian Schou (APM kadet adm.), vores egen Torben Jessen samt ligestillede fra Marstal Navigationsskole og MAR- TEC i Frederikshavn og repræsentanter fra fagforeningerne samlet for at deltage i en bred debat omkring de studerende (altså OS!), svare på spørgsmål samt give deres bud på, hvordan fremtiden kommer til at se ud for de maritime uddannelser i Danmark og deres studerende. Hvis man skal drage en generel konklusion for hele sessionen, så må det være, at man i Søfartsstyrelsen og på uddannelsesstederne er tilfredse med det stigende antal studerende, og at man i flere dele af erhvervet til gengæld er bekymrede for den meget høje grad af færdiguddannede, der vælger at gå i land efter kun ganske få år på søen. Til denne bekymring var der dog ikke andet at sige end, at man jo ikke kan stavnsbinde folk, eller, som Torben Jessen sagde: Vi kan jo ikke Torsdag morgen startede med en række kortere oplæg frem til frokost. Et af disse kom fra IKEA s transportafdeling, hvor Social & Environmental Manager Jeanette Skjelmose fortalte om IKEA s tanker og filosofi omkring miljøhensyn i logistikkæden. Nogle har måske været med til eller hørt om, at IKEA har besøgt containerskibe til en form for kontrol. Det var meget interessant at høre IKEA s tanker omkring dette, og skal man tro Jeanette Skjelmose, så kommer der ikke færre skibsbesøg. I en nær fremtid er det således ikke urealistisk at forvente tankskibslignende SIMAC studerende til MSSM konferencen (Fra venstre): Hasse Andreasen, Jane Robertsen, Rune Jørgensen, Kjartan Ross, Søren Hansen, Kristian F. A. Mathiesen, Per Gammeltoft Jepsen og Anne-Mette Trebbien 10\n11 Hel b r e d s u n d e r s ø g e l s e r bestemme, hvad folk skal, når de er færdiguddannede. - v i r k e r de og hv i l k e n ro l l e sp i l l e r de? Ud over de 5 sessioner var der også et par arrangementer for alle i løbet af fredagen. Dagen startede således med et brag af et foredrag! Svenske Anders Hovemyr - Managing director for den svenske virksomhed Intercultural Management Consulting - tryllebandt hele forsamlingen, og uanset hvad man måtte synes om kulturelle forskelligheders betydning, så var ingen vist i tvivl om, at det er vigtigt at have folks baggrund for øje, når man skal arbejde sammen! Da Anders Hovemyr trådte ned fra scenen stod det klart for alle, at spørgsmålene, man bør stille sig selv ikke er: Hvem skal ændre sig? eller Hvem skal tilpasse sig de andres kultur og tradition?, men derimod: Hvor langt er jeg villig til at strække mig - Hvor meget er jeg villig til at gå på kompromis? Med disse vise ord håber jeg, at det nu står lidt mere tydeligt for de, der var i tvivl, hvad en studerende skal på en maritim konference. I de kommende numre af SIMAC NEWS vil vi 8 studerende, der var af sted, komme med flere reportager fra de forskellige delsessioner, vi deltog i, og forhåbentligt kunne danne grundlag for nogle inspirerende samtaler bland jer studerende såvel som undervisere. MSSM 2009 ligger i ugen efter studiestart, så SIMAC kan være endnu bedre repræsenteret på studenter- og medarbejderside end i år. Vi håber, at den maritime fond igen vil sponsorere fripladser til studerende. Søren Hansen SO1 Af Søren Hansen Dette var overskriften på en af sessionerne på konferencen MSSM 2008, som blev afholdt på Nyborg Strand august. Sessionens mål var at skabe en debat om de obligatoriske helbredsundersøgelser for søfarende. Som det ser ud nu, er helbredsundersøgelsernes formål at lave en screening af de søfarende for at undgå, at personer, hvis helbred kan være skadeligt for dem selv eller deres omgivelser, kommer til søs. Helbredsundersøgelserne har ikke ændret sig betydeligt i mange år og rammer nogle gange personer, hvis sygdomme er så velbehandlede, at de aldrig vil komme til at udgøre en risiko for hverken sig selv eller deres omgivelser. Søfartsstyrelsen nævnte på sessionen, at de gør sig nogle overvejelser om hvordan helbredsundersøgelserne skal forløbe i fremtiden, men nævnte ikke noget konkret. Et andet emne der blev diskuteret på denne session var, om de obligatoriske helbredsundersøgelser skulle have en forebyggende funktion. Man har i Ebeltoft lavet et forskningsprojekt siden 1991, hvor man har forsket i helbredsundersøgelsers forebyggende funktion, og derved lært, at de kan have en betydelig positiv funktion på borgenes helbred. Det vil her være nærliggende at tænke, at når nu man har i tusindvis af søfolk, der mindst hvert andet år konsulterer en læge, at man også kan forbedre de søfarendes helbred ved at give dem sundhedsmæssig vejledning. Udfordringen er her, om man vil være tryg ved at modtage vejledning fra en læge, som samtidig har myndigheden til at afgøre, om man er egnet til skibstjeneste eller ej, eller om den vejledende funktion skal varetages af ens personlige læge, som man dog ikke nødvendigvis ser hvert andet år. Nogle søfarende er i forvejen utroligt nervøse ved at skulle til søfartslægen, da besøget kan være afgørende for deres ansættelse i et rederi. Tendensen på sessionen var, at selvom det var meget oplagt at lade søfartslægen have en vejledende funktion, vil det have størst effekt, hvis ens personlige læge har den funktion, men så bevæger vi os ud i en almen sundhedsfaglig debat, som ikke har tilknytning til de obligatoriske sundhedsundersøgelser for søfarende. 11\n12 Spæ n d e n d e at by g g e og pr o g r a m m e r e Af Benthe Hjorth Christiansen in-house journalist Fire studerende på maskinmester-uddannelsen tog udfordringen op, da deres Brian Madsen igang med en portalkran underviser i automation, adjunkt Søren Larsen, efterlyste deltagere til at afprøve Legos robot-program i undervisningen. De studerende har sidst på studiet en automations-workshop, hvor de selv vælger et emne, som de kan fordybe sig i, og her kastede Brian Madsen, Jakob Clausen, Lars Olsen og Jonas Vestergaard sig før sommerferien over Lego-robotterne. - Forud havde underviserne i automations-gruppen afprøvet robotterne for at finde ud af, om de kan bruges i undervisningen, siger Søren Larsen, der selv er uddannet maskinmester. Vi var enige om, at robotterne indeholder rigtig mange af de aspekter, som vi underviser i og valgte derfor at give de studerende muligheden. Vi har købt sæt af undervisningsprogrammet Lego Education, som bl.a. bruges på Teknikum, og til programmering bruger vi værktøjet Labview, som benyttes i industrien, og som er mere avanceret end det, der følger med fra Lego. De studerende vælger selv, hvad de vil bygge, og hvad det, de bygger, skal kunne. De laver selv processerne og programmerne helt fra bunden, og analyserer så på hvorfor det virker eller ikke virker. - Jeg var spændt på, om det ville give de studerende den forventede læring og erfaring, og det kan jeg se, at det gør. De fire studerende, der tog udfordringen op, er rigtig gode til det, så det vil nok blive en mulighed for de studerende fremover, siger Søren Larsen. Stor udfordring - Jeg købte ideen, fordi det er en spændende udfordring at programmere, bygge og bestemme hele processen selv, siger Brian Madsen, der sammen med Jakob Clausen valgte at lave en portalkran. Lars Olsen, der sammen med Jonas Vestergaard valgte at lave en gravko, siger: - Lego og Labview er ikke lavet til hinanden, så derfor er der en stor udfordring i at kombinere de to ting. To ny e re d a k t ø r e r på SIMAC NEWS Af Jonas Kristensen og Kaspar Saltzstein Hastværk er lastværk. Med denne frase vil vi, Jonas Kristensen og Kaspar Saltzstein, gerne byde nye såvel som gamle elever velkommen til det nye og, forhåbentlig, bedre skoleår. Samtidig undskylder vi for den umiddelbare forsinkelse af denne udgivelse! Da vi begge er relativt nye i faget er vores planer og fremtidsbilleder af SIMAC NEWS stadig en smule naive omend håbefulde. I første omgang søgte vi jobbet som redaktører, fordi vi ledte efter noget ansvar, der strakte sig ud over skolens rutiner. Nu sidder vi så med en udfordring, hvortil vi egentlig ingen reel anelse har om dens omfang. Ikke desto mindre ser vi frem til den!... og vær med til at lave et godt blad! Vi benytter så denne mulighed til at udsende et nødråb til alle dem med en nørdet entusiasme og dem, hvis fingre kribler med kreativitet; vi vil nemlig hjertensgerne have nogle amatørskribenter og -fotografer (ikke forpligtende) til at opretholde, hvad der skal forblive et Studerendes Blad. Skulle lysten melde sig, så tag kontakt til os via info2all. SIMAC NEWS to nye redaktører Jonas Kristensen (tv.) og Kaspar Saltzstein


ANNONCER I KERAMIK SOM PASSION - Brita Starcke - PR og kommunikation\nANNONCÉR I KERAMIK SOM PASSION\nTilbyder du keramikere eller keramikinteresserede noget, de gerne vil have? Så sæt en annonce i Keramik som passions nye webmagasin . Lige nu koster det kun dit navn og din mailadresse.\nEr din målgruppe udøvende keramikere eller folk med interesse for keramik, kan du ramme dem præcist og målrettet med en annonce på Keramik som passions hjemmeside. Alt på hjemmesiden handler om keramik. Derfor vil læserne med garanti opleve din annonce som både interessant og relevant.\nRam præcist med din markedsføring om alt der handler om keramik.\nHjemmesiden er helt nyt og læserne bliver mindet om den i et nyhedsbrev.\nOplev høj troværdighed i et medie, der udspringer af en vellidt facebookgruppe.\nLæserne af nyhedsbrevet og hjemmesiden er et købelystent publikum\nKOSTER IKKE EN ENESTE CORONA\nCoronakrisen har givet kulturlivet svære vilkår. Af den grund koster det – til og med oktober 2020 – ikke andet end dit navn og din mailadresse, hvis du vil annoncere hos Keramik som passion.\nJeg ved, at rigtig mange i kulturlivet er hårdt ramt af coronakrisen. Også mange af jer, der henvender jer til keramikere.\nFor at hjælpe jer på den måde, som jeg kan, har jeg valgt, at du kan annoncere på hjemmesiden uden at det koster dig andet end dit navn og din mailadresse. Den pris gælder helt frem til og med oktober 2020.\nDer er dog et par regler i gratisperioden: Du kan kun have en enkelt annonce med hver måned og alle arrangementer eller tilbud, du annoncerer for, skal foregå eller kun gælde i 2020.\nVil du annoncere for noget, der foregå senere, kan du sende mig en besked. Så tager jeg stilling til det.\nFor at annoncere på Keramik som passions hjemmeside er det et krav, at du er tilmeldt Keramik som passions nyhedsbrev som annoncør.\nDet et krav for at annoncere på Keramik som passions hjemmeside, at du er tilmeldt nyhedsbrevet som annoncør. Er du det, kan jeg nemlig give dig og de andre annoncører de samme oplysninger samtidigt.\nKom på listen som annoncør ved at indtaste dine oplysninger her i formularen. Jeg har brug for både dit fornavn, efternavn og din mailadresse.\nKom på listen som annoncør\nJa tak! Jeg vil gerne modtage beskeder, der er relevante for keramikere.\nJeg laver kurser, udstillinger, arrangementer, udlejer værkstedspladser eller sælger produkter, der er relevante for keramikere.\nFår du fejl?\nMuligvis er du allerede tilmeldt listen som læser, men ikke som annoncør. Hvis det er tilfældet, vil du få en besked alá “navn@mail.dk is already subscribed to list BeeCaza. Click here to update your profile.”\nFor at du blive registreret som annoncør, skal du klikke på linket. Du modtager derefter en mail med dit helt personlige link til en ny side, hvor du har mulighed for at tilmelde dig som annoncør.\nIndsend dit materiale\nRetningslinjer og frister for annoncer hos Keramik som passion\nDet kræver et kodeord at uploade annonceindhold.\nKodeordet bliver sendt pr. mail til dig, der modtager nyhedsbrevet som annoncør.\nAlt indhold bliver inddelt i kategorierne:\nVÆRKSTED, INSPIRATION, SALG og UNDERVISNING.\nDin annonce skal høre ind under en af de fire kategorier.\nUpload skal ske senest den første mandag i måneden.\nOffentliggørelse sker torsdag efter den første mandag i måneden.\nDin annonce består af et billede og en tekst .. eller kun en tekst.\nDu kan vælge at angive en webadresse, som din annonce skal linke til. Men det er ikke et krav.\nGodkendte billedformater er jpg, gif og png. Dit billede skal være 528*250 pixels og må maks. fylde 120 kB. Overholder dit billede ikke kravene, bliver din annonce bragt uden billede.\nAnnoncens overskrift må maksimalt fylde 30 karakterer. Beskrivelsen må maksimalt fylde 125 karakterer. Overskrider overskriften eller beskrivelsen kravene, bliver teksten skåret af.\nI gratisperioden til og med oktober 2020 kan hvert firma eller enkeltperson kun få bragt en annonce på hjemmesiden pr. måned.\nI gratisperioden til og med oktober 2020 skal alle arrangementer eller tilbud, der annonceres for, foregå eller kun gælde i 2020.\nAnnoncerne vil i gratisperioden blive placeret efter princippet først-til-mølle. De første annoncer bliver placeret øverst.\nAlt annonceindhold skal følge Dansk Lov herunder Markedsføringsloven.\nBrita Starcke kan ikke gøres ansvarlig, hvis indholdet i en annonce overskrider dansk lovgivning.\nI tvivlstilfælde vil annoncen ikke blive offentliggjort.\nAnnoncer, der hverken har keramik som emne eller henvender sig til keramikere, vil blive afvist.\nIndhold kan uploades via disse sider (kræver adgangskode, som du får ved tilmelding):\nHjælp keramikere med alt til værksted.et\nInspirer keramikere og keramikinteresserede.\nHjælp keramikere med at sælge deres ting\nHjælp keramikere til ny viden\nIndhold til annoncer skal uploades på nedenstående datoer senest kl. 17.00.\nNye annoncer offentliggøres samme dag som Keramik som passions nyhedsbrev udsendes.\nSom annoncør vil du løbende få flere facts om nyhedsbrevet\nNyhedsbrevet blev lanceret den 19. maj 2020.\nPr. 26. juli 2020 har nyhedsbrevet 440 modtagere.


Kriminalitet - politiken.dk\nUngdomskriminaliteten stiger, hvem er skyldig?\nHVOR STOR er kriminaliteten i det danske samfund? Det svar er der ingen, der kender, men hvis antallet af frihedsberøvede er en indikation, går det egentlig meget godt. Netop nu befinder der sig under tre tusind indsatte i danske fængsler. Hvis man medregner antallet af varetægtsfængslede og folk, der afsoner bøder, kommer man ikke over fire tusind. Så slemt er det, eller rettere: Så få mennesker drejer det sig om. Så ja: Det går på mange måder rigtig godt med at få danskere til at overholde loven, selv om man ikke skulle tro det, når man lytter til kravene om 'nultolerance' og 'superfængsler', som de jævnligt kommer fra både regeringen og dansk retspolitiks bidske svar på dobermannen: Dansk Folkeparti.\nI DET parti har man et særligt godt øje til den kriminalitet, der begås af danskere med en anden etnisk baggrund, men modsat partiets ofte proklamerede bekymring for samfundets svageste er der ikke megen forståelse endsige medfølelse med de unge med indvandrerbaggrund, der i disse år bliver varetægtsfængslet eller på anden vis frihedsberøvet på grund af hård kriminalitet. Det gør de, fordi de begår røverier, stikker med kniv, udøver andre former for vold, og fordi de i enkelte tilfælde slår ihjel. Alt sammen helt uacceptable gerninger, som samfundet naturligvis ikke kan tolerere, men hvorfor gør de det - og hvor mange sager drejer det sig egentlig om? I antal drejer det sig ifølge de nyeste tal ikke om flere end cirka 200 unge under 18 år i løbet af en halvandenårs periode, og hvad angår årsagen, tegner der sig endnu en gang et billede af de former for elendighed, som går igen verden over, når man undersøger, hvorfor folk begår kriminalitet. De unge kriminelle kommer altovervejende fra hjem præget af sociale problemer og arbejdsløshed. 65 procent af de unge gerningsmænd - også dem uden indvandrerbaggrund - er psykisk syge. Mange af dem er såkaldt andengenerationstraumatiserede. Altså børn af forældre, der selv har en traumatisk baggrund.\nFÆNGSLER ER altid blevet brugt til at spærre underklassen inde. Statistisk set er det folk fra socialgruppe 5, som frihedsberøves. Nu som før er det ikke nultolerance og højere straffe, der hjælper dem ud af kriminaliteten, men uddannelse, arbejde - et perspektiv med tilværelsen. Den hårde kriminalitet begås af et meget lille antal unge, der huserer i bander. Det er værd at tænke på, næste gang unge et knivstikhavner på forsiderne og bidrager til dæmoniseringen af hele gruppen af unge indvandrere.