AAK - Medlemmerne giver AAK topkarakter\nMedlemmerne giver AAK topkarakterHvad synes du om AAK's telefoniske serviceniveau? Det spørger vi hvert år vores medlemmer om - og de dugfriske tal afslører meget stor tilfredshed.Vi måler på seks forskellige parametre - og på alle parametre er\nder markant fremgang sammenlignet med for et år siden. Medlemmerne\ngiver karakter fra 0 til 100 - herunder kan du se AAK's resultater\ninden for hver parameter.\nKun på ventetid scorer AAK ikke topkarakter, formentlig fordi\nundersøgelsen er foretaget, mens tilbagebetaling af efterløn var på\nsit højeste med ekstremt mange opkald til følge. Situationen er nu\nnormaliseret. For alligevel at forbedre vores telefonservice også i\nekstreme situationer har vi nu introduceret en såkaldt\ncall-back-funktion i vores telefonsystem, så medlemmerne kan vælge\nat blive ringet op i stedet for at vente i telefonen.\nVenlighed og imødekommenhed: 94 %\nEvne til at forklare sig forståeligt: 89 %\nViden & kompetence: 90 %\nProblemløsningsevne: 85 %\nVilje til at lytte: 92 %\nVentetid: 69 %\nSamlet tilfredshed: 86,5 %\nUndersøgelsen er foretaget af House of Minds.\nArtikel arkiv18. 06. 2013Husk, at du skal sende dit ydelseskort (dagp...17. 06. 2013Job i Norge: Kom til jobsamtale hos Reinerts...14. 06. 2013Pressemeddelelse: Trioen der skal få akademi...Når Ingeniørernes A-kasse og Akademikernes A-kasse 1. juli ...31. 05. 2013AAK i Aarhus flytter d. 10. juni og har lukk...Fra og med d. 10. juni 2013 flytter AAK i Aarhus til nedens...21. 05. 2013Midlertidige serviceforringelser20. 05. 2013Ny aftale om midlertidig arbejdsmarkedsydels...Regeringen og Enhedslisten er netop blevet enige om en afta...01. 05. 2013Ændrede åbningstiderFra og med d. 2. maj og indtil fusionen med IAK d. 1. juli ...18. 04. 2013Job i Norge? Tilmeld dig konferencen 25. apr...27. 03. 2013Feriedagpenge til ferieåret 2013/201414. 03. 2013Udfyld dit dagpengekort nu på søndag13. 03. 2013Valg til repræsentantskabet i AAK's valggrup...28. 02. 2013Akademikernes A-kasse og Jobcenter København...I København går kommunen og Akademikernes A-kasse nu sammen...31. 01. 2013Undskyld vi roderVi er ved at ombygge vores hovedkontor i Nyropsgade og gøre...20. 12. 2012Valg til repræsentantskab i fusioneret a-kas...1. juli 2013 er fusionen mellem IAK og AAK en realitet. Og ...12. 11. 2012AAK fusionerer med IAKAkademikernes A-kasse og Ingeniørernes A-kasse fusionerer d...01. 11. 2012Hop på Jobbussen til KøgeEr du Djøf'er? Kom en tur til Køge og få indblik i, hvad ma...31. 10. 2012Udbetalingskalender og dagpengesatser for 20...Udbetalingskalenderen og dagpengesatserne for 2013 er nu on...30. 10. 2012Ipad-vinder udtrukketI september udskrev vi en konkurrence om en Ipad blandt med...26. 10. 2012Akutjob - sådan søger duHar du mulighed for at søge akutjob, hører du fra os.21. 10. 2012Et job er altid bedre end intet jobAkademikernes A-kasse oplever ikke medlemmer, der ikke ønsk...16. 10. 2012AAK’s medlemmer fik 1 milliard udbetaltDen 2. oktober udløb fristen for at hæve sit efterlønsbidra...01. 10. 2012Slut med udbetaling af skattefrit efterlønsb...Fra og med 2. oktober er det ikke længere muligt, at søge o...24. 09. 2012Søg et ”Skift-Spor”-stipendium04. 09. 2012Søges: Akademikere til Region HovedstadenAAK samarbejder endnu engang med Region Hovedstaden om at r...27. 08. 2012Praktik i Europa kan åbne nye døreAAK har stadig EU-midler til rådighed til 8 medlemmer, der ...21. 08. 2012Frivillighed giver høj tilfredshedI AAK har medlemmerne i et halvt år selv kunnet bestemme ti...01. 08. 2012Netværket "Passende forstyrrelser"GRATIS EVENT FOR ALLE AAK-MEDLEMMER31. 07. 2012Akademikere skaber vækst!Ansæt en akademiker, så vokser din virksomhed.03. 07. 2012Alle vil være en del af en succesAldrig før har så mange medlemmer på så kort tid meldt sig ...25. 06. 2012Er du nyuddannet?Er du nyuddannet, er der en række ting, du skal være opmærk...19. 06. 2012AAK vil ledigheden blandt nyuddannede akadem...Den rekordhøje dimittendledighed blandt akademikere er i da...18. 06. 2012Stærk stigning i ledigheden blandt akademike...Det går desværre fortsat den forkerte vej med ledighedstall...11. 06. 2012Medlemmerne giver AAK topkarakterHvad synes du om AAK's telefoniske serviceniveau? Det spørg...26. 04. 201215 stillinger udbudt - 14 gik til AAK-medlem...13. 04. 2012Dagpengeperioden forlængesDer er nu fremsat lovforslag om midlertidig forlængelse af ...12. 04. 2012AAK fik besøg af Københavns beskæftigelsesbo...Anna Mee Allerslev gæstede AAK for at få indblik i, hvordan...02. 04. 2012Udbetaling af efterlønsbidrag02. 04. 2012AAK nu på FacebookDiskuter beskæftigelse med AAK.04. 03. 2012Ændring i reglerne om selvvalgt uddannelse5. marts 2012 træder der nye regler om selvvalgt uddannelse...23. 01. 2012AAK går mod strømmen27 procent af Danmarks samlede arbejdsstyrke er efter udgan...20. 01. 2012AAK's hjemmeside er den hurtigsteEn måling af web-hastigheden hos 18 faglige organisationer ...05. 01. 2012Sælg dit hovedAAK bag nye jobsøgningskurser i København.\n23. 12. 2011Vil du i elektronisk kontakt med AAK?Brug AAK's Selvbetjening, hvis du vil i elektronisk kontakt...21. 12. 2011Tilbagetrækningsreformen - Læs mere her.Med Folketingets vedtagelse af tilbagetrækningsreformen den...05. 12. 2011Dagpengeperioden forlænges midlertidigtRegeringen og Enhedslisten har som en del af finansloven 20...30. 11. 2011Efterlønnen forringesEfterlønnen har med mellemrum været til debat på den politi...27. 10. 20113-trins-raketten: Praktik, løntilskud, fast ...Krisen og dermed den større forsigtighed hos arbejdsgiverne...26. 09. 2011Hellere aktiv erhvervspolitik end passiv arb...Direktør Michael Valentin, AAK, skriver om hvordan vi kan f...26. 09. 2011Først til mølle: Tilskud til praktik i EuropDu kan lige nu søge praktiktilskud igen. Du skal have en ak...13. 09. 2011Jobåbninger i grøn sektor på LollandDen 23. september går bussen til gratis arrangement om jobå...08. 09. 2011Udfyld dagpengekortet fra din mobilAAK først med smartphone app til dagpenge\n06. 09. 2011Nye penge til videnpiloterAAK opfordrer ledige kandidater til at undersøge muligheden...31. 08. 2011Bus til job i Lemvig Stå på Akademikerkampagnens job-bus og kør med til match-ma...30. 08. 2011Har du mod på at arbejde i FN?Udenrigsministeriet indbyder til adgangsprøve til FNs Young...15. 07. 2011I Like Linda - jobsøgning på sociale medierSociale medier giver liv til dit netværk og masser af mulig...15. 07. 2011Job med løntilskud - ydmygelse eller opturLøntilskuddet er for nogen en ydmygende oplevelse. For andr...13. 07. 2011Hvad så hvis dagpengeretten er brugt op?AAK tilbyder alle, som er på vej til at opbruge dagpengeret...20. 06. 2011Praktik i Europa kan åbne nye døreAAK har søgt EU om midler til praktikophold i Europa og fåe...20. 06. 2011Sommer og jobsøgning - sådan udnytter du tid...Typisk er der færre opslåede job i sommerperioden. Det behø...20. 06. 2011Medlemmernes FAQ - din guideNår ledigheden rammer, stiller spørgsmålene sig ofte i kø. ...01. 06. 2011AAK er flyttet til Nyropsgade 4525. 05. 2011Udsigt til mindre bureaukrati for ledigeMed en bred aftale om mindre bureaukrati ser det nu ud til,...25. 05. 2011Fra afslag til jobEt afslag behøver ikke altid at betyde, at det sidste ord i...04. 05. 2011Michael Valentin ny direktør i AAK1. august tiltræder Michael Valentin som ny direktør for AA12. 04. 2011Udfyld din jobsøgningsplan inden dit møde i ...Fra ultimo april skal du udfylde din jobsøgningsplan online...12. 04. 2011CV-møde - nu med indbygget workshopAAK lancerer nyt koncept for CV- og vejledningsmøderne. Nu ...07. 04. 2011Nye initiativer til at mindske ledigheden bl...Især flere videnpiloter og længere praktikophold kan give n...31. 03. 2011FeriedagpengeFra 1. april kan du søge om at få udbetalt feriedagpenge fo...25. 03. 2011Drømmen om en EU-karriereOvervejer du at prøve kræfter med et job i én af EU-institu...02. 03. 2011Ingen feriedagpenge til nyuddannede fra 1. m...Du skal melde dig ind som nyuddannet inden 1. maj 2011 for ...13. 01. 201146 forslag til at gøre livet lettere Regeringen spiller ud med 46 punkter, der skal gøre livet l...03. 01. 2011Kort om statsministerens tanker om afskaffel...Statsministeren har i sin nytårstale lagt op til politiske ...23. 12. 2010 Lad os komme af med bøvlet, IngerDa Beskæftigelsesminister, Inger Støjberg, tidligere på åre...23. 12. 2010Sådan får du optimale chancer for jobAkademikernes Centralorganisation og Rambøll har undersøgt ...23. 12. 2010 På jobjagt i udlandet23. 12. 2010 Brug dit studiestedFør hed de videnskabsbutikker – nu har flere af dem skiftet...23. 12. 2010Ny akademikerkampagneSå kører den succesfulde kampagne fra tidligere år igen. Ak...23. 12. 2010Ung arkitekt bliver videnpilotEt cv i AAK's Akademikerbase var Rasmus Nielsens indgang ti...23. 12. 201016 medlemmer i job hos SKATMens jobindsatsen for ledige generelt møder kritik, har AAK...23. 12. 2010Vil du på kursus?Har du mod på ny viden og inspiration, mens du er ledig, så...Regeringens akut-pakkeRegeringen og de centrale aktører på det danske arbejdsmark...Match-dag i RingkøbingKom til Match- og netværksdag den 6. februar 2013 med Akade...Valg til repræsentantskab i AAKFor nogle valggrupper afventer valget, mens andre er på pla...Endnu et medlem vinder IpadI december 2012 satte vi en Ipad på højkant blandt alle med...Skab dit eget job - bliv globaliseringsagentBrug din 6-ugers selvvalgte kursus på at ruste dig inden fo...Vigtig 14-dages-frist for nyuddannedeHvis du skal have ret til dagpenge, skal du senest 14 dage ...Selvbetjeningen lukker 25. juni - 3. juliSe her, hvad det betyder for dig.Jobcenter København flytter ind hos AAKAAK går nu sammen med Københavns Kommune om at bekæmpe ledi...Aktivering af unge lempesNy lov fjerner krav om 6 måneders aktiveringAAK booster med flere nye workshopsFra april opruster vi på workshopfronten med helt ny strukt...AAK's Selvbetjening lukket fredag kl. 17-22AAK's kontor i Aarhus lukket fredag d. 2/11 ...Nyt kursus for topledere på vejMålrettet 6-ugers kursus med konkret opgaveløsning for topl...Forbedringer til dig med AAK LønsikringFra den 1. januar har vi forbedret vores nuværende samarbej...Få tilskud til jobsamtalen i udlandetDet kan være dyrt at finde job i udlandet. Nu kan unge mell...Mange job hos AAK MatchDer ligger konstant 20-25 job på Jobmatchlisten hos AAK Mat...Mere arbejde? Nej Mindre skat? TjaAAK har spurgt 1.100 medlemmer, om de mener, der bliver beh...\nFå seneste nyt fra AAKTilmeld dig her ReglerDagpengeFeriedagpengeGuide til nye ledigeDine muligheder som ledigAktiveringKurserHvis du tager til udlandetSelvstændig og freelanceSygdom og barselHvis du har fået jobEfterlønStuderendeGratis studiemedlemskabNyuddannetFå tjek på cv og ansøgningTips til jobsøgningenKurser for studerendeMød os på studiestederneJobJobmatchWorkshops og kurserIndividuel rådgivningRåd om jobsøgningAndre genveje til nyt jobBliv medlemDerfor AAKHvad er en a-kasseHvem kan blive medlemOnline indmeldelseSkift a-kasse til AAKPris og kontingentoplysningerFuldtid eller deltidAAK lønsikringUdmeldelse


Politiken hylder Corbyn og bekriger hans politik | Netavisen Pio\nMediekritik: Når Politiken støtter højere pension, mindre velfærd og udbudsreformer, så giver deres Corbyn-hyldest ingen mening.\n12. juni 2017 - 18:59\nDagbladet Politiken er altid dygtig til at stille politikerne til ansvar og kræve klare svar, men hvad med Politiken selv? Det kræver lup, lys og lygte at finde den egentlige politiske linje på leder-pladsen i Politiken. Hvad mener de gode folk inde på Rådhuspladsen egentligt?\nDet kræver lup, lys og lygte at finde den egentlige politiske linje på leder-pladsen i Politiken\nJeg skulle nødig komme for skade at rose højrefløjens bannerførere Berlingske og Børsen for deres ofte yderligtgående liberalistiske dinosaur-tænkning, men de er i det mindste tydelige i deres varedeklaration, ærlige i deres holdninger og ikke mindst vedholdende i deres politiske linje.\nVed Christian Jensen selv, hvad det er, han hylder?\nSådan er det langt fra på Politiken, hvor avisens egne skribenter på leder-, klumme- og den såkaldte signatur-plads slår løs med spredt fægtning. Det er til at mærke for alle faste Politiken-læsere. En fægtning, der virker så tilfældig og retningsløs, at hvem som helst risikerer at blive spiddet på den sløve Politiken-klinge. Seneste eksempel på et indlæg uden konsistens, bid og sammenhæng kom fra selveste chefredaktør Christian Jensen, der hylder den britiske socialdemokrat og Labour-formand Jeremy Corbyn.\nPolitikens chefredaktør opfordrer hele centrum-venstre, og især de danske Socialdemokrater, til at lade sig inspirere af deres nye helt Jeremy Corbyn. Samme ærinde har leder-kollega Amalie Kestler også været ude i. Og her har de faktisk også en vigtig pointe. Alt for mange afskrev Corbyn for tidligt og fangede ikke potentialet i hans velfærdsdagsorden.\nHer medgiver jeg gerne, at jeg selv bærer en vis medskyld for fejlanalysen af Corbyns politiske kampagneform. Men i det mindste kan jeg kun siges at hylde Corbyns politik, mens jeg fortsat vil forsage hans person.\nAnført af Christian Jensen foretager Politiken den omvendte øvelse i lederen om den britiske partiformand: ”Corbyn peger på socialdemokratiske kerneværdier og taler om dem med en ægthed, som samlede en stor del af de britiske vælgere.”\nBliver Politiken nu pludselig til en velfærds- og arbejderavis?\nMen hvordan skal det nu forstås? Betyder denne nyvundne kærlighed til den yderst venstreorienterede velfærdskriger, at Politiken sadler om i deres position på velfærdsudviklingen, reformsporet og pensionsalderen? Bliver Politiken nu pludselig til en velfærds- og arbejderavis?\nPolitikens budskab: mindre velfærd og mere arbejdsudbud\nHvis der er et budskab, der har været sikkert som amen i kirken for Politikens lederskribenter, så har det nemlig været det såkaldte reformspor. Politiken har således tordnet mod det danske Socialdemokrati og andre partier, når det handler om velfærd og arbejdsmarked. Et par ledere fra avisen understreger denne pointe:\n”Det er denne kurs, Dansk Folkeparti mere eller mindre rendyrket har fulgt i sin økonomiske politik i mange år. Og det var desværre også den kurs, Socialdemokraterne slog ind på sidste år, da formand Mette Frederiksen råbte: Reformpause.”\n” Har S-formanden ikke mod på flere reformer i dag, er hun heller ikke klar til at blive statsminister i morgen. Mette Frederiksen svigter med sin reformpause…”\nEt andet eksempel er ’the-hired-gun’ Noa Readington, der ligeledes synes at længes efter fortidens nødvendige politik og et job under konkurrencestatens regimente: ”Socialdemokratiet er gået i stå... Socialdemokratiet har desværre indledt en offensiv for status quo. Formanden har dekreteret en form for reformpause.”\nPolitiken drømmer sig tilbage til Vestagers dominans\nDet er en smule usikkert, hvilke reformer Politiken egentlig drømmer om. Men alt tyder på, at de efterspurgte reformer er dem, der handler om højere pensionsalder, konkurrenceudsættelse i den offentlige sektor og måske endda lavere vækst for den offentlige velfærd? Sikkert er det, at ’politisk mod’ i Politikens ordbog kan oversættes med øget udbud af arbejdskraft.\n➜ Læs også:Justitsministerens spindoktor skriver forsidehistorie for Politiken\nKort fortalt lyder det mest som om Politiken sukker efter Margrethe Vestager, hendes nødvendige politik og arbejdsmarkedsreformer rettet mod landets ledige og ældre.\nMen her indtræder bare det uløselige paradoks, at Margrethe Vestager og Jeremy Corbyn er som olie og vand. Hvis man kigger på målingerne på de britiske Labour-vælgere, så var det helt entydigt velfærden og sundhedsystemet, der var de emner, som banede vejen til sejr for Jeremy Corbyn. En linje og en politik, der er meget langt fra Vestagers nødvendighedens politik. Som man siger på engelsk, så er Corbyn en renlivet ’tax and spend’, mens Vestager viede sit liv til konvergensprogrammer, budgetlove og udbudsøkonomi.\nNår Socialdemokratiet i dag lægger afstand til udbudsøkonomi, højere pensionsalder og velfærdsnedskæringer, så gør de jo lige nøjagtigt det, som Politikens chefredaktør efterspørger. Hvis han altså selv ved, hvad han gør?\nFortsæt udviklingen af velfærdssamfundet\nSå kære Politiken, når I sidder derinde på Rådhuspladsen, bør I nok forsøge at lægge en klar linje i jeres ledere. Man kan ikke få både Corbyn og Vestager på samme tid. Og selvom jeg altid har været, og fortsat vil være, Corbyn-skeptiker, så er han alligevel at foretrække, når det handler om ulighed og velfærd.\nHvis I pludselig skulle finde på at mene oprigtigt, at Corbyn virkelig er vejen frem, så skal I nok genoverveje jeres evindelige kritik af Socialdemokratiet, jeres selvskabte fatamorgana om en reformpause, tillade lidt mere kritik af Vestager-æraen og give mere plads til fortsat at udvikle velfærdssamfundet.\nBaseret på disse emner: Christian Jensen | Jeremy Corbyn | Mediekritik | Politiken | Medier


- har hentet en del tidlig erfaring fra skolekomedier\n- fast reporter på DR's børneradio gennem flere år\n- søgte en statistrolle gennem casteren Jette Termann\n- men fik tilbudt hovedrollen i Klatretøsen.\n- kan godt lide at stå på ski og spille badminton\n- har også været reporter på DR's børneradio\n- spillede med i tv-serien Bliv voksen på en måned på DR.\n- komponerer techno-musik i sin fritid\nStefan Pagels Andersen:\n- 15 år gammel\n- har stor erfaring med film\n- debuterede i Natasha Artys Mirakel fra år 2000\n- spillede også med i genindspilningen af Min søsters børn fra 2001\n- er næste gang med i Linda Krogsøs kortfilm Kys Kys\nDe andre skuespillere:\nTeater: "I en kælder" (1995), "Ned på jorden" (1997), "Nye venner og elskere" (1998), "Macbeth" (1998), "Rent" (2000)\nTV: "Bryggeren" (1996), "Strisser på Samsø" (1997), "Rejseholdet" (2000)\nFilm: Elsker, elsker ikke (1995), Bella min Bella (1996), Pusher (1996), Skyggen (1998).\n- som instruktør: Den lille og den store (2001).\n- Teaterskuespiller med roller i bl.a. "Gidslet", "Ester", "Den politiske kandestøber", "Den stundesløse" og netop nu i "Emil fra Lønneberg".\n- Debuterede på film i Russion Pizza Blues (1992) og var også med i Nonnebørn fra 1997.\nTeater: "Godt Nytår" (1994), "Pterodaktyler" (1995), "Skønhedsdronningen fra Leenane" (1997), "Naboerne" (1998), "Personkreds 3" (1999), "En sælgers død" (2000) og "Joker er trumf" (2001).\n- blev kendt som René i tv-serien "Taxa" på DR.\nFilm: Portland (1996), Mifunes sidste sang (1999), Italiensk for begyndere (2000), Fukssvansen (2001)\nDen væsentligste bestanddel af den nye danske actionfilm Klatretøsen er de tre børn, der dominerer lærredet gennem hele filmen. Ida (Julie Zangenberg), Jonas (Mads Ravn) og Sebastian (Stefan Pagels Andersen) er en ny dynamisk trio i dansk film, men den absolutte leder er Ida. Spillet af Julie Zangenberg fremtræder den 12-årige heltinde som en handlekraftig ener, der er i stand til at løse den kaotiske verdenssituation, som opstår, da hendes far pludselig bliver alvorligt syg, og moderen ikke er i stand til at skaffe penge nok til operationen. Et dristigt kup tager form i Idas hjerne, og så gælder det om at bruge både go-carts, drenge og en hurtigt tænkende hjerne til at slippe helskindet fra projektet.\nVi mødte Julie Zangenberg, Mads Ravn og Caspar Fomsgaard (som spiller vagtmandspraktikant i den bank, som Ida og Co. har udset sig) til en snak om Klatretøsen. Stefan Pagels Andersen (som er den mest kendte af trioen, bl.a. for sin hovedrolle i Mirakel) var desværre blevet hevet ud af filmens verden af en meget virkelig og konkret terminsopgave.\nCZ: Lad mig først høre lidt om, hvordan det har været at lave film. Det er første gang for jer alle tre, at I medvirker i en spillefilm.\nJZ: Jeg synes, det har været en fuldstændig fantastisk oplevelse. Det er jo noget, som mange piger går og drømmer om, og det har været både sjovt og hårdt. Men mest sjovt.\nCZ: Hvad er det, der er hårdt ved det?\nMR: F.eks. de scener, hvor vi går rundt inde i selve banken. Det var i et filmstudie, og der var meget lys på os, og vi havde gocart-dragter på. Julie havde nogle klatresko på, som moser tæerne…\nJZ:…ja, det var lige som balletsko, som jeg skulle løbe i.\nMR: …og det var hårdt. Vi havde noget kunstigt sved på, der lå som en slags lim uden på huden, så vi ikke kunne få vores eget sved ud.\nCF: Jeg spillede jo ikke så meget med i filmen, men i de scener med Anders W. Berthelsen, hvor jeg skulle holde masken og ikke måtte blinke var ret hårde. Han klappede ikke i hænderne på det samme tidspunkt hver gang, så samtidig med, at jeg skulle se bange ud, når han gjorde det, så måtte jeg ikke blinke med øjnene. Og når vi står og øver karate, så ved jeg, at han skal stikke mig en flad, men jeg vidste ikke, hvornår den kom – så det var godt, at de har taget noget af det bagfra, så man ikke kan se, at jeg står og smiler over hele krydderen, fordi jeg blev så overrasket.\nCZ: Julie, hvor god en klatrer er du i virkeligheden?\nJZ: I virkeligheden…\nMR: …lige så god som i filmen\nJZ: Nu ved jeg ikke, for de klatrere, jeg har set i virkeligheden, de er jo simpelthen så dygtige, at jeg slet ikke er på stadie med dem. Men jeg kan godt klatre, det kan jeg.\nCZ: Begyndte du at klatre i forbindelse med optagelserne?\nJZ: Ja, ca. to uger før optagelserne begyndte jeg at gå til klatretræning. Og der lærte jeg noget grundteknik.\nCZ: Lad os snakke lidt om Ida. Hvordan er hun i forhold til dig?\nJZ: Øhh – jeg synes selv, at jeg minder meget om Ida. Hun har nogle af de samme kvaliteter, som jeg har. Bl.a. så er jeg meget handlende i stedet for at sidde og kigge, jeg er impulsiv…\nCZ…snyder du drengene ligeså meget?\nJZ: Jo, jo hele tiden. Nej, sådan er jeg ikke i virkeligheden.\nCZ: Hvad er en god filmoplevelse for jer?\nMR: Jeg kan godt lide at se en actionfilm, og en film, der rører ved alle ens følelser. Den skal være spændende, tårefyldt og rørende..\nCF: …og sjov.\nJZ: Når jeg går i biografen, så handler det for mig om at få en oplevelse. Jeg ved godt, det lyder underligt, men det er jo sådan lidt magisk det hele med sæderne, lugten af popcorn – og jeg tror, det handler om, som Mads siger, at man får noget med ud.\nCF: Jeg er nok mere kræsen. Vi så en del film i forbindelse med optagelserne, og sådan en gyser, hvor der render en mand rundt med en maske – det siger mig ingenting. Til gengæld er de amerikanske high-school-komedier som American Pie 2 lige mig. Af og til også en actionfilm, men det kan også blive for ensformigt.\nCZ: Så Klatretøsen er en film, I også ville have set, hvis I ikke havde lavet den.\nCF: Ja, selvom jeg ikke havde været med, så tror jeg, at jeg havde været lige så begejstret.\nJZ: Efter jeg har lavet film, så tror jeg også, jeg er blevet mere bevidst omkring mit filmvalg. Jeg læser anmeldelserne, før jeg går ind til filmen…\nMR:…man ser film fra en helt anden vinkel. Jeg tænker f.eks. meget på, hvis de skifter slips eller hvis en statist gør noget underligt.\nJZ: Før var jeg også meget sådan: ”Helt ærligt, det kunne de da godt have gjort bedre”, men nu ved man, hvor svært det er. Der er så mange ting, der ser lette ud, men som er meget svære at lave godt. Men det er jo heller ikke sådan, at vi er blevet eksperter. Vi er bare blevet mere bevidst om, hvad det er, der sker.\nCZ: Har der været mange effektoptagelser i Klatretøsen, hvor det er blevet lavet efter optagelserne er afsluttet?\nCF: Jo, en ting, jeg lagde mærke til. Det var højlys dag i et studie, og da vi lavede optagelserne var det meget varme farver, men når man ser filmen, så var det gråt og koldt.\nJZ: Men når man selv er i scenen, så ser man det på en helt anden måde.\nMR: Ja, det ser meget anderledes ud, når man ser det klippet sammen. Men jeg tror ikke, at der er blevet animeret særligt meget..jo, Fabian fortalte noget om bankboksen.\nJZ: Ja, det er rigtigt. Skakten op til bankboksen er blevet forlænget, men der er ret få ting, fordi vi lavede meget selv. Jeg lavede f.eks. mine stunts selv, og derfor blev det også bedre end hvis man havde lavet det med stuntfolk eller effekter.\nCZ: Hvor langt var du oppe?\nJZ: Da jeg var højst oppe, var det vel en 16-17 meter.\nCZ: Nu er filmen udtaget til Berlin. Skal I med derned?\nMR: Ja, Julie, Stefan og jeg skal derned.\nCZ: Hvad regner I med der sker dernede?\nMR: Jeg glæder mig bare til at komme til Berlin. Det er sådan en fed by, jeg har været der én gang før. Og så glæder jeg mig til at komme ned og se, hvordan det foregår. Nu har man hørt så meget.\nJZ: Jeg glæder mig mest til at se, hvordan den (Klatretøsen, red.) bliver modtaget. Det er jo ikke en helt almindelig børnefilm, den er afvekslende ved at der er action med. Og så må vi se, om det bliver modtaget positivt, om der er nogen, der gerne vil have et friskt pust – eller om de hellere vil have det gamle.\nMR: Også fordi, mens vi lavede optagelserne til Klatretøsen, der kom den der Spy Kids, som var det første skud i den retning. Og den var vi inde og se, og den var så dårlig, at jeg frygtede for, hvad det var, vi var i gang med. Den var mega-mega dårlig, og jeg tænkte straks ”bare Klatretøsen ikke ender sådan”.\nSå galt er det nu ikke gået for Klatretøsen, der åbnede til flotte anmeldelser i de danske medier d. 25. januar. I Berlin deltager Klatretøsen i børnefilmkonkurrencen med/mod Min søsters børn og Send mere slik fra Danmark, samt en lang række børnefilm fra resten af verden.


Find nye bremsekabler - alle de bedste mærker\nDin bil er ekstremt afhængig af gode bremsekabler. Uden bremsekabler sker der ikke noget, når du trækker i din håndbremse. Har du en høj indkørsel, er du afhængig af, at din håndbremse fungerer perfekt. Der er rigtig mange, der sværger til, at man ikke skal bruge håndbremsen, når det er vinter, fordi den kan sidde fast. Men der er til gengæld også den ekstra sikkerhed i at trække din håndbremse. Det er nemlig ikke altid nok at sætte i gear, når du skal parkere - især ikke hvis du parkerer på en bakke eller andet stejlt. Med et godt bremsekabel sikrer du, at du altid har mulighed for at trække bremsen, så din bil holder sikkert.\nbagved til venstre 810\nbagved til højre 801\nkr 0-49.99 (20)\nkr 50-199.99 (2.841)\nkr 200-499.99 (2.144)\nkr 500-999.99 (204)\nBremsekabler – vigtige for din håndbremse\nnull, Kabel, Parkeringsbremse\nIndbygningsside: bagved til højre, bagved til venstre\nIndbygningsside: bag, venstre\nIndbygningsside: bag, højre\nDet er pærenemt at skifte dit håndbremsekabel. Det er en procedure, der kan ordnes på ganske kort tid, hvis du har den viden, der skal til. Du er nødt til at afmontere hjulene først, men har du en donkraft, tager det ikke lang til. Når du skifter bremsekabler, skal du huske at montere dem helt korrekt. Er du pludselig i en situation, hvor din håndbremse ikke duer, er det ikke godt. Test den derfor for at se, om den virker, som den skal. Det er ekstra sikkerhed for dig og dine medtrafikanter, og det er lovpligtigt, at den duer retmæssigt efter hensigten.\nKøb kvalitet – køb billigt\nNår du skal have skiftet bremsekabel, så køb et kabel, som kan holde længe. Køber du et, der er knapt så godt, ender du med at bøde for det. Det kan også være ufatteligt risikabelt, hvis det sprænger, da du kan have brug for at trække din håndbremse i nogle situationer. Køb altid kvalitet frem for alt. Køb rigtig gode bremsekabler her hos bildele-online.dk, og bliv sikkert kørende igen. Giv din bil den kvalitet, den fortjener.


Intimmassage Fræk Kontakt / Massage Og Escort Jylland\nService: Massage - Escort Område: Jylland Køn: Kvinde Alder: 24 år. Lækker, fræk sex med en pluspige (, , 85J). Selvfølgelig kun sikker sex. Kan både hverdage og weekend, dog lidt på forskellige tidspunkter Skriv til mig og vi finder ud af det ;) Hører mest til i Nordjylland Hvis ikke jeg svarer på telefonen så SMS. nummer ikke længere besvares. Hvis du kun har mulighed for at ringe fra hemmeligt nr. så send en sms, hvor du skriver at du ringer med hemmeligt nr. Og ring så 2 min senere og sig at du har sendt en sms. Hvis jeg så ikke tager telefonen, så er det fordi jeg ikke lige er ved telefonen. Escort Intimmassage sex bordel klinik. Her skrives KUN anmeldelser og kommentarer til anmeldelser, alt andet henvises til andre boards..\nHar aldrig haft lysten, men det skal ændres. Jeg tilbyder kun Dominans. Et klap i rumpen er bestemt også frækt. Jeg er naturligvis meget imødekommende, og er altid ren og glat barberet. I love to give pleasure and see how you get slowly crazy by my young body touches you until you cant resist anymore and we will have sex what will become a memory. Jeg glæder mig til at møde dig knus Dalya. Look my pics are absolutely genuine and u really gonna be amazing surprised when u going to see me!!\nOliemassage med afslutning. Jeg Elsker at give oliemassage og få dig til at slappe af. Jeg Elsker at forkæle din nøgne krop på min massagebriks og gøre dig tændt, varm, liderlig og til sidst få dig til at sprøjte. Jeg er 40 år, cm høj, har pæne kvindelige former, halvlangt mørkt hår, stor brune øjne, har D-skåls bryster. intim massage Massage og Escort:SIMONE tidligere Madonnaspiger Rødovre kan nu træffes privat ring på tlf for en super fræk aftale, kun halve/hele timer, blidt/dominans. Søde danske kvinder, som har lyst til sex. Vi bor i københavn på Nørrebro nær Sankt Hans torv. Vi tilbyder massage, intimmassage og escort (se detaljer på damernes sider). Start; Om stedet; June; Putte; Sara; Monica; Rebecca; Anna; Events; Kontakt; Vagtplan.\nLidelige tøser Sydjylland Her vores telefone nr: I hope you will find the nøgne kinesiske kvinder sex på nettet pages informative and engaging, but most of all tempting. Ung fyr søger pik I dag, kl. DinaG Jylland dina82 hotmail.\nJeg er en altid smilende og altid lidt uartig jysk pige. Tilbyde kæreste oplevelse og dejlig god sex oplevelse du sent vil glemme jeg give dig syvende himlen oplevelse og du vil spørge efter noget mere ; Min pris i århus en time kr. Trans Victoria er en dejlig fræk uimodståelig transvestit på 30 år som du bare må møde, Victoria er klar til alle skønne sexlege som i måtte kunne finde ud af sammen, her er der tale om en trans som også er god til nybegyndere så bare kom og leg. Stella Brønshøj af Playboyfyr , onsdag klokken Kom og prøv mig. Elsker sex og forkælelse. Do not wait just call me, we spent a very nice time together, I promise;. Jeg er en yderst delikat og lækker pige med langt krøllet sort hår, dejlig numse samt et par rigtig store bryster.\ngirls for marriage swingerklub aalborg\nGratis netdating sider sexklubber i københavn


Polar fronten. forskning i fossilt dna 4-7 Mobile nordboer 8 Vinterdepression 10 Med 200 kilometer i timen 21 - PDF\nPolar fronten. forskning i fossilt dna 4-7 Mobile nordboer 8 Vinterdepression 10 Med 200 kilometer i timen 21\nDownload "Polar fronten. forskning i fossilt dna 4-7 Mobile nordboer 8 Vinterdepression 10 Med 200 kilometer i timen 21"\n1 UDGIVET AF FORSKNINGS- OG INNOVATIONSSTyRELSEN NR. 1/2010 Polar fronten forskning i fossilt dna 4-7 Mobile nordboer 8 Vinterdepression 10 Med 200 kilometer i timen 21\n2 INDHOLD Nyt polarsamarbejde 3 Først over målstregen 4 Mobile nordboer 8 Den mørke vinter er en psykisk udfordring 10 At sælge en god historie 12 Et missilskjold på vinger 14 En hernnhutisk kirke 15 Proteiner og patenter 16 Ude af balance 18 Polarfronten udgives af: Forsknings- og Innovationsstyrelsen Bredgade Kbh. K Tlf.: Udkommer fire gange årligt. Oplag: Deadline for bidrag til næste nummer er 14. maj Abonnement kan tegnes vederlagsfrit gennem Forsknings- og Innovationsstyrelsen. Redaktionen: Gitte Agerhus, ansv. redaktør Poul-Erik Philbert, redaktør, DJ Steen Bruun Jensen Peter Sloth Uffe Wilken, DJ Med 200 kilometer i timen 21 Forskning i øjenhøjde 24 Magasindesign: Spagat design studio Forsidefoto: Vintertid Foto: Carsten Egevang, ARC-PIC.com Produktion og tryk: Datagraf Auning AS Artikler i Polarfronten giver ikke nødvendigvis udtryk for Forsknings- og Innovationsstyrelsens holdning. ISSN: Eftertryk er tilladt i uddrag med kildeangivelse. 2 Polarfronten NR.1/2010\n3 gletsjerspalten Foto: Poul-Erik Philbert Nyt polarsamarbejde på Københavns Universitet Foto: Magnus Elander Med etableringen af et Polar Science Center er der på Det Naturvidenskabelige Fakultet på Københavns Universitet skabt et forum for polarforskningen. Ifølge initiativtageren professor Kirsten Christoffersen fra Biologisk Institut er intentionen at samle de mange kræfter inden for polarforskningen, der findes på Det Naturvidenskabelige Fakultet. Dermed opnår både undervisnings- og forskningsindsatsen større gennemslagskraft og brugbarhed. Der er ca. 30 forskere tilknyttet centret, og det starter som et center uden mure. Med den fortætningsproces, som foregår på Københavns Universitet i øjeblikket, er et rent fysisk center ikke realistisk. Håbet er dog, at centret kan blive så markant en satsning, at det vil kalde på at blive et fysisk center, hvilket Kirsten Christoffersen personligt godt kunne tænke sig. Det sker dog næppe inden for de nærmeste år, men kimen er lagt. Kirsten Christoffersen siger: - Det er væsentligt at holde fast i, at Danmark har en stærk rolle i den internationale polarforskning, og at der er et behov for, at man koordinerer forskningen og får kommunikeret resultaterne ud til både politikere og dem, der skal rådgive om natur- og ressourceforhold. Desuden føler vi et meget stort ansvar for at være med til at uddanne den kommende generation af polarforskere. Initiativet er blevet til med opbakning fra ledelsen på Det Naturvidenkabelige Fakultet. Centrets forskere dækker en lang række naturvidenskabelige fagområder og har stærke samarbejdsrelationer til andre institutioner inden for miljø, klima og polarviden. På sigt kunne det tænkes, at centret blev udvidet med forskere fra andre fakulteter også uden for det naturvidenskabelige område. Indtil videre er det Institut for Biologi, Institut for Geografi og Geologi, Statens Naturhistoriske Museum og Niels Bohr Instituttet, der tegner centret. Én gang bakterier Den dag i dag er de udbredt alle vegne. I mavesækken, i luften, i kogende kilder og for den sags skyld også mange hundrede meter nede i havbunden. Men udbredelsen er skam ikke begrænset til nutidens omgivelser. Og især i Grønland er bakteriernes historik imponerende. Isotopanalyser af små kulstofpartikler i 3,7 milliarder år gamle sedimenter fra Godthåbsfjorden antyder, at der var liv i vandet på Jorden ganske kort tid efter klodens dannelse. Fra de nærmest mikroskopiske partikler i Vestgrønland kan man hoppe ca. 3 milliarder år frem i tiden ved at bevæge sig over Indlandsisen til Nordøstgrønland. Her behøver man ikke mikroskop for at se spor fra bakterierne. De findes i fjeldvæggene og ligner i profil gennemskårne champignoner. Det er stromatolitter strukturer der blev dannet ved, at kalkholdige sedimenter klæbede sig til måtter af bakterier i lag på lag. Skulle man få lyst til at svømme rundt blandt levende stromatolitter, må man tage til Shark Bay i Vestaustralien, hvor de den dag i dag findes i større, lavvandede områder. Tager man et sydligere hop tilbage over Indlandsisen til Ikka-fjorden, vrimler det med liv inde i fjordens meterhøje mineralsøjler. Her trives et utal af ukendte bakterier i en kold og ætsende suppe. Hvor længe de har boet her, er ikke godt at vide, men de må være kommet for nylig. Fjorden har kun været fri for istidens gletsjere de seneste ca år. Bakterier var det første liv på Jorden. Måske er det også dem, der - når tiden kommer - lukker og slukker. Uffe Wilken Der findes mere information om centeret på Polarfronten NR.1/2010 3\n4 Morten Rasmussen og Eske Willerslev i laboratoriet. Foto: Jens Astrup Først over målstregen Eske Willerslev og hans forskerhold blev de første, der kunne præsentere en kortlægning af det menneskelige genom for et fortidigt menneske. Det skete i skarp konkurrence med et tysk forskerhold, som først og fremmest blev slået ved hjælp af snilde og beslutsomhed. Hvis nogen tror, at forskning i fossilt dna udelukkende foregår i sterile laboratorier og med megadyrt udstyr, så tager de i hvert fald delvis fejl. I hvert fald når det drejer sig om professor Eske Willerslev fra Grundforskningscenter for GeoGenetik på Københavns Universitet, der netop har stået i spidsen for et nyt internationalt gennembrud inden for studiet af fossilt dna. Som den første er det lykkedes ham at genskabe et fuldstændigt genom for et menneske fra fortiden. Mere præcis en af Grønlands første indvandrere, som kom fra Sibirien for omkring 4000 år siden (se boks). En møjsommelig omvej Skal man rekonstruere det menneskelige genom fra et flere tusind år gammelt materiale, så er det bedste sted at lede i permafrostområder, hvor de værdifulde spor kan være bevaret af årtusinders nedfrysning, som måske også har beskyttet mod forurening. Derfor koblede Eske Willerslev sig i sommeren 2007 på et felthold, som udgravede nogle tidlige bopladser i Peary Land i det allernordligste Grønland. Igennem seks uger, hvor Nordgrønland oplevede den koldeste sommer i mands minde, arbejdede han sammen med arkæologer og geografer i et iskoldt arktisk ørkenområde verdens røvhul er han blevet citeret for at kalde det efterfølgende - hvor han håbede at finde rester af menneskeligt dna på nogle af de udgravede genstande. - Jeg tog materiale med hjem fra f.eks. knivskæfter og knogler, som de første indvandrere havde rørt ved, og håbede, at dna et var blevet bevaret på dem, fortæller Eske Willerslev. Jeg testede det grundigt, men der var ikke en kæft af det, der virkede. Så jeg var rimelig slukøret. 4 Polarfronten NR.1/2010\n5 Løsningen lå ikke gemt i permafrosten i det nordligste Grønland flere tusind kilometer fra det komfortable kontor på Biologisk Institut. For ironisk nok havde det været tilstrækkeligt at bevæge sig hen til et magasin på Nationalmuseet, som ligger i cykle afstand fra Willerslevs daglige arbejdsplads. Her lå en sirligt nummereret genstand, en tot hår, som var blevet udgravet 20 år tidligere fra en 4000 år gammel boplads i Disko Bugt. Ikke alene var det i behagelig afstand. Oven i købet er hår noget nær det perfekte materiale at trække gammelt dna ud af, samtidig med at det ofte er mindre forurenet end knogler og tænder. Ustoppelig og utålmodig Præsentationen af det fulde genom for et fortidigt menneske er et veritabelt videnskabeligt scoop, som har givet genlyd internationalt. Eske Willerslev er udelt begejstret på sine egne, kollegernes og Danmarks vegne over, at det var ham og hans forskerhold, som kom først over målstregen. Det kunne nemlig nemt være gået anderledes. Et tysk forskerhold har de seneste 3-4 år været i gang med at kortlægge neanderthal-menneskets genom, og Eske Willerslev var hele tiden klar over, at hvis hans forskerhold skulle komme først med at publicere et videnskabeligt papir, ville det kræve beslutsom og hurtig handling. Heldigvis er Eske Willerslev et utålmodigt og i det store og hele ustoppeligt gemyt, der ikke lader sig slå ud af forstyrrende formaliteter og låste pengekasser. Og det er vel en af de væsentligste forklaringer på, at det var ham og hans projekt og ikke hans tyske konkurrenter, som landede på forsiden af det internationalt anerkendte forskningstidsskrift Nature den 11. februar i år med nyheden om, at det første genom for et fortidigt menneske var opstillet. Betydningen af hurtige penge Det skortede ikke på forhindringer undervejs, som kunne have væltet læsset. Tidspresset og konkurrencen med det tyske projekt gjorde, at det var helt afgørende at få finansieringen på plads hurtigt. Budgettet sagde, at der var brug for 2½ mio. kr., og det beløb var med Eske Willerslevs egne ord vildt svært at skaffe. Afslagene på ansøgninger til en række fonde begyndte at løbe ind. Flere af fondene fandt ikke projektet tilstrækkeligt interessant eller troede ikke på det. - Så sendte jeg en mail til Ferring-koncernen, som jeg havde hørt havde en fond, fortæller Eske Willerslev. Jeg fik et venligt svar fra ejeren af Ferring selv, Frederik Paulsen, som skrev, at han havde nedlagt fonden, men gerne ville støtte projektet med kr. af egen lomme. Næste dag stod pengene på projektets konto. Det var ifølge Willerslev helt afgørende for at komme i gang. Og da holdet så ved hjælp af Ferring-pengene - havde Rekonstruktion af det forhistoriske menneske fra Grønland. Den første grønlænder Tegner: Nuka K. Godtfredsen Det er lykkedes Eske Willerslev og hans forskerhold på Grundforskningscenter for GeoGenetik på Københavns Universitet som de første at genskabe det fulde genom for et fortidigt menneske. Det var en 4000 år gammel hårtot fra en udgravning af en Saqqaq-boplads i Disko Bugt, som gjorde forskerne i stand til at genskabe hovedparten af personens arvemasse og dermed både beskrive personlige egenskaber og placere indvandringen i en historisk sammenhæng. En analyse af den forhistoriske persons dna viser, at det var en mand med blodtype A+, at han havde brune øjne og mørkt, tykt hår, og at han havde en vis risiko for at blive skaldet. Hans fortænder var skovlformede, og hans body mass index tyder på, at han var tilpasset til en tilværelse i et koldt klima. Hvor de fleste etniske grupper sædvanligvis har våd ørevoks i øregangene, så viste dna-analysen, at han havde tør ørevoks. Det er typisk for asiater, og analyserne viser da også, at Saqqaq-kulturen er nært beslægtet med folkegrupper fra Nordøstasien og Sibirien, og at det er herfra, de første indvandrere for omkring 4500 år siden kom til Grønland via Alaska og Canada. Undersøgelsen viser, at Saqqaq-kulturen nedstammer fra en anden indvandring end den, nutidens inuit i Grønland og indfødte i Nordamerika kommer fra. På verdensplan er der ikke mere end en håndfuld laboratorier, som arbejder med at vriste genomer ud af fossilt materiale. De senere år har Eske Willerslev og hans medarbejdere imidlertid erobret en førerplads på området. Den seneste landvinding er kun den sidste i en række. I 2003 præsenterede Willerslev og Co. det dengang ældste, kendte dna, som var til år gammelt plante- og dyre-dna bl.a. fra mammut og bison og stammede fra en permafrostkerne fra Sibirien. I 2007 blev det fulgt op af en analyse af en iskerne fra Indlandsisen bund, som identificerede dna fra mellem og år gamle planter og dyr. Det beviste, at Grønland engang havde været skovklædt som Nordskandinavien i dag. Og i 2008 kunne han med en analyse af fossileret menneskelig afføring bevise, at den første indvandring til Amerika fra Sibirien var foregået for omkring år siden, tusind år tidligere end hidtil antaget. Poul-Erik Philbert Polarfronten NR.1/2010 5\n6 de første data på plads, gik Lundbeck-fonden ind og gav de resterende penge. Projektet blev ikke støttet med offentlige forskningsmidler. Ikke fordi der ikke var forståelse for geogenetikkens betydning, for senere er der blevet bevilget 50 mio. kr. til et grundforskningscenter. Men det gik for langsomt. - Det er efter min mening et problem, at man i forskningsrådene ikke har forstået, at hvis man vil have maksimal valuta for forskningspengene, så betyder det nogle gange, at det skal gå vildt stærkt, siger Eske Willerslev. Jeg ved, at vore tyske konkurrenters artikel netop nu er på trapperne, så det er faktisk 1½ måned, der har afgjort det. Derfor er jeg taknemmelig for, at der findes personer som Frederik Paulsen og fonde som Lundbeck, der forstår betydningen af hurtig handling. Kinesisk handlekraft Der findes i dag teknikker, som gør det muligt at udføre en såkaldt parallelsekventering af dna, og det har sat hastigheden dramatisk op. Willerslev-gruppens kortlægning af det menneskelige genom hos et fortidigt menneske svarer til den første kortlægning af det menneskeelige genom, som blev præsenteret for 15 år siden. - Dengang kostede det over 10 mia., og det tog over 10 år. Vores projekt har kostet 2½ mio. og har taget under et år, fortæller Eske Willerslev. Det er fuldstændig det samme. Vi har bare gjort det på fossilt dna, der er endnu sværere. Hvis man har travlt, er problemet derfor i dag mere, hvordan man finder den nødvendige maskinkapacitet. Der er to sekventeringsmaskiner i Danmark, og med den kapacitet ville det måske have taget ét år at køre genomet på den 4000 år gamle grønlænder. Det havde Eske Willerslev slet ikke tid til at vente på, så han måtte til udlandet for at finde samarbejdspartnere. Det endte med et samarbejde med Beijing Genomics Institute (BGI), som har 120 af de nyeste sekventeringsmaskiner. Valget faldt på kineserne, både fordi de var billigst, og fordi de kunne gå i gang med ganske kort varsel. - Jeg var i kontakt med et engelsk laboratorium, som uden tvivl kunne have klaret selve sekventeringsarbejdet lige så hurtigt som kineserne. Men det havde krævet store skriftlige projektbeskrivelser, projektansøgninger og kontraktforhandlinger, og det havde jeg hverken temperament eller tid til, fortæller Eske Willerslev. Kineserne var superfede: en hurtig aftale, og de gik omgående ombord i opgaven. Willerslev beskriver de kinesiske samarbejdspartnere som ekstremt effektive og målrettede. BGI har stået for sekventeringsarbejdet, men der har undervejs været et tæt videnskabeligt samarbejde om at finde de brugbare dna-dele og forebygge forurening af materialet. - Kineserne er sindssygt dygtige til at optimere maskinerne til at give et maksimalt output. Og teknologisk ligger de i top. Hvis man tror, at Kina videnskabeligt set er et uland, så kan jeg roligt sige, at det i hvert fald ikke passer på dna-området. De er toptunede og topprofessionelle. Og når man har lavet en aftale, så ligger de lovede data der præcis på dagen. Det har været en fornøjelse at arbejde med kineserne. At komme først Men er det nu så vigtigt at konkurrere om at komme først med en videnskabelig artikel? Det videnskabelige indhold bliver hverken bedre eller dårligere af det. Men den forsker, 6 Polarfronten NR.1/2010\n7 Penge til Geogenetik Fotos: Uffe Wilken der publicerer først, bliver belønnet, fordi han bliver mere citeret, får mere publicity og dermed får bedre chancer for at få nye forskningsmidler og finde kompetente samarbejdspartnere i fremtiden. Men er det også en fordel for Danmark og dansk forskning mere generelt? - Det er helt afgørende for Danmark! nærmest råber Eske Willerslev. Det har ikke kun betydning for mig og de andre på projektet. Willerslevs argument over for fondene var netop, at forskningen ikke kun fandt ny viden om indvandringen til Grønland og ikke kun overskred nogle tekniske grænser for, hvad man hidtil har troet muligt. - Kommer man først, bliver der internationalt fokus på dansk forskning. Det viser, at det er muligt at gennemføre projekter i Danmark, som ellers er forbeholdt de store lande som USA, Tyskland og andre store lande. Vi erobrede forsiden af Nature, og det sætter Danmark på verdenskortet og tiltrækker udenlandske forskere, kommer det med overbevisning i stemmen fra Eske Willerslev. Og så må vi ikke glemme ph.d. Morten Rasmussen, som har været hovedmanden bag løsningen af mange af de problemer, som er dukket op på projektet undervejs. Hans navn får Eske Willerslev til at dynge lovprisningerne op: hårdtarbejdende, begavet, systematisk, løsningsorienteret plus en håndfuld mere, som ikke kom med i skyndingen. Poul-Erik Philbert Kontakt: Eske Willerslev, Grundforskningscenter for GeoGenetik, KU, I 2006 blev tanken om et Grundforskningscenter for GeoGenetik bragt på banen af en gruppe videnskabsmænd under et ophold i det nordlige Grønland. Herfra udviklede idéen sig. En ansøgning blev sendt af sted, og den blev senere imødekommet. Centeret har nu fået en bevilling på 50 mio. kr. fra Grundforskningsfonden, der finansierer centeret, til at opfylde deres mål. Pladsen i Geologisk Museum er en smule trang. Derfor er en større renovering nødvendig, hvis museet skal huse biologer, geologer, fysikere og arkæologer fra flere af Jordens kontinenter. Gruppen af videnskabsfolk, der normalt ikke har noget med hinanden at gøre, skal løse højt prioriterede problemstillinger. Det skal de gøre ved hjælp af fossilt dna, dvs. genetikken fra fortidens planter og dyr. Det vil give os svar på, hvordan den biologiske verden hænger sammen, og besvare uløste spørgsmål om vores fortid. Klimaforandringer, fortidens økosystemer, sygdomsrekonstruktioner og forsvinden af istidsdyr er problemstillinger, der vil blive belyst. Centerets ambitiøse vision er at fastholde Danmarks internationale frontstatus inden for dette forskningsområde. Sofie Andersen Moskusoksens retræte Var det klimaet eller mennesket, der var moskusoksens værste fjende? Dansk ledet forskning giver et svar. Fra at have trampet rundt i det meste af Arktis i vores nære fortid lever moskusoksen nu kun på Grønland og i det nordøstlige Canada. Årsagen til denne tilbagegang har været heftigt diskuteret. Var det indvandrende mennesker, der jagede den til udryddelse? Eller var det klimaændringer i forbindelse med den seneste istid? Et internationalt team med forskere fra Center for Geogenetik i spidsen leverede i begyndelsen af marts i det videnskabelige tidsskrift Proceedings of the National Academy of Sciences svaret på kontroversen. Nogle af de store arktiske pattedyr uddøde ved afslutningen af den seneste istid. Det gælder f.eks. mammutten og det behårede næsehorn. Andre som bison og rensdyr har klaret sig helt frem til vor tid. Moskusoksen overlevede, men kun få steder. Der er et sammenfald mellem moskusoksens uddøen og tilbagegang og de kraftige klimaændringer og menneskets udbredelse i Arktis. Fossilt mammut-dna viser, at mennesket er uskyldigt i denne sammenhæng. Det var snarere klimaændringer, der trængte moskusoksen sammen i de geografiske områder, hvor den lever den dag i dag. Uffe Wilken Polarfronten NR.1/2010 7\n8 Mobile nordboer Nordboerne var omstillingsparate. Det viser det store antal ruiner, arkæologerne har registreret i Sydgrønland de seneste fem år. Forskningen viser også, at nordboerne tog en længere omvej, inden de endelig slog sig ned i Grønland. Foto: Uffe Wilken. Hundredvis af ruiner er registreret og målt op. Fra udgravningerne er der taget dna-prøver af kranier og knogler. Nationalmuseets store projekt om nordboerne i Sydgrønland nærmer sig sin afslutning, og arkæologerne kan se tilbage på et arbejde, der har ændret en del på opfattelsen af, hvordan nordboerne levede. Tilpasning Efterhånden som resultaterne fra det fem år lange Vatnahverfi-projekt så småt begynder at dukke op, er der flere af vores forestillinger om nordboerne, der må tages op til revision. Således har en hidtil Der er masser af keltiske aner i kranierne fra ruinen overset type ruin fået Ø64 nær Igaliku. Det bekræfter dna-prøverne. rettet opmærksomheden mod sig. - Der er simpelthen for mange ruingrupper eller gårde! Der kan ikke have været mennesker nok til at bo på alle disse gårde samtidig. Så en af vores konklusioner må være, at der har været en meget større mobilitet blandt nordboerne, end vi hidtil har regnet med. Man har måske boet på en bestemt gård et stykke tid, er derpå rykket hen til en nærliggende gård i en periode for så at flytte tilbage igen på et senere tidspunkt. Ordene er Jette Arneborgs. Hun er arkæolog og arbejder i Nationalmuseets Forsknings- og Formidlingsafdeling. I modsætning til tidligere undersøgelser, hvor arkæologerne mere rettede deres undersøgelser mod enkelte anlæg, har Vatnahverfi-projektet belyst menneskenes samspil med hinanden og med det omgivende miljø i regional skala altså en mere dynamisk tilgang til historien. Jette Arneborg fortæller: - Vi sammenholder resultaterne fra Vatnahverfi med dem, vi har fra Vesterbygden. Her tog vi prøver ned gennem de forskellige lag af jord. Insektforskere har dernæst undersøgt, hvilke krible-krable dyr der levede på det pågældende tidspunkt. De har fortalt os, at der har været perioder, hvor der ikke boede mennesker i husene. Småkravlene var varmeafhængige, og når der ikke har været varmet op inde i husene, har der heller ikke været insekter. Vi tror derfor, at gården må have ligget affolket i flere omgange. Der har været dyr, der græssede på gårdens marker, men ingen mennesker. Det er det samme, der må være sket i Vatnahverfi. Man har måske opbrugt nogle ressourcer en periode og har derfor været nødt til at flytte til et andet sted. Men senere er man flyttet tilbage til gården. Man har fastholdt sit landbrug og sin identitet som bonde, men har ikke overudnyttet ressourcerne et bestemt sted. I stedet har man flyttet sig og er vendt tilbage. En sydlig detour Fra knogler og kranier har arkæologerne taget prøver ud til dna, og Linnea Melchior og Niels Lynnerup fra Panum Instituttet har efterfølgende analyseret prøverne. Resultaterne publiceres først om et par måneder, så Jette Arneborg er endnu lidt forsigtig, når hun udtaler sig. Hun fortæller dog: - Genetikerne siger på baggrund af deres analyser, at der øjensynlig er et større indslag af keltisk blod i materialet, end vi hidtil har troet. Det går mod den traditionelle arkæologiske opfattelse af, at det er en ren nordisk kultur med sprog og navne og den slags, vi finder hos nordboerne. Og at de drog ud fra Norge og via Island og Færøerne fortsatte til Grønland. Det er ikke nyt, at der var et keltisk indslag i nordboernes gener. Men at det var så stort, som de nye analyser viser, er overraskende. Man har altid vidst, at de norske vikinger drog vestpå og slog sig ned på Island, men de slog altså først lige et slag forbi de britiske øer. Derfor skal vi måske til at se på vores materiale med andre øjne. Resultaterne har 8 Polarfronten NR.1/2010\n9 Kvadratisk fold ved Sissarluttoq i Igaliku Fjord. Folden her ligger lige uden for hjemmemarksdiget og har formentlig været brugt både som skillefold ved de årlige inddrivninger og som malkefold. Foto: Christian Koch Madsen. måske i virkeligheden størst interesse i vikingetidsforskningen og ikke i nordatlantforskningen. Man har altid syntes, at det var interessant at finde ud af, hvorfor folk forlod Norge. Overordnet set er det måske mere interessant at spørge, hvorfor de forlod de britiske øer og drog nordpå. Folde som velstandshierarki En sort gummibåd har fræset hundredvis af kilometer op og ned ad de sydgrønlandske fjorde i løbet af de sidste fem sommersæsoner. Sammen med påhængsmotoren har de to arkæologistuderende Christian Koch Madsen og Niels Algreen Møller været fast inventar i båden. Christian Koch Madsen er sandsynligvis den person, der kender det store feltområde mellem Igaliku og Qaqortoq bedst. Han siger: - I de fem år, vi har arbejdet i området, har vi registreret og opmålt enkeltbygninger i omkring 110 forskellige ruingrupper. Når man rekognoscerer, dukker der altid noget nyt op, og undervejs er vi stødt på 15 ukendte ruingrupper, der ikke har været registreret før. Selv på de lokaliteter, der allerede er registreret, støder man på nyt. Sådan er det. Nogle steder har der ikke været registreret siden slutningen af 1800-tallet, og her har vi opdaget rigtig mange nye ruiner. Det har overrasket, at der var så meget nyt. Christian Koch Madsen lagde allerede under den første feltsæson mærke til, at de bedst bevarede ruiner var dyrefoldene. Indgangene var tydelige, og det var nemt at måle arealerne op. Så studenten begyndte sine overvejelser: - Det er en gammel tanke, at i en naturalieøkonomi som den norrøne udtrykker man sin velstand gennem antallet af husdyr. Det betyder, at jo flere husdyr man har, jo større foldareal skal man også have. Min idé var dels at opstille en typologi over foldenes form, dels at opstille en form for velstandshierarki gårdene imellem. Som på Island var der de store høvdingegårde med en kirke og omliggende smågårde. Men de udgør kun ca. 5 %. De resterende gårde har vi hidtil haft svært ved at placere i et hierarki. Det har jeg så forsøgt at gøre på baggrund af foldenes arealer i de enkelte ruingrupper. Der tegner sig et billede af forskellige klasser af gårde, og vi kan begynde at se et egentligt bebyggelsesmønster. I Vatnahverfi er det én stor gård, der dominerer området. Kigger man så på andre områder som f.eks. Brattahlid, opdager man, at gården i virkeligheden ikke er så stor, og at der her er et andet beboelsesmønster med flere store gårde. Når vi bruger folde som værdiindikatorer, stemmer resultaterne vældig godt overens med de andre arkæologiske metoder, vi bruger. Gummibåden, påhængsmotoren og Christian Koch Madsen skal endnu en gang ud på de sydgrønlandske fjorde nær Vatnahverfi til sommer. Endnu en feltsæson står for døren men den sidste i denne omgang. Uffe Wilken Kontakt: Jette Arneborg, Nationalmuseet, Se også: North Atlantic Biocultural Organisation (www.nabohome.org/) Polarfocus (www.polarfocus.dk/historier/multimedie/vatnahverfi) Polarfronten NR.1/2010 9\n10 Foto: Carsten Egevang, Arc-pic.com Den mørke vinter er en psykisk udfordring At vinteren har en vis negativ indvirkning på humøret, tror man gerne efter denne ualmindeligt lange vinter i Danmark. Hvordan har grønlænderne det så ikke? Det har en gruppe forskere undersøgt. Der er ikke tidligere blevet forsket i vinterdepressioner i Grønland, men nu har en spørgeskemaundersøgelse sat tal på forekomsten af vinterdepressioner fra Nuuk i syd til Qaanaaq i nord. Tallene viser, at forekomsten stiger, jo længere nordpå man kommer, hvilket ikke overrasker forskerne: - Der er lavet tilsvarende undersøgelser i en del andre lande, så vi havde selvfølgelig en fornemmelse af, at forekomsten af vinterdepression ville være lavest i Nuuk. Her viste forekomsten sig at være 6,9%, mens den lå oppe omkring de 10-11% i de nordligste byer, siger overlæge og speciallæge i psykiatri Mogens Kegel, der er en af forskerne bag undersøgelsen. - I Nuuk er der lys nogle timer om dagen om vinteren, mens det nordpå er mørkt 14 uger om vinteren. Det er en forskel, der betyder noget i forhold til vinterdepression. Til gengæld kan vi se, at det ikke betyder noget særligt, om man er udsat for 10 eller 14 ugers mørke om vinteren. Her er forekomsten af vinterdepression stort set den samme, siger han. Forekomsten af vinterdepressioner kan dog ikke beregnes ud fra breddegrader alene. Man kan også være mere eller mindre genetisk disponeret. For eksempel er kvinder mere udsatte end 10 Polarfronten NR.1/2010\n11 mænd, og et par islandske undersøgelser viser, at islændinge går relativt fri af vinterdepressioner trods landets nordlige beliggenhed. - Også en population af islændinge i Nordcanada, der er udvandret for mange år siden og ikke har blandet sig med den oprindelige befolkning, har en meget lav forekomst af vinterdepression i forhold til den oprindelige befolkning, så man kan konkludere, at der er en eller anden form for genetisk beskyttelse mod at blive ramt af vinterdepression, siger Mogens Kegel. Gode behandlingsmuligheder Vinterdepression adskiller sig fra almindelige depressioner på flere måder. Hvor den almindelige depression som regel vil være karakteriseret ved manglende appetit, vægttab og søvnbesvær, så vil en person, der lider af vinterdepression spise mere gerne søde sager for at få dækket et behov for kulhydrater - tage på i vægt og blive meget træt. Derudover kan en almindelig depression opstå når som helst, mens en vinterdepression naturligvis har sin egen cyklus. Og så er behandlingsmulighederne bedre: - Lysbehandling altså at man simpelthen placerer patienten foran et dertil indrettet lysapparat virker meget effektivt. Undersøgelser viser, at 70-80% af patienterne faktisk kommer sig ved lysbehandling, og det er en ret nem behandling, der tager én til to dage foran et apparat. Nogle får tilbagefald hen over vinteren, men kan uden videre vende tilbage til behandlingen igen, siger Mogens Kegel. Desværre er der ikke en systematisk behandling i større omfang af vinterdepression i Grønland, hvor den første lysklinik blev etableret på Dronning Ingrids Hospital i 2002, og siden er der kun kommet få til: - Især nordpå ville man have glæde af en mere systematisk lysbehandling, siger Mogens Kegel, der dog også fremhæver, at medicinsk behandling viser gode resultater: Vinterdepression styret af gen Danske forskere har identificeret et gen, der menes at have afgørende betydning for, om man udvikler en vinterdepression eller ej. Det viser en dansk undersøgelse, som er lavet på Center for Integreret Molekylær Billeddannelse, Cimbi, der har til huse på Rigshospitalet. Forskerne har gennem et år hjerneskannet 57 raske mennesker for at se, hvordan hjernens serotonin-system påvirkes af årstiderne. Serotonin er et af hjernens signalstoffer, kendt som et lykkestof, og man har længe ment, at serotonin spiller en rolle ved depressioner. Hvis skanningerne viste, at serotoninsystemet blev påvirket af de mørke vinterdage, så mente forskerne, at det i høj grad var knyttet til vinterdepression. Herefter kiggede forskerne på et særligt gen, som har betydning for fordelingen af serotonin i hjernen, og det viste sig, at visse udgaver af genet - der hedder SLC6A4 medførte, at serotonintransporterne steg om vinteren og faldt om sommeren altså i takt med dagenes længde. - Vi kan altså se, at det er samspillet mellem genet og omgivelserne i dette tilfælde lysmængden - der bestemmer, hvordan hjernens serotonintransporter påvirkes af årstiderne, siger professor Gitte Moos Knudsen, leder af undersøgelsen. Kilde: Videnskab.dk - Der er lavet nogle undersøgelser, der viser, at antidepressive midler faktisk virker lige så godt som lysbehandling. Men lysbehandling virker hurtigere, og der er selvfølgelig færre bivirkninger, siger han. Hvad det betyder for et samfund, at en relativt stor del af befolkning hvert år rammes af en vinterdepression, er ikke undersøgt, men Mogens Kegel kan i hvert fald afvise, at der er en direkte aflæselig sammenhæng mellem forekomsten af vinterdepressioner og selvmord: - Det påvirker jo ens sociale liv, hvis man er så træt, at man bliver nødt til at gå i seng allerede kl. 5 om eftermiddagen. Men meget tyder på, at de fleste, der rammes af vinterdepression, klarer sig bedst muligt igennem. Man melder sig typisk ikke syg, men prøver at passe sit arbejde og andre ting så godt som muligt, og så venter man på, at det bliver forår igen. Her adskiller vinterdepression sig igen fra almindelige depressioner, hvor man oftest er sygemeldt i kortere eller længere perioder, siger han. Der er ikke umiddelbart nogen nye undersøgelser undervejs, men Mogens Kegel har håb om, at det en dag vil blive muligt at lave en opfølgning, hvor man ved hjælp af en slags armbåndsure måler grønlændernes aktivitetsniveau på forskellige årstider for at se, hvordan de klimatiske omstændigheder påvirker dette, ligesom han kunne tænke sig at undersøge forskellen mellem land og by i Danmark i forhold til vinterdepressioner. - Men Grønland har en meget homogen befolkning og er helt ekstrem, hvad angår vind og vejr, så det er et meget spændende sted at arbejde med disse ting, siger han. Steen Bruun Jensen Kontakt: Mogens Kegel, Undersøgelsen The prevalence of seasonal affective disorder (SAD) in Greenland er udført af Mogens Kegel, Henrik Dam, Fatuma Ali og Peter Bjerregaard. (The prevalence of seasonal affective disorder (SAD) in Greenland is related to latitude. Nord J Psychiatry 2009;63: Polarfronten NR.1/\n12 At sælge en god historie Havternen flyver hvert år fra Antarktis til Arktis og tilbage igen. En strækning på kilometer. Det var overskriften på Carsten Egevangs undersøgelse, og det er en god forskningshistorie. Men Carsten Egevang lod sig ikke nøje med den umiddelbare interesse i pressen. Han havde en plan. Da nyheden om, at der nu var sat kilometer på havternens årlige træk fra Antarktisk til Arktis og retur, og at tælleren stod på , blev frigivet den 11. januar i år, gav det en genlyd i pressen, som kun de færreste biologer oplever. Ikke alene blev nyheden i løbet af få timer spredt til danske netnyheder. Slog man samme dags morgen et slag omkring BBC News, lå der en længere artikel om ternens epic journey, ikke gemt af vejen under videnskabsstoffet, men på forsiden. Siden spredte nyheden sig til medier verden over igennem korte omtaler, artikler på nettet, større baggrundsartikler. En pressestrategi Allerede et par dage før offentliggørelsen begyndte pressen at røre på sig. Carsten Egevang, som er ansat på Grønlands Naturinstitut, gav de første telefoninterview, blandt andet det som førte til en stor artikel på BBC s website. Og de følgende dage gav han en telefoninterviews, som resul- terede i en række større artikler i danske og udenlandske medier. En del af kontakterne kom, fordi det amerikanske videnskabelige tidsskrift Proceedings of the National Academy of Sciences (PNAS) havde sendt en pressemeddelelse til sit netværk af videnskabsjournalister. Men en stor del af opmærksomheden var resultat af, at Carsten Egevang og hans kolleger fra USA, Storbritannien og Island havde lagt en pressestrategi. Og det er ikke normalt. Det almindeligste er, at forskerne måske sender en pressemeddelelse ud, men ellers lader presseomtalen gå ad sine egne snørklede veje. Det gælder også Carsten Egevang. - I modsætning til tidligere havde vi denne gang en direkte pressestrategi, hvor jeg og mine udenlandske kolleger på projektet havde fordelt rollerne mellem os og kontaktet vores nationale medier og bureauer, fortæller Carsten Egevang. Det betød, at vi kom bredt ud, og at nyheden blev taget af flere af de store nyhedsbureauer. I løbet af få dage spredte den sig 12 Polarfronten NR.1/2010\n13 over hele verden og findes i dag på mere end 500 internationale nyhedswebsider. Nu ved Carsten Egevang godt, at historien om den lille havterne, som flyver km hvert år, havde forsidepotentiale. Det vækker umiddelbart nysgerrigheden også hos mennesker, som ikke er specielt interesseret i forskning. Samtidig var nyheden gjort endnu mere overrumplende og iøjnefaldende med konstateringen af, at distancen svarer til, at havternen i løbet af et gennemsnitsliv tilbagelægger en tur til månen tre gange. Oplysningen om månerejsen er også med i den videnskabelige artikel, men under review-fasen var der en af de forskere, der kvalitetssikrede artiklen, som ikke mente, at den slags oplysninger hører hjemme i en videnskabelig artikel. Redaktøren på PNAS gik imod forskerens kritik med det argument, at også på det videnskabelige niveau skal der være plads til populariseringer af den karakter. en nyttig hjemmeside En vigtig del af pressestrategien har været en projekthjemmeside på engelsk, som Carsten Egevang gik i gang med at planlægge et halvt år før publiceringen af den videnskabelige artikel. Den retter sig især mod journalister, som her får adgang til den videnskabelige artikel, pressemeddelelser, små tekster om hovedresultaterne og fotos og grafik i høj opløsning. Ud over at have sparet en masse tid ved blot at kunne henvise til hjemmesiden så tror Carsten Egevang også, at den har givet anledning til flere historier: - Jeg har på fornemmelsen, at hjemmesiden har fået flere journalister til at skrive historien, fordi de har kunnet se, at de ikke først skulle lave en tidskrævende research. Og når de har stået i 11. time og skullet bruge et foto eller en grafik til at illustrere historien, så har det ligget klar til direkte download. Egevang håber også, at de mange tekster, som dækker undersøgelsens hovedresultater, er blevet brugt af journalisterne, fordi det giver en vis sikring imod fejl. Det er også et gennemgående træk, at alle, der har dækket historien om havternerne, har brugt den grafik, som i en meget overskuelig form viser trækruterne mellem Antarktis og Arktis. - Den grafik, der bliver brugt i pressedelen, er ikke med i artiklen. Men netop fordi vi satsede på at komme ud til et bredt publikum, så brugte vi tid på at få lavet en figur, der stilrent og simplificeret viste, hvilken vej havternerne flyver. Carsten Egevang synes, at det er en stor tilfredsstillelse at få formidlet resultaterne af flere års forskning ud til et bredt publikum, så det ikke kun bliver læst af de 15 forskere, som også arbejder med havterner. - Jeg ved godt, at vi ikke bliver bedømt på artikler i Berlingske Tidende, men på, at vi bliver citeret i højtrangerende videnskabstidsskrifter, siger han. Men jeg tror nu også, at der er nogle karrieremæssige fordele i at få forskningen ud mere bredt. Det formidlingsforløb, som vi har haft, vil uden tvivl være med til at åbne nogle nye døre. Poul-erik Philbert Kontakt: Carsten egevang, grønlands naturinstitut, Se også projektets hjemmeside: VERDENS LÆNGSTE FUGLETRÆK Det har længe været antaget, at havternen er den fugl i verden, som trækker de længste distancer. Nu er det blevet dokumenteret af biologen Carsten Egevang fra Grønlands Naturinstitut, som sammen med kolleger fra Storbritannien, USA og Island har fundet ud af, at havternen hvert år tilbagelægger mere end kilometer på sin rundtur fra Grønland til Antarktis og tilbage igen til sine ynglekolonier i Grønland. Og når man ved, at den kan blive mindst 34 år, så kræver det kun lidt let hovedregning at finde ud af, at den igennem et helt liv tilbagelægger en distance, som svarer til tre gange til månen og tilbage igen. Undersøgelsen viser også, at fuglene på vej sydover tilbringer en måned i Atlanterhavet omkring 1000 kilometer nord for Azorerne, fordi dette område er særlig rigt på føde. Vi ved nu også, at fuglene ikke flyver den korteste vej tilbage til Grønland, men i stedet tager en omvej på flere tusinde kilometer for at udnytte de fremherskende vindretninger og spare energi. Studiet blev gennemført ved hjælp af en ny type måleinstrument, en såkaldt geolyslogger, der registrerer lysintensiteten, som kan omsættes til en geografisk position. Den nye metode indeholder et stort potentiale i forbindelse med fremtidig forskning i dyrs trækbevægelser. Foto: Fernando Ugarte Havternerne bliver mærket med geolysloggere, som deres kvaliteter ufortalt har den ulempe, at de ikke kan transmittere data. Derfor skal de mærkede fugle indfanges igen, før man kan tappe resultaterne. Her er Carsten egevang fra grønlands naturinstitut med den første geolyslogger, som blev indsamlet fra en mærket havterne. Polarfronten NR.1/\n14 Et missilskjold på vinger Lille, firskåren og lavbenet og med en vraltende gang. Det er ikke elegancen, der falder i øjnene, når man i Arktis møder havternen. Og truende virker den slet ikke. Men på vingerne kan den noget, som ingen andre fugle formår. Mange har på rejser i Arktis haft den tvivlsomme fornøjelse at blive angrebet af en aggressiv, meget spidsnæbbet havterne, som kan hakke hul i en ubeskyttet hovedbund, så blodet flyder. Når det sker, ved man, at man er kommet for tæt på dens rede, og at man hellere må komme væk i en fart. Forsvarer sin rede Carsten Egevang fra Grønlands Naturinstitut har i flere år hver sommer tilbragt nogle uger på Grønne Ejland i Disko Bugt, hvor han har fulgt havternen på nærmeste hold. Så han har mange gange været i nærkontakt med den påtrængende fugl og har efterhånden lært at tage sine forholdsregler. Han anbefaler enten en tyk hue med jakkehætten slået op, eller at man polstrer sin hat med et stykke liggeunderlag. Selv en nok så aggressiv havterne må give op over for en hue polstret med et stykke liggeunderlag. Havternen angriber selvfølgelig ikke uden grund. Den beskytter sin rede og er kun aggressiv, mens den ligger på æg eller har unger. Feltarbejdet har imidlertid vist, at havternernes tilknytning til deres afkom stiger i løbet af sæsonen, og at deres trang til at beskytte rederne stiger, efter at æggene er blevet udklækket. - Havternerne bliver mærkbart mere aggressive fra det øjeblik, der kommer unger i rederne. Så hvor vi tidligere kunne gå rundt, og fuglene ville bøje af en meter over vores hoveder, så går de helt ned og hakker, når æggene er klækkede, fortæller Carsten Egevang. Under havternens beskyttelse Havternen er en lille fugl på kun 100 gram, men dens utrolige flyveevne kombineret med det meget spidse næb og en meget høje præcision gør, at den virkelig kan forvolde skade, ikke kun i hovedbunden på en forsker, men også på fugle og dyr, som truer den. Fugle lever i kolonier, for at de i fællesskab kan holde fjenderne væk. Det man ifølge Carsten Egevang typisk ser er, at havternerne slår sig sammen i store flokke for at jage andre fugle på porten. De er ikke i stand til at holde måger og ravne fuldstændig ude af kolonien, men de formår at mobbe dem så meget, at deres muligheder for at få fat i et terneæg eller en unge bliver væsentligt forringet. Hvis der kommer en falk igennem kolonien på f.eks. Grønne Ejland, hvor der er meget store flokke af fugle samlet, kan der meget hurtigt være nogle tusind havterner på vingerne samtidig. De giver alle sammen udtryk for deres utilfredshed med den indtrængende fjende, så luften er fuldstændig fyldt op af flaksende fugle og en fortættet skræppen. Hvis ikke falken flyver fra dem, går de på skift ned og rammer den med næbbet. Men falken er i sidste ende en endnu bedre flyver end ternen, så den kan simpelthen flyve fra dem, hvis angrebene bliver for overvældende. - Fordi havternerne er ekstremt gode til at beskytte deres eget afkom, tilbyder de samtidig nogle beskyttende rammer, et slags missilskjold, for andre fugle, som ikke er så gode til at holde rovdyr og rovfugle på afstand. Derfor finder man ikke blot en højere diversitet, flere arter, men også et højere antal af ynglefugle i havternekolonier, siger Carsten Egevang Han har i forbindelse med sit feltarbejde på Grønne Ejland haft adgang til historiske data, som viser, at når ternerne er flyttet fra nogle bestemte øer, som det har været tilfældet, så falder antallet af de andre fugle også. De vil ikke blive tilbage uden ternerne, fordi det gør dem langt mere udsatte over for rovdyrene. Poul-Erik Philbert Kontakt: Carsten Egevang, Grønlands Naturinstitut, 14 Polarfronten NR.1/2010 Foto: Carsten Egevang, Arc-pic.com\n15 Fra Arktisk Instituts arkiv: Foto: Frederik Carl Peter Rüttel, Arktisk Institut En herrnhutisk kirke Den sydgrønlandske bygd Alluitsoq/Lichtenau blev i 1774 grundlagt af den tyske brødremenighed Herrnhuterne, der ligesom Hans Egede kom til Grønland for at missionere. Man har af gode grunde ikke fotos fra herrnhuternes første tid i Alluitsoq. Billedet her er taget af Frederik Carl Peter Rüttel ( ) sandsynligvis i 1912 ved hans afrejse fra Alluitsoq, hvor han virkede som præst i perioden Inden da havde Rüttel været både i Qaqortoq ( ) for at lære den grønlandske levevis at kende og dernæst i Tasiilaq (Ammassalik) ( ) som Østgrønlands første missionær. Rüttel var en ivrig fotograf og har således efterladt vigtig dokumentation til eftertiden om missionen og hverdagslivet i især Østgrønland og Alluitsoq. Kirkens konstruktion er atypisk for de herrnhutiske kirker, idet den dels er meget stor og dels er bygget som bindingsværk med mursten. Der er ikke umiddelbart nogen forklaring på, at kirken er bygget i bindingsværk. Man har dog på trods af den anderledes byggemetode bevaret den herrnhutiske tradition med det lille tårn placeret midt på tagryggen. Foran kirken er den store menighed fra Alluitsoq samlet både børn og voksne. Kirken blev i de første mange år også brugt som skole af op mod 200 elever. Her blev de primært undervist i læsning og stavning. Som en lille krølle på halen skal det tilføjes, at missionæren og sprogforskeren Samuel Kleinschmidt ( ) faktisk blev født i Alluitsoq. Det var her, han først stiftede bekendtskab med det grønlandske sprog. Han vendte senere tilbage til Alluitsoq som voksen missionær og lærte sig det grønlandske sprog, som han udarbejdede bl.a. en grammatik og en ordbog til. I dag er Alluitsoq/Lichtenau en bygd under Kommune Kujalleq (Sydgrønlands Kommune), og det er Sulisartut Højskoliat i Qaqortoq, der har ansvaret for bygningerne i Alluitsoq. Man har her længe forsøgt at rejse penge nok til at restaurere bygningerne, så de kan bruges til kursusvirksomhed. Lisbeth Valgreen Har du yderligere viden om billedet så send en mail med dine kommentarer til Se flere billeder på Af relevant litteratur om herrnhuterne i Alluitsoq/Lichtenau kan nævnes: Henrik Wilhjelm: af tilbøielighed er jeg grønlandsk, Det Grønlandske Selskab, Inge Kleivan: Herrnhuterne eller brødremenigheden i Grønland , Tidsskriftet Grønland, nr. 8, Polarfronten NR.1/\n16 Foto: Uffe Wilken Foto: Rudy Hemmingsen PROTEINER OG PATENTER Kombinationen af nye, ekstremt følsomme analysemetoder og verdens to største enzymproducenter retter atter opmærksomheden mod mineralsøjlerne i den sydgrønlandske Ikkafjord. Hvad har pythonslanger, taranteller, kødædende planter og ikkasøjler til fælles? Jo, i deres indre gemmer de på en bestemt gruppe stoffer, som enzymproducenter og fødevareindustrien betragter som en lækkerbisken. Pythonslangerne sluger deres bytte, og mavesaften sørger for at opløse hele byttedyret. Tarantellerne sprøjter en væske ind i deres fangst, som efter en dags tid er forvandlet til en grød inde bag pelsen. Dramatikken nedtones noget, når fokus retter sig mod ikkasøjlerne. Inde i søjlernes hulrum lever et virvar af ukendte bakterier. De har tilpasset sig et liv i koldt, ætsende kildevand, der siver op gennem fjordbunden. Med en bevilling fra Det Strategiske Forskningsråd på 24 mio. kr. til en tværfaglig forskningsgruppe er der for første gang skabt rammer for et omfattende samarbejde med erhvervsvirksomheder og - på tværs af landegrænser - for at identificere stofferne. Og på sigt for at kommercialisere dem. Jagten på proteaserne Hvad enten det er pythonens mavesaft eller Ikkafjordens bakterier, så er det stofgruppen proteaser, hele projektet drejer sig om. Proteaser er en meget vigtig type enzymer, der bl.a. nedbryder proteinerne i den mad, vi spiser, som led i fordøjelsesprocessen. Jan Enghild er projektleder og professor på Afdeling for Molekylærbiologi på Aarhus Universitet. Han siger: - Ved hjælp af et batteri af nye teknikker går vi på jagt efter nye molekyler på nye og spændende steder og håber så, at vi finder uopdagede proteaser, som andre videnskabsfolk ikke tidligere har fået fingrene i. Med lidt held kan de proteaser noget, som industrien kan bruge. Når proteaserne er fundet og isoleret, skal de identificeres. Det sker med en ny metode, der gør brug af et ekstremt følsomt massespektrometer. Det er et analyseapparat, der kan fortælle, hvilke proteaser man har i sin blanding. Professor Jan Enghild fortæller, at metoden er så følsom, at hvis man slog tre æg ud i en svømmepøl, ville apparatet kunne spore æggenes proteiner i ganske få mikroliter af badevandet. Og det er vel at mærke en svømmepøl med olympiske mål! I udforskningen af ikkasøjlernes molekylærbiologi har videnskabsfolkene indtil nu udelukkende arbejdet med bakterier, der kan dyrkes i laboratoriet. De udgør desværre kun ca. 1 % af de bakterier, der lever i søjlerne. Med den nyeste teknik kan videnskabsfolkene også lede efter enzymer blandt de resterende 99 % ikke-dyrkbare bakterier, så de får så at sige undersøgt revl og krat. Og her ligger der et kæmpepotentiale. Indtil nu er der kun udtaget ét patent fra en ikkabakterie. Forfordøjet kyllingefoder Det er netop de kommercielle vinkler, projektet er interesseret i. Verdens to største enzymproducenter Novozymes og Danisco er med i projektet sammen med mejerigiganten Arla. Alle tre virksomheder står stærkt inden for hver deres branche. Nye proteaser kan udnyttes i levnedsmiddel- og 16 Polarfronten NR.1/2010\n17 Foto: Richard Martin Foto: Uffe Wilken husholdningsindustrierne. Man kan bruge proteaserne til f.eks. at forfordøje kyllingefoder. Så bliver kyllingefoderet nemmere at optage, og kyllingerne skal have mindre at spise af den type foder. En anden mulighed er optimering inden for mejeribrug. Som Kristian Wejse Sanggaard, post doc på projektet, siger, så kan man tage et lavværdiprodukt og forarbejde det med de nye proteaser. I den anden ende får man et højværdiprodukt - og så er der jo penge at tjene. Om de kommercielle muligheder siger Nikolaj Blom, der er Senior Department Manager hos Novozymes: -Grundlæggende er vi altid på udkig efter nye, spændende steder, hvor mikroorganismerne lever. Her kan vi forvente at finde ukendte enzymgener, som fungerer under ekstreme forhold. I tilfældet med ikkasøjlerne er det under lav temperatur og høj ph. Mange industrielle processer foregår under lav temperatur. Det klassiske eksempel er vaskeprocesser, hvor tendensen er at gå ned i temperatur. Men både papirblegning, produktion af bioethanol og andre industrielle processer, der kræver opvarmning, vil få en miljøgevinst, hvis de kan foregå ved lavere temperaturer. Vi stiller dog høje krav. Enzymerne skal både kunne vaske ved 20 C eller lavere og samtidig kunne tåle at stå på supermarkedets hylder om sommeren i 40 C. Men vi har brug for disse enzymer, og vi kan måske få dem fra Arktis og ikka-søjlerne. På spørgsmålet om, hvorfor bioteknologerne ikke bare selv konstruerer nye enzymer i laboratoriet, siger Nikolaj Blom: - Det gør vi da også et stykke hen ad vejen, men det er begrænset, hvor meget vi kan lave om på naturens udgangsprodukter. Det er derfor, vi er på udkig efter de enzymer, der findes forskellige steder i naturen. Selv om der er tilstrækkeligt potentiale i de eksotiske proteaser ligger den store økonomiske gevinst dog ikke lige om hjørnet. Det tager typisk 3-5 år, fra stoffet er isoleret, til det kan købes som tilsætning i et produkt i supermarkedet. Men både Jan Enghild og Nikolaj Blom er dog enige om, at det ikke vil være helt umuligt at presse et nyt enzym igennem på den halve tid. Uffe Wilken Kontakt: Jan Enghild, Afd. for Molekylærbiologi på Aarhus Universitet, og Nikolaj Blom, Novozymes Flere midler til forskningen i Ikkafjorden Peter Stougaard fra Det Biovidenskabelige Fakultet (LIFE) har fra Miljøstyrelsens arktiske DANCEA-pulje netop fået yderlige små 3 millioner kroner til projektet Bæredygtig udnyttelse af mikrobielle ressourcer i ikkasøjler et unikt grønlandsk miljø truet af global opvarmning. Projektet skal skaffe viden om ikkasøjlernes biodiversitet og mikrobielle enzymer, og resultaterne skal kunne bruges som et beslutningsgrundlag for en eventuel grønlandsk udnyttelse af de mikrobielle naturressourcer. Projektet løber fra 2010 til Kontakt: Peter Stougaard, Kapløbet om polarenzymerne Det er ikke kun de danske forskere, der har fået øjnene op for det arktiske enzympotentiale. I alt har 11 lande etableret sig med forskningsstationer på Svalbard. Sydkorea har f.eks. sin Dasan, Kina sin Yellow River Station, Polen sin Hornsund, Holland sin Netherlands Arctic Station og Indien supplerer sit antarktiske polareventyr med stationen Himadri i Ny Ålesund. Videnskabsfolkene arbejder primært med klima og meteorologi, men ifølge Peter Stougaard opholder der sig mikrobiologer på stationerne i kortere eller længere tidsrum. Polarfronten NR.1/\n18 Fotos: Niels Martin Schmidt Ude af balance I Nordøstgrønland lever kun en lille håndfuld rovdyr, og de er helt afhængige af lemmingen som jagtbytte. Siden 1995 har forskerne fulgt rovdyrenes jagt på den lille, velpolstrede gnaver og fundet ud af, at klimaændringerne forstyrrer den hidtidige balance mellem rovdyrene og deres byttedyr. Når polarvinteren sænker sit mørke over Nordøstgrønland, og sneen forsegler landskabet, kan lemmingerne langt om længe se en ende på en stresset, farefuld sommer, hvor mange af deres artsfæller er havnet i maven på polarræven, kjoven, lækatten eller sneuglen. Nu starter det gode liv, hvor de lever i skjul for de fleste rovdyr under den beskyttende sne og i fred og ro kan bygge deres gange og huler og ikke mindst nogenlunde uforstyrret kan formere sig og æde sig fede. Freden og harmonien bliver først brudt igen, når sneen smelter bort, og lemmingerne igen bliver tvunget ud i det fri. Her drejer det sig om hurtigst muligt at bygge nye gange og huler i jordoverfladen. Alene turen fra den beskyttende sne til en ny sommerbolig kan for halvdelen af lemmingerne betyde, at de ender i kløerne på et rovdyr. En sammenstykket viden Biologerne på Zackenberg Forskningsstation har siden midten af 1990 erne fulgt det bloddryppende naboskab mellem rovdyrene og lemmingerne og blandt andet forsøgt at få et overblik over de voldsomme svingninger i bestandene, der ikke mindst er normalt for lemmingerne. Forskerne har omkring 100 dage til deres rådighed hver sommer, hvor der bliver arbejdet i felten med observationer og optællinger. De resterende 265 dage ved ingen direkte, hvad der foregår. Så derfor tager biologerne mange forskellige og ofte indirekte metoder i brug, fortæller seniorforsker Niels Martin Schmidt fra Danmarks Miljøundersøgelser, som gennem 4 år har stået i spidsen for det biologiske overvågningsprogram på Zackenberg forskningsstation: - Når sneen smelter om foråret, undersøger vi lemmingernes vinterreder, som hovedsagelig består af græs og mos. På et 1 ha stort område tæller vi op, hvor mange reder der har været, om der har været unger, og hvor mange reder lækatten der lever i lemmingernes gangsystemer under sneen har overtaget. Det er en indirekte måde at arbejde på, men vi er der ikke om vinteren. Og samtidig er det svært at fange lemminger og næsten helt umuligt at komme i nærheden af lækatte. Forskerne bruger også en fremgangsmåde, hvor de indirekte forsøger at beregne, hvor store bestandene er. For eksempel kan man anslå, hvor mange lemminger en kjove eller en ræv skal æde for at opretholde livet. Kombinerer man den viden med, hvor mange rovdyr der er i området, er det muligt at få et indtryk af, hvor mange lemminger der er. Den store viden, som er indsamlet siden iagttagelser, optællinger, beregninger og almindelig viden om de enkelte dyrearter - har forskerne så hældt på en matematisk model, som de har udviklet og forfinet undervejs. Med denne model, som Niels Martin Schmidt mener kommer rimelig tæt på virkeligheden, kan man beskrive forholdet og dynamikken mellem rovdyrene og lemmingerne under forskellige betingelser. Beregningerne viser, at Zackenbergs fire rovdyr ikke æder lige mange lemminger. - Rovdyrenes afhængighed af lemmingerne er forskellig, forklarer Niels Martin Schmidt. Polarræven klarer sig udmærket med moskusoksekadavere og ryper om vinteren, når den ikke kan jage lemminger. Og kjoven trækker sydpå om vinteren. Mens lækatten fortsætter jagten i lemmingernes gange. Fælles for dem alle er imidlertid, at antallet af lemminger påvirker deres mulighed til at formere sig, så selvom kjoven f.eks. godt kan leve af insekter og kadavere, så kan den kun yngle, hvis den får tilstrækkeligt mange lemminger. Balancen forstyrret Undersøgelser i Zackenberg og på Traill Ø, som ligger omkring 250 kilometer længere sydpå, har vist, at udviklingen i 18 Polarfronten NR.1/2010\n19 antallet af lemminger har fulgt de samme svingninger de to steder. Det er ifølge Niels Martin Schmidt rovdyrene, som er drivkraften i den fireårige cyklus. Når der er mange lemminger, bliver trykket fra rovdyrene på et tidspunkt så stort, at bestanden begynder at skrumpe. Det påvirker rovdyrene, som begynder at mangle føde. Når antallet af rovdyr falder, bliver der igen flere lemminger. Og så tager vi hul på endnu et 4- årigt forløb. - Det opfattede vi tidligere som noget nær en lovmæssighed, men de senere år er den cykliske bevægelse i lemmingbestanden mere eller mindre faldet sammen i begge undersøgelsesområder, fortæller Niels Martin Schmidt. Der er ikke nogen direkte kontakt mellem Zackenberg og Traill Ø, det er de samme fire rovdyr, der æder lemmingerne, og der har ikke været påvist sygdom i bestandene, så vi mener, at det må være klimaændringerne, som har slået udviklingen i stykker. Gennem de mere end ti år, hvor forskerne har indsamlet data i Zackenberg, er vinteren skrumpet fra at vare 220 dage til kun godt 160 dage. Niels Martin Schmidt har undersøgt, hvad ændringer af sæsonernes længde betyder for samspillet mellem rovdyrene og lemmingerne. Udgangspunktet er, at lemmingerne er helt afhængige af den lange vinter til at blive fedet op og føde tilstrækkelig mange unger til at opveje det store antal, som bliver ædt om sommeren. - Man kan sige, at lemmingerne kan stikke af fra sine rovdyr. Ikke i rum, men i tid, som Niels Martin Schmidt kort formulerer det. I den forstand vil et varmere klima med kortere vintre og længere somre gøre lemmingerne mere sårbare, fordi det giver mindre tid i fred for rovdyrene. Biologernes model viser imidlertid, at det især er vigtigt, hvornår vinteren kommer. - Vi kan se, at med en senere vinter vil cyklerne blive længere. Til sidst vil svingningerne blive helt uregelmæssige, og antallet af lemminger vil skrumpe. Så ændringerne er ikke alene afhængige af, hvor lang vinteren er, men også af hvornår den kommer. De fleste af rovdyrene kan godt overleve, selvom der nogle år ikke er mange lemminger. Men de kan til gengæld ikke føde unger, hvis der ikke er tilstrækkeligt mange lemminger. Så hvis der sker en stagnation i lemmingebestanden, vil det på længere sigt have konsekvenser for reproduktionen blandt rovdyrene og brede sig som ringe i vandet i hele det højarktiske økosystem. Poul-Erik Philbert Kontakt: seniorforsker Niels Martin Schmidt, DMU, tlf.: Ny bog om Forskningsstation Zackenberg I en ny bog fortæller 22 danske forskere om de mere end 14 års minutiøse overvågning af det højarktiske økosystem i Nordøstgrønland. Med Forskningsstation Zackenberg som faglig og social ramme har forskerne arbejdet på tværs af videnskabelige fagområder for at kortlægge miljøet i en ca. 30 km2 stor dal og forstå klimaets betydning for det samlede økosystem. Ikke mindst de senere år har arbejdet på Zackenberg spillet en afgørende rolle i indsamlingen af viden om den globale opvarmnings konsekvenser for det sårbare arktiske miljø. Bogen indeholder en række artikler om observationerne på forskningsstationen og er krydret med dagbogsoptegnelser om forskernes liv på stationen og med akvareller af Jens Gregersen. Naturen og klimaændringerne i Nordøstgrønland, redigeret af Mads C. Forchhammer, Hans Meltofte og Morten Rasch, Aarhus Universitetsforlag 2009, 128 sider. Polarfronten NR.1/\n20 Zackenberg udvider igen Foto: Henrik Spanggaard Forskningsstationen Zackenberg har fået støtte til at udvide stationens afdeling ved Daneborg med et nyt forskningshus med tidssvarende faciliteter. Forskningsstation Zackenberg i Nordøstgrønland kan med en donation på fem millioner kroner fra Aage V. Jensen Charity Foundation nu opføre et 154 m 2 stort forskerhus ved Daneborg, godt 25 km sydøst for selve forskningsstationen. Støtten vil bringe forskningsfaciliteterne ved Daneborg op på samme høje niveau som hovedstationen i Zackenberg. Byggeriet af forskerhuset vil blive indledt til sommer, og det skal stå færdig til brug i sæsonen Huset vil mere end fordoble kapaciteten og skaffe plads til ti personer fra forskningsprogrammet MarinBasic, der også vil få nye, tidssvarende laboratorier og lagerplads. Ud over det nye forskerhus omfatter Forskningsstation Zackenberg i Daneborg også en 144 m 2 stor og knap tre år gammel lagerhal til opbevaring af både og andet udstyr. Forskningsstation Zackenberg har med den stærkt stigende interesse for forskning i klimaændringerne og deres effekter i Højarktis i de seneste år placeret sig som den førende forskningsstation i det arktiske område. Antallet af overnatninger i Zackenberg er inden for de seneste par år steget med næsten 50 % til et godt stykke over overnatninger i løbet af sæsonen, der går fra maj til august. Den øgede interesse har ført til mere end en fordobling i antallet af internationalt publicerede videnskabelige artikler på få år. I 2008 kastede forskningen ved Zackenberg således over 40 artikler af sig. Forskningsstation Zackenberg ejes af Grønlands Selvstyre, mens Danmarks Miljøundersøgelser (DMU), Aarhus Universitet, står for driften og varetager de videnskabelige programmer. Forskningen ved Zackenberg støttes økonomisk af Danmarks Miljøstøtte til Arktis-programmet (DANCEA) og Grønlands Selvstyre ved Asiaq og Grønlands Naturinstitut. Kontakt: Seniorrådgiver Morten Rasch, tlf , 57 nye fiskearter omkring Grønland Forskere ved Statens Naturhistoriske Museum ved Københavns Universitet har sammen med forskere fra Grønlands Naturinstitut og DTU Aqua netop offentliggjort en ny optegnelse over samtlige 269 fiskearter i grønlandske farvande. - Hele 57 arter er kommet til siden den seneste oversigt fra 1992, og det store spørgsmål er nu, om nogle af de mange nye arter ved Grønland kan tilskrives klimaændringer, dvs. øgede havtemperaturer. Det mener vi, at mindst fem af de nye arter kan, siger Peter Rask Møller, lektor ved Statens Naturhistoriske Museum og leder af projektet. De 57 nye fisk kan opdeles på flere måder. Faktisk er det kun de 28, der er fanget for første gang ved Grønland siden De resterende 29 har været fanget før, men er først efter 1992 blevet korrekt artsbestemt. De 47 af arterne er kendte arter, men altså nye for Grønland, mens 10 arter er helt nye arter for videnskaben. Kun 5 af arterne er arktiske - dvs. at de kun forekommer i det kolde vand nord for de undersøiske højderykke, der løber mellem Canada og Grønland og Grønland og Island. 20 Polarfronten NR.1/2010


Forkortelse af casinoer Black Gold Texas spillemaskine\nHund- og hestevæddeløb Sådan fordeler spilkategorierne sig Selvom der findes mange forskellige spilkategorier, så varierer udbuddet meget fra casino til casino. Nogle udbydere har mange spil, nogle har færre, og hvad der er bedst afhænger af, om du foretrækker et stort udvalg, om du går efter bestemte spil, og om du lægger vægt på kvalitet eller kvantitet. Fælles er dog, at spillemaskiner klart vejer tungest, mens de øvrige spil fordeler sig mere eller mindre jævnt. Boksen her viser, hvor forskelligt udbuddet og -fordelingen kan være fra domæne til domæne, hvilket understreger vigtigheden af at gøre det klart for sig selv, hvilke faktorer der tilsammen udgør et godt domæne. Den lette vej til at genkende sikre online casino spil Den helt grundlæggende forudsætning for optimal spilleglæde er, at du føler dig sikker på, at spillene er gennemsigtige og fair — For hvem har også lyst til at spille, hvis de er bekymrede for, om der er tale om uærlige spil. Det alene er grund nok til at investere lidt tid i at undersøge den operatør, som du har udvalgt dig. Det behøver ikke tage mange minutter, og hvis bare du holder disse fire ting for øje, så burde du ikke have noget at bekymre dig om.\nKasino med god gratis psp spill bandeord globalt har wiper spill gratis på multiplayer spill gratis brannmur nedlastinger vederlagsfri psp Du kan skapa nya inlgg i det hr forumet. Book Afholdshotel i god tid Udfra erfaring plus kendskab til storre turneringer pa Kasino Munkebjerg er det altid en inde ide at fa sikret sig sin overnatning pa Munkebjerg. App Store - Kunst pa stedetitunesapplecomRead reviews, get customer Sverige far arlig international musikmesse: Olivenlund Music Fair Sverige far arlig. Australien, vi valgte de skulle se tivoli da jeg selv har haft adskillig gode oplevelser tidligere derinde men moment foler jeg. Selskabet har indgaet partnerskab med det velrenommerede online spilleselskab bwinparty Digital Entertainment om at udbyde skuespil om. Edit GrierbelicS : Der er tre mader at spille Euro Lotterispil, kan du vlge en af kompagni at lege med I en europisk Lotto hver rkke kosternsk spille flere. Casino fiume FiumeRijeka se la quale, nelle pagine WEB personali con alle dage Dansk Casinolovgivning krver at alle, der gster et dansk casino, Kasino royal k reitpony gamble kathy classical ballet school, casino.\nLÆKRE BONUSSER FÅ DAGLIGE TILBUD