Mennesker med ICD behøver individuel støtte - PDF\nMennesker med ICD behøver individuel støtte\nDownload "Mennesker med ICD behøver individuel støtte"\n1 Lær at håndtere konflikter På job Sygepleje på gadeplan Sygeplejersken Danish Journal of Nursing nr september årgang Mennesker med ICD behøver individuel støtte Implementering kræver vedholdenhed Sygeplejersker springer ud som selvstændige\n2 Arbeide på sykehus i Norge? Da velger du Dedicare :-) Dedicare er den største leverandør av helsepersonell til sykehus i Norge og har avtale med alle norske sykehus innen alle fagområder. Vi er dermed landsdekkende og tilbyr jobb fra syd til nord. Vi er av våre kunder anerkjent for at vi har de beste sykepleierne og den beste oppfølgningen. Vi mener det er fordi vi er sykepleiere selv og har variert erfaring fra helsesektoren. Husk at vi tilbyr den beste lønn, overtid etter 35,5 timer, fri reise og bolig og den beste oppfølgning. Du bestemmer hvilke perioder du vil jobbe og hvor i Norge. Hva med å oppleve overgangen til mørketid ved Nordkapp, se nordlyset over fjellene rundt Tromsø eller være i høststormene i Lofoten. Vi har arbeide der! Eller vil du kanskje oppleve førjulstiden i trivelige Stavanger, overgangen til vinter blant høye fjell og trange fjorder på vestlandet eller de første skiturene når snøen kommer til Sør-Norge. Vi har de oppdragene. Kontakt oss på eller på mail du kan også ringe Vi bemanner med glede Før du søger arbejde i udlandet, opfordrer vi dig til at søge oplysninger på dsr.dk/jobiudlandet\n3 Kom til foredrag og hør om dine muligheder i Grønland! Nu har du muligheden for at møde to topfigurer fra det grønlandske sundhedsvæsen. Cheflæge Anne-Marie Ulrik og Chefsygeplejerske Ella skifte vil være værter for en række aftensarrangementer i fire danske byer. Udover at høre om dine muligheder i Grønland kan du høre om det grønlandske sundhedsvæsen, dets visioner og de udfordringer sundhedsvæsenet står overfor. Arrangementerne kommer til at foregå klokken i: KØBENHAVN: mandag ODENSE: tirsdag ÅRHUS: onsdag ÅLBORG: Torsdag Arrangementerne er gratis men kræver tilmelding. Tilmeld dig og få flere oplysninger tid, sted og program på ved at trykke på banneret Danmarks turné eller skriv til Grønland er verdens største ø med en hel unik natur. Der er indbyggere hvoraf de bor i Nuuk og resten er fordelt i 18 byer og 60 bygder. Den moderne hovedstad Nuuk og kysternes utæmmede natur giver helt unikke personlige og faglige oplevelser. Det gør et ophold på Grønland til en oplevelse for livet. gjob.dk GRØNLAND GIVER DIG EN OPLEVELSE FOR LIVET Find dit næste job i Grønland på Her kan du også læse mere om andres erfaringer med at arbejde i Grønland. Det Grønlandske Sundhedsvæsen\n4 11 indhold Kort 6 Bløde hængemaver og store inderlår identificeres i ny bariatrisk score Patienter på Sygehus Lillebælt skal vurderes efter vægt og kropsform i en ny bariatrisk score, der skal indikere, hvilke udfordringer en patient forventes at give personalet. 16 TEMA OM SYGEPLEJERSKER SOM IVÆRKSÆTTERE 18 Kostnørden, som sælger knivskarpt blodsukker Anne Seidelin har som konsultationssygeplejerske specialiseret sig i livsstilssamtaler og har taget en kostvejlederuddannelse. Men hvorfor ikke sælge varen selv? 20 Sønderjyllands første hjemmesygeplejerske Susan Brink valgte tidligere i år at skifte den trygge hverdag med faste arbejdstider og gode kolleger ud med livet som privatsygeplejerske med eget firma. 22 Familie og erfaring skaber succesen Netværk, nærmeste familie og en god portion erfaring fra branchen er ingredienserne, hvis man vil have succes som iværksætter. 28 BAGGRUND 24 Akutpersonale lærer at nedtrappe konflikter Region Hovedstaden sender sygeplejersker i regionens akutklinikker og -modtagelser på kursus i konflikthåndtering. Få gode råd til at forebygge konfrontationer. 28 PÅ JOB: Sygepleje uden manual Sygeplejerskerne Randi Negendahl og Jette Berg har hjemløsemiljøet i København som arbejdsplads. 34 Udlængsel: I Grønland føler jeg mig mere uundværlig 56-årige June Humphrys arbejder som anæstesisygeplejerske på Dronning Ingrids Hospital i Nuuk. Her står hun ofte alene med store beslutninger. 44 Markante institutioner i dansk sygepleje jubilerer Diakonissestiftelsen, Bispebjerg Hospital og Kommunehospitalet i København har alle tre jubilæum i år. NYT FRA DSR DIN ORGANISATION 36 Overdødelighed blandt psykisk syge skal ned En psykisk syg borger kan forvente at leve 20 år kortere end resten af befolkningen. Dansk Sygeplejeråd vil have screening for somatiske sygdomme og bedre indsats mod livsstilssygdomme hos psykisk syge Sygeplejersker finder mest mening i kerneopgaven Ni ud af 10 sygeplejersker finder deres arbejde vigtigt og meningsfyldt, viser undersøgelse. Men ikke alt er lige godt. 4 Sygeplejersken\n5 FAGLIG INFORMATION 54 En ukendt paragraf Tillykke til sygeplejen 55 Fokus flyttes fra symptom til funktion 57 Egen læge går stuegang på plejecenter 59 Traditioner og praktisk organisering hindrer en god ernæringsindsats FAG 60 Evaluering af rehabiliteringstilbud til patienter med ICD Patienterne er overvejende tilfredse. Konsekvensen for sygeplejen bør bl.a. være forøget individuel intervention. 66 Implementering af en smerteskala til patienter med nedsat bevidsthed Artiklen beskriver processen med at indføre en smerteskala til patienter med svær hjerneskade og oplister de redskaber, der blev anvendt i processen. 73 Resumé af international forskning 74 Tilfredshed med kommunal rehabilitering af borgere med kronisk sygdom Trods manglen på målbar effekt var borgerne med kroniske sygdomme tilfredse med den kommunale rehabiliteringsafdeling. I HVERT NUMMER 10 Studerende i praksis 12 Dilemma 15 Historisk 26 5 faglige minutter 30 Boganmeldelser 32 Parentes 48 Debat 50 Navne/mindeord 52 Facebook 54 Fagtanker 58 Fra forsker til fag 80 Stillingsannoncer 86 Kurser/møder/meddelelser 90 Kontakt 2013 er et rigtigt jubilæumsår for sygeplejen. I år er det nemlig 150 år siden, Diakonissestiftelsen på Frederiksberg og Kommunehospitalet i København åbnede, og det er 100 år siden, Bispebjerg Hospital blev indviet. Hvorfor er de begivenheder særlige for sygeplejersker i Danmark? Det er de, fordi det var her, den professionelle sygepleje fik sit gennembrud. Diakonissestiftelsen og Kommunehospitalet blev fra start præget af faglærte sygeplejersker. Og Bispebjerg valgte fra starten at sætte en sygeplejerske i spidsen for sygeplejen. Dermed var grunden lagt for den professionelle sygepleje, som vi i dag bygger videre på. Hvad kan vi lære af historien? For det første, at det var rigtigt at sætte sygeplejersker i spidsen for sygeplejen, og for det andet, at det var rigtigt at investere i uddannede sygeplejersker. Sygeplejen har som selvstændig profession både i Danmark og i resten af verden skabt resultater, som aftvinger respekt. Langt bedre folkesundhed. Langt bedre kvalitet og patientsikkerhed. Et langt bedre sundhedsvæsen. Som en konsekvens har danskerne igen i år peget på sygeplejerskerne som den faggruppe, de har størst tillid til. Nu gælder det om at holde fast og udbygge sygeplejens placering. I en tid, hvor ressourcerne er små, er det fristende for politikerne at tage chancer og skære i videreuddannelserne, presse normeringerne og satse på et lavere uddannelsesniveau. Her må vi hejse advarselsflagene, for ikke bare historien, men også nutidig forskning viser os, at det giver et bæredygtigt sundhedsvæsen, når der investeres i kvalitet, uddannelse og sygeplejersker. Det er en vigtig lære af sygeplejens historie. Til de kommende sygeplejersker, som netop er startet på uddannelsen, vil jeg sige: Det er en vigtig fakkel, I skal bære videre. Men I står på et stærkt fundament, bygget af ildsjæle og generationer af dygtige sygeplejersker de sidste 150 år. Tillykke til jer og tillykke til sygeplejen. Grete Christensen, formand Forsideillustrationer: istock og Søren Svendsen NÆSTE NUMMER UDKOMMER 18. oktober Læs bl.a.: Tema om Jutlandia 60 år efter På job: Tværfagligt løft i rehabiliteringsenhed Fag: Patienter med KOL som overset gruppe\n6 Sygeplejersken Chefredaktør, ansvarlig efter medieansvarsloven Sigurd Nissen- Petersen Tlf.: Mobil: Redaktionssekretær Henrik Boesen Tlf.: Mobil: Redaktionssekretær Lotte Havemann Tlf.: Journalist Susanne Bloch Kjeldsen Tlf.: Journalist Mille Dreyer-Kramshøj Tlf.: Journalist Christina Sommer Tlf Journalist Pelle Lundberg Jørgensen Tlf.: Fagredaktør Jette Bagh Tlf.: Layout Mathias Nygaard Justesen Tlf.: Sekretær Kurser, møder, meddelelser Birgit Nielsen Tlf.: Distribueret oplag 1. januar 30. juni 2012: ekspl. Medlem af Dansk Fagpresse Årsabonnement 840,00 kr. + moms Løssalg: 64,00 kr. + moms Kontakt Dansk Mediaforsyning på Ændring af medlemsoplysninger: Kontakt Medlemsregisteret Tlf Udgiver Dansk Sygeplejeråd Sankt Annæ Plads København K Tlf ISSN Tryk ColorPrint Annoncer Dansk Mediaforsyning Elkjærvej 19, st Åbyhøj Tlf Fax Stillingsannoncer: Forretningsannoncer: Hvis Sygeplejersken udebliver, kan du sende en mail til: Oplys medlemsnummer. Redaktionen forbeholder sig ret til elektronisk lagring og udgivelse af de faglige artikler i tidsskriftet. Redaktionen påtager sig intet ansvar for materialer, der indsendes uopfordret. Holdninger, der tilkendegives i artikler og andre indlæg, udtrykker ikke nødvendigvis Dansk Sygeplejeråds synspunkter. Chefredaktøren er ansvarlig for bladets indhold. Bløde hængemaver og store inderlår identificeres i ny bariatrisk score Fremover bliver patienter på Sygehus Lillebælt vurderet efter vægt og kropsform i en ny bariatrisk score, der skal give personalet overblik over, hvilke udfordringer en patient forventes at give dem. Tekst Susanne Bloch Kjeldsen Sygehus Lillebælt har udviklet en bariatrisk score, der identificerer de store patienter og forbereder personalet til at yde den rette behandling og pleje. Scoren handler både om højde og vægt, men også om kropsform, fordeling af vævsfedt, mobilitet inden indlæggelsen og evnen til selv at stå op. Jo tungere patienten er, jo flere hjælpemidler og des mere personale er der brug for, men kropsformen har også betydning. Patienter med stor hængemave, bagdel og inderlår er fysisk udfordrende for personalet, fordi vævsfedt på mave og lår skal flyttes, for at normale behandlings- og plejeopgaver kan udføres. Det kræver ekstra hænder til at holde og hjælpe ved forflytninger. Tunge patienter, som har brede hofter eller hård rund mave, er mindre fysisk udfordrende. Personalet er blevet udstyret med Bariatriscoren som lommekort, og der er lagt planer for, hvilke sygehuse der kan modtage patienter, som vejer op til 180 eller 250 kg alt efter deres bariatriscore. Vi er så klar, som man kan blive, til at modtage bariatriske patienter, siger projektleder, cand.scient. Ann Mathilde Furrer fra Sygehus Lillebælt. Forberedt på store patienter Der er uddannet ca. 120 forflytningsinstruktører på de fem sygehuse i Sygehus Lillebælt, og tilsammen har de undervist kolleger i bariatrisk patienthåndtering bl.a. ved hjælp af øvelser med figuranter. Når man har modtaget undervisning, betyder det, at man ikke behøver være bange for at skulle flytte en stor patient, for man har i undervisningen prøvet at flytte mennesker, der er mindst lige så store, fortæller Ann Mathilde Furrer. Det toårige projekt er nu afsluttet og evalueret. Men som sideeffekt er der igangsat en række nye udviklingsopgaver. I samarbejde med Syddansk Sundhedsinnovation er vi i gang med at udvikle nyt personale- og patienttøj, der tager bedre højde for kropsformen. Vi er også i gang med at udvikle et oppusteligt bækken og en vægt, der kan veje seng og patient. Og vi samarbejder med Falck om, hvordan vi bedst transporterer de bariatriske patienter, så vi er sikre på, at der er plads til både seng og behandlere i ambulancen, fortæller Ann Mathilde Furrer. Læs mere: Bartiatriscoren og lommekortet, som Sygehus Lillebælt har udviklet i samarbejde med Guldmann Consulting, kan fås ved henvendelse til Jeg har undersøgt de ti største medicinalfirmaer i verden og fundet ud af, at deres forretningsmodel opfylder kriterierne for organiseret kriminalitet. Professor Peter Gøtzsche, Nordic Cochrane Center, til DR Nyheder 2. september 6 Sygeplejersken\n7 Diagnosen illustration: Gitte skov Region Hovedstaden holder kurser i konflikthåndtering, da mange ansatte på akutmodtagelser og -klinikker oplever, at deres arbejde i nogen eller høj grad er konfliktfyldt. Læs mere side 24. Netværk med fokus på ph.d.- projekter Går man som sygeplejerske rundt med en ph.d. i maven, men har svært ved at komme i gang, er der hjælp at hente i det midtjyske. Forskning kan være en jungle at begive sig ind i på egen hånd, når det drejer sig om ansøgninger, økonomi, metoder, artikelskrivning m.m. Men i Center for Sygeplejeforskning i Viborg har en gruppe sygeplejersker med interesse for ph.d.-studiet nu taget sagen i egen hånd og er fundet sammen i et netværk, hvor de hjælper hinanden på vej. Netværket består foreløbig af 10 sygeplejersker, som mødes i Viborg hver torsdag formiddag, hvor interesserede er velkomne til at kigge forbi. Se mere på > Center for Sygeplejeforskning Viborg Palliativ døgnvagt i Midtjylland Region Midtjylland har etableret Danmarks første palliative døgnvagt til alvorligt syge og døende. Det betyder, at alvorligt syge og døende kan få palliativ specialistbehandling, uanset om de opholder sig i eget hjem, på hospitalet eller på hospice. To læger fra regionens palliative team vil fremover være på vagt døgnet rundt ugens syv dage, hvor de vil dække hhv. den østlige og den vestlige del af regionen. Her vil de være klar til at yde rådgivning efter behov til f.eks. sygeplejersker på hospice og i hjemmeplejen, til lægevagt og hospitalslæger. Etablering af en palliativ døgnvagt er et led i Kræftplan III, og formålet er at undgå genindlæggelser og opslidende transporter af alvorligt syge borgere. Det kan være svært for mænd at finde sig til rette på landets sygeplejerskeuddannelser. Hvis der ikke er et fællesskab, der holder én oppe i perioder, hvor studiet er svært, er det nemmere at falde fra, hvis det eneste alternativ er snak om tøj, makeup og nye sko. Sygeplejestuderende Martin Locht Pedersen i Information d. 30. august. Sygeplejersken\n8 Sygeplejestuderende skal lære at tænke innovativt Hvert år får mange sygeplejersker idéer til hjælpemidler og metoder, der kan forbedre patientplejen. Men kun få bliver til virkelighed, og det forsøger bl.a. Sygeplejerskeuddannelsen i Horsens at ændre ved hjælp af et tværfagligt undervisningsforløb. Tekst Christina Sommer En badekabine er ikke bare en badekabine. Det kommer nemlig helt an på, hvem der anskuer den, fortæller adjunkt og studievejleder ved Sygeplejerskeuddannelsen på VIA University College i Horsens, Annette Worm Nielsen. I forbindelse med et tværfagligt pilotprojekt på modul 5 i august 2012 fik de sygeplejestuderende sammen med en gruppe ingeniørstuderende netop til opgave at nærstudere Horsens Kommunes nyindkøbte badekabine den første af sin slags i Danmark. Og de to hold studerende bemærkede vidt forskellige ting, fortæller Annette Worm Nielsen. Mens de sygeplejestuderende først og fremmest lagde mærke til, hvor personalet var at man f.eks. stod bag patienten og skulle læne sig indover vedkommende for at kunne hjælpe, kiggede de ingeniørstuderende mere på maskinen, dens højde, og hvordan patienten lå. Og jeg er sikker på, at de studerende sagtens kunne have videreudviklet en endnu bedre baderobot i fællesskab, hvis der havde været tid til det, siger Annette Worm Nielsen. Tænk innovativt Pilotprojektet i 2012 var en forløber for det tre uger lange tværfaglige undervisningsforløb, som bliver skudt i gang på VIA University College i Horsens i uge 40. Over 500 studerende på tværs af 22 uddannelser skal deltage, deriblandt de 30 sygeplejestuderende fra Horsens som p.t. er i gang med modul 5. Forløbet skal styrke de studerendes evner til at tænke innovativt på deres fags vegne. Og at det skal foregå tværfagligt, er helt bevidst og essentielt for at styrke de kommende sygeplejerskers evne til i sidste ende måske at springe ud som iværksættere med deres egen gode idé, fortæller Annette Worm Nielsen. Der er meget teknik i sygeplejen, og derudover arbejder vi ofte sammen med andre professioner, når vi udfører sygepleje, f.eks. lægen, der ordinerer, en fysioterapeut, der genoptræner, eller ingeniøren, der udvikler en robot. Så vi er nødt til at kunne samarbejde tværfagligt, og med kursusforløbet ønsker vi at give vores studerende en idé om, hvor og hvordan de kan få afprøvet en forretningsidé, og ikke mindst hvordan de kan få den ført ud i livet, fortæller Annette Worm Nielsen. Bæredygtighed og sundhedsfremme Sygeplejerskeuddannelsen i Horsens blev oprettet i 2011 og har bl.a. som formål at fokusere på sundhedsteknologi og innovation i både undervisning og klinikperioder. I det konkrete undervisningsforløb bliver de hundredvis af studerende inddelt i tværfaglige grupper med otte i hver. Hver gruppe skal så arbejde med en af mange udfordringer, som Horsens Kommune har formuleret under hatten bæredygtighed og sundhedsfremme. Grupperne må selv bestemme, hvilke områder de vil arbejde med, og under forløbet vil de bl.a. blive introduceret til forskellige forretningsmodeller og socialt entreprenørskab, og vores studentervæksthus er selvfølgelig også inde over forløbet, fortæller Annette Worm Nielsen. Da VIA University College Horsens har mange udenlandske studerende, foregår undervisningsforløbet både på dansk og engelsk, hvilket kan være en udfordring i sig selv. Men det er et grundvilkår, og når først de studerende er i gang, synes mange, at det er sjovt at få prøvet deres sprog af og lære nogle fagtermer på engelsk, siger Annette Worm Nielsen. Gavner patienter og personale Undervisningsforløbet modtages positivt af Lars Stigel, som er formand for foreningen Forskerparker og Innovationsmiljøer i Danmark. Han er desuden direktør for Østjysk Innovation, der før sommerferien investerede penge i en idé, som en sygeplejerske på Aarhus Universitetshospital havde fået til at forsegle de kunstige huller i halsen, patienter, der er tilkoblet respirator igennem længere tid, ofte får. Jeg er enig i, at sygeplejersker skal klædes bedre på til at tænke innovativt, gerne tværfagligt: Hvad er det for nogle udfordringer, vi har, og hvordan kan vi løse dem? Målet er jo ikke, at alle sygeplejersker skal springe ud som iværksættere, men jeg er overbevist om, at de i kraft af deres arbejdsopgaver og daglige kontakt med patienter og borgere kan generere mange gode idéer til forbedringer og produkter, som kan gavne både patienter, personalet og sundhedsvæsenet generelt, siger Lars Stigel. Læs mere om sygeplejersker og iværksætteri på side Sygeplejersken\n9 Risikostratificér dine patienter med atrieflimmer for at identificere dem med øget risiko for apopleksi 22,7% af danske patienter med atrieflimmer er underbehandlede ifølge danske 2010 guidelines 1 5X Øget risiko for apopleksi 2 En ny undersøgelse viser, at 22,7% af danske patienter med atrieflimmer er underbehandlede 1. Atrieflimmer medfører en 5x øget risiko for apopleksi 2. Med CHA 2 DS 2 -VASc scoren kan du enkelt og effektivt risikostratificere dine patienter og identificere dem med øget risiko for apopleksi. Start nu på t2c.bi/underbehandling 1. Brandes A, et al. Clin Cardiol doi: /clc Wolf PA, et al. Stroke 1991; 22: Sygeplejersken\n10 Kræftsygepleje skræmmer ikke Karin Leth, som var sygeplejestuderende på modul 13 VIA University College, Sygeplejerskeuddannelsen i Silkeborg, da hun skrev indlægget. Karin Leth er i dag sygeplejerske I forbindelse med min praktik på onkologisk sengeafsnit oplevede jeg mange fordomsfulde og negative reaktioner. Når jeg fortalte, hvor jeg var i praktik, blev jeg stillet spørgsmål som: Puha er det ikke en forfærdelig afdeling at være på og nej, hvordan kan du holde ud at være sådan et sted, er det ikke enormt trist. Bariatric Rehabilitation Congress dages boot camp november Du kan stadig nå at tilmelde dig! Den november 2013 afholder Bariatrirådet og XXL-Rehab en 2 dages boot camp kongres. Emnet er bariatrisk rehabilitering med et bredt videnskabeligt og et klinisk praktisk fokus 360 rundt om den bariatriske patient. BRC2013 er en opfølgning på BRC2011 og er også internationalt orienteret med talere fra Danmark og udlandet samt udstillere af produkter/ydelser relateret til den bariatriske patient. BRC2013 er en kombination af foredrag og praktiske workshops med fokus på hvordan teori udføres i praksis. Denne 2 dages boot camp henvender sig til personale, der ønsker praktisk viden om pleje, behandling og rehabilitering af bariatriske patienter: Sygeplejesker Forflytningspersonale Ergoterapeuter Fysioterapeuter Plejepersonale Yngre læger Diætister Portører Bekræftede talere på BRC2013 Michael Dionne, fysioterapeut, USA Malene Alexandrowiz, ergoterapeut, Danmark Nis Kåsby, sygeplejerske, Danmark Kate Adsersen, ergoterapeut, Danmark Anita Rush, sygeplejerske, England Stine Albrechtsen, diætist, Danmark Sten Madsbad, professor, MD, Danmark Charlotte Greve Bødker, sundhedfaglig konsulent, Danmark Ann Mathilde Furrer, Cand scient., Danmark Henrik Fenstoft, bariatrisk person, Danmark Karin Jangaard, adjunkt, Danmark Claus Lykke, konsulent, Danmark Susanne Ross, diætist, Danmark Pia Brøgger, fysioterapeut, Danmark Thea Vibe Lund, fysioterapeut, Danmark Vaughan Keeley, MD, Ireland Sandra Latet, obesity coordinator, Belgien Koncern HR, Fysisk Arbejdsmiljø 2 spor Dansk & EngELsk BEgRænsEt antal kun 150 BiLLEttER 80 tilbage Læs meget mere på Inden jeg startede på afdelingen, havde jeg mine betænkeligheder. Jeg vidste, at de patienter, som er tilknyttet afdelingen, er alvorligt syge, og at når de kommer der, så er de meget afkræftede og måske endda tæt på livets afslutning. I løbet af praktikken har jeg mødt mange forskellige reaktioner på at blive alvorligt syg. Det har overrasket mig, hvor afklaret nogle mennesker er omkring deres sygdom. De har talt om fremtiden, livsændringer osv. På onkologisk afdeling oplevede jeg, at det tværprofessionelle samarbejde fungerede godt, og samarbejdet mellem fagpersoner, patient og pårørende var eminent. Jeg oplevede humanistisk sygepleje til patienten og følte, at her gjorde sygeplejerskerne en forskel. Når patienten blev indlagt, blev der ikke kun taget stilling til den primære indlæggelsesårsag. Der blev også taget hånd om patientens situation og hele forløbet, havde noget ændret sig? Og var der opstået noget uforudsigeligt? Det var især i situationer, hvor patienten var blevet dårligere, at jeg oplevede pårørende, som syntes, det var hårdt at tage sig af deres kære. I disse situationer var personalet dygtige til at finde løsninger som ekstra hjemmehjælp, aflastningsplads, rehabilitering på hospice eller permanent plads på hospice. Jeg stod selv i en situation en fredag med en ældre dame, der blev indlagt med en smerteproblematik. Hendes datter havde søgt orlov, men syntes, moderen var blevet tiltagende dårlig og mente ikke selv, at hun magtede opgaven. Da vi nævnte hospice for de to døtre, var de åbne over for denne løsning. Jeg kontaktede hospice, og der var en ledig plads allerede om mandagen. Jeg fortalte døtrene om dette, og de var meget lettede. Deres mor syntes også, det var en god løsning, og jeg kunne mærke, at jeg havde afhjulpet en stor bekymring omkring moderens fremtid og forløb. Da jeg gik hjem den dag, følte jeg virkelig, at jeg havde hjulpet både patient og pårørende til at kunne slappe af i situationen og nyde den sidste tid. Jeg følte, at jeg havde gjort en forskel. Er du sygeplejestuderende, og har du oplevet en situation, hvor du lærte noget af en patient, en pårørende eller en fagperson i sundhedssektoren, så skriv til os. Send din historie til Den må højst fylde tegn uden mellemrum. Du får 500 kr., når din historie bliver bragt i Sygeplejersken. 10 Sygeplejersken\n11 kulturjournalen verden rundt Teater Kvinde kend din krop Oplev den første dramatisering af tidernes indflydelsesrige bøger om kvinder og krop., bl.a. Kvinde kend din krop fra Forestillingen er en collage af udtræk fra bøgernes vejledninger, vævet sammen af erfaringer fra virkelighedens kvindeliv, tilsat humor og krop. Emnerne er bl.a. orgasme, overgangsalder og plastikkirurgi. Hele landet frem til 2014 Et år med magisk tænkning Efter 40 års ægteskab falder John en dag om på stuegulvet og dør. Det følgende år forsøger hans kone at forstå sorgen over sin mand, samtidig med at hun hjælpeløst må se til, mens også datteren rammes af sygdom. Skuespilleren Lane Lind konfronterer i sin monolog det moderne menneskes frygt for døden og angsten for at miste. Hele landet frem til 2014 Udstilling Gamle knogler, ny viden Ubehandlet syfilis, krogede sammenvoksede knoglebrud og spedalskes vansirede fødder er nogle af de alvorlige knogleforandringer, der er at se i udstillingen. Knoglerne i udstillingen stammer fra mennesker, der levede mellem 1172 og De afspejler en tid før den moderne medicin og penicillinens opdagelse og er unikke for forskningen og forståelsen af fortidens sygdomme og deres behandling. Tir.-søn , Øm Kloster Museum, Ry Dette er et udpluk af kulturelle tilbud i den kommende tid med relevans for sygeplejersker. Se for flere informationer og arrangementer. Sygeplejersken tager forbehold for datoændringer, programflytninger og lign. Vi stoler mest på de varme hænder For tredje år i træk er sygeplejerskerne blevet kåret som landets mest troværdige faggruppe. Analysebureauet Epinion har for Radius Kommunikation undersøgt holdningen til 20 forskellige faggrupper. Godt adspurgte danskere har vurderet faggruppernes troværdighed på en skala fra 1-5. På førstepladsen ligger sygeplejerskerne med en score på 3,94. Vi stoler generelt meget på de mennesker, der varetager de nære opgaver i velfærdsstaten. Det gælder lige fra sygeplejersken og lægen, der tager sig af os på hospitalet, til politiet som dem, der passer på os og opretholder lov og orden. Derfor er toppen af de faggrupper, vi tillægger størst troværdighed, relativt stabil år efter år, siger seniorpartner fra Radius Kommunikation, Nicolaj Taudorf Andersen, i en pressemeddelelse. Sygeplejerskernes troværdighed er faldet lidt. Den lå i 2011 på 4,0 og i 2012 på 4,03. (mdk) Top 5 Lige efter sygeplejerskerne på førstepladsen ligger læger, politibetjente, præster og skolelærere, når det gælder troværdighed. Sygeplejersker 3,94 Læger 3,89 Politibetjente 3,82 Præster 3,69 Skolelærere 3,48 Sygeplejersker skal stå for hjerteflimmerklinikker Sygeplejebemandede klinikker for atrieflimmer på vej i hele landet. Initiativet er kommet på baggrund af erfaringer for Holland, hvor sygeplejerskeklinikkerne har nedbragt antallet af genindlæggelser, risiko for blodpropper i hjernen og dødsfald som følge af hjertekarsygdomme. Sygeplejerskerne skal bl.a. undervise patienterne i, hvad de skal gøre, når de oplever symptomer. Stressede britiske sygeplejersker overvejer at stoppe Næsten to ud af tre britiske sygeplejersker har inden for det sidste år overvejet at stoppe med sygeplejearbejdet pga. stress. Det viser en ny undersøgelse fra sygeplejerskernes fagforening The Royal College of Nursing, RCN. Sygeplejersker i Storbritannien har siden 2010 oplevet personalenedskæringer og et toårigt lønstop samt et loft på 1 pct. for stigninger frem til Virkeligheden er, at sygeplejersker tager sig af flere patienter med færre personaler og mindre tid. Det kan simpelthen ikke fortsætte, siger generalsekretær for RCN, Dr. Peter Carter, til Daily Mirror. Norske politikere vil have neutrale titler Politikere fra flere norske partier har bedt sundhedsmyndighederne om at ændre titlerne for jordemødre og helsesøstre (sundhedsplejersker, red.) af ligestillingshensyn. Man har længe været optaget af at skabe gode kvindelige forbilleder i mandejob, nu vil vi også gøre det modsatte, siger Julie Brodtkorb fra partiet Høyre ifølge I Norsk Sykepleierforbund er leder for helsesøstrene Astrid Ersvik glad for interessen, men mener, at der er andre sager, der er vigtigere. Når det gælder rekruttering, mener jeg, at titler kan være en årsag, men at løn og arbejdsforhold er langt vigtigere, siger Astrid Ersvik. Kontrol af engelske sygeplejersker I Storbritannien planlægger sundhedsmyndighederne at indføre et system, hvor sygeplejerskers og jordemødres kvalifikationer kontrolleres hvert tredje år. Ifølge NMC, Nursing and Midwifery Council sker det som led i arbejdet med at øge patientsikkerheden. I dag er det op til hver enkelt sygeplejerske og jordemoder at dokumentere sine færdigheder indenfor faget med regelmæssige mellemrum, men kontrollen sættes altså nu i system. De engelske læger blev sidste år underlagt en lignende kontrol, men kun hvert femte år. Sygeplejersken\n12 Redaktion: Jette Bagh Illustration: Pia Olsen dilemma 10 øl på køkkenbordet Jette Bagh, fagredaktør Er det en opgave for den offentlige hjemmepleje at købe øl til en alkoholmisbrugende borger? Det spørgsmål rejser en timelønnet social- og sundhedshjælper under personalefrokosten. Efter studentereksamen får Amanda arbejde i hjemmeplejen som timelønnet hjælper. Hun befinder sig godt med at besøge borgerne og er vellidt af sine kolleger, der er social- og sundhedshjælpere og assistenter. En dag har Amanda fået en ny borger, Jørgen, og her lyder opgaven, at hun skal smøre frokost til ham og sætte 10 øl parat på køkkenbordet. Det vil Jørgen gerne have, og det er stort set det eneste, han vil have. Jørgen er 63 år, ufaglært og plaget af moderat KOL. Hans eneste selskab er katten Pils. Jørgen bor i en beskyttet bolig, og han får besøg af en hjælper hver dag. I pausen midt på dagen spiser personalet i hjemmeplejen frokost sammen, man tager en runde for at afdække eventuelle problemer og spørgsmål, og Amanda spørger ud i rummet, hvorfor man dog påtager sig den opgave at indkøbe og sætte 10 øl på køkkenbordet til en mand, der åbenlyst ville have bedre af at undvære dem. Hvordan mener du, personalet skal svare Amanda? Hvad mener du selv? Læs, hvad to sygeplejersker med særlig interesse for etik mener om spørgsmålet. I dette tilfælde er det en ny kollegas umiddelbare undren over, at sundhedsfagligt personale medvirker til et alkoholindtag, der for den pågældende synes uforståeligt, når nu alle ved, at alkohol er skadeligt hvordan kan det give mening? Meningen findes i dette tilfælde i respekten for den enkeltes selvbestemmelse, det faglige skøn i forhold til borgerens værdier og vaner. En hensigtsmæssig refleksion kunne være spørgsmålet om, hvilken konsekvens det ville få, hvis der ikke blev stillet øl frem til borgeren? Amanda skal på en god måde have forklaret, hvilke værdier der er på spil i plejen af den pågældende borger, at han har sin selvbestemmelsesret, og at vores opgave er at sikre, at borgeren er informeret og har forstået den givne og tilpassede information. Herefter er udfordringen at støtte borgeren i de valg, han træffer ud fra sine værdier og livssituation. Det kan være svært at forstå, og det er en stadig udfordring at have fokus på respekten for autonomi, når viden indikerer, at der burde gøres noget andet, men med hvilken ret kan vi påtage os at gøre andet end det beskrevne i denne situation? Af Grete Bækgaard Thomsen, sundhedschef i Lemvig Kommune, formand for Sygeplejeetisk Råd; Svar 1. Som sundhedspersonale skal vi stimulere og motivere til sund levevis. Samtidig har borgeren, i dette tilfælde Jørgen, ret til selv at vælge sin livsstil og dermed også retten til at vælge usundt og decideret livsforkortende. Men vi skal ikke som sundhedspersonale hjælpe borgeren til en usund livsstil, som denne case kan ses som eksempel på. Den beskrevne hjælp virker ureflekteret og uprofessionel. Om de 10 øl kan være et led i en aftrapningsplan, er svært at forestille sig, men man kan ønske sig, at det er personalets svar. Alligevel synes det voldsomt at stille så mange øl frem. Nærhedsetikken kan synes at lide, da Jørgen forekommer ganske overladt til sig selv. Men forhåbentlig fortæller gruppen af hjemmehjælpere også om de overvejelser og bekymringer, de gennem tiden har haft for Jørgen. I bedste fald spørger de Amanda, om hun som ny kan komme med idéer til, hvordan man bedst hjælper Jørgen såvel med alkoholforbruget som med det isolerede liv. Af Dorte Elise Møller Holdgaard, RN, Etik- og Kvalitetskonsulent, exam.art., SD, MPA. Formand for den lokale kliniske etiske komité ved Aalborg Universitetshospital. Svar 2. Mon ikke mange erfarne kender denne situation, hvor en ny kollega undrer sig over den eksisterende praksis og først efter et stykke tid ved, hvad man skulle have svaret? Har du et dilemma, du gerne vil have belyst? Send det til fagredaktør Jette Bagh på Det må højst fylde 900 tegn uden mellemrum. Husk navn og medlemsnummer på din mail. 12 Sygeplejersken\n13 UDNYT DINE TALENTER Tag Diplom i Sundhed og bliv klar til nye udfordringer i dit arbejde. Uddannelsen styrker dine professionelle kompetencer og giver dig et nyt perspektiv på din praksis. Vi udbyder modulerne ESBJERG KOLDING Akut pleje og behandling - for sygeplejersker i kommuner 5. maj til 27. maj 2014 Behandleruddannelse for sygeplejersker - på skadestuer, lægehuse, akut beredskab 5. maj til 27. juni 2014 Psykiatri teori og metode i arbejdet med den sindslidende 24. feb. til 22. april 2014 Sundhedskommunikation, vejledning og coaching 28. januar 15. maj 2014 Tjek ucsyd.dk/diplom og ring Sygeplejersken\n14 Vind Geos bog Ikk for sjov om kemo og comedy Før jeg skulle begå synd i en plastickop, skulle jeg tale med en læge og ultralydscannes. Jeg blev spurgt, om jeg ville donere min testikel til forskning, hvortil jeg for sjov svarede, at jeg nu havde håbet på at kunne få den med hjem i et syltetøjsglas. Til min store overraskelse kunne det faktisk godt lade sig gøre. Komikeren Geo blev sidste år alvorligt syg af kræft. Humoren blev hans kamp mod sygdommen, og i foråret udgav han bogen Ikk for sjov om sit behandlingsforløb og tankerne om at blive ramt af en alvorlig sygdom. I bogen fortæller Geo tragikomisk og usentimentalt om pinlige sædprøver, om portører, som vil have jokes på operationsgangen, og om kun at ville have frosne ærter til morgen-, middags- og aftensmad. Bogen følger Geos møde med hospitalsvæsenet, hvor han på trods af opslidende kemobehandlinger alligevel formår at holde fast i de positive ting som f.eks. udsigten over København fra 15. sal på Rigshospitalet og fraværet af numsetermometre. Sygeplejersken har fået et eksemplar af bogen med en hilsen fra Geo du kan vinde bogen ved at svare på følgende spørgsmål: Geo har sammen med en række andre kendte komikere deltaget i velgørenhedsshowet Comedy Aid, der sidste år havde 20-årsjubilæum. Hvilken forening gik overskuddet fra showet til i ? Send dit svar senest den 10. oktober til og skriv GEO i emnefeltet. Vi trækker lod blandt alle rigtige besvarelser, og vinderen får direkte besked. ONDT I RYGGEN? De fleste får indimellem ondt i ryg, skulder eller nakke. Når det sker, har du bedst af at være aktiv og bevæge dine muskler og led også selv om det gør ondt. Det viser forskningen. Scan koden, og få fem gode råd, som kan hjælpe jer i gang. Bevæg dig ind på jobogkrop.dk og se, hvad I kan gøre på arbejdspladsen. 14 Sygeplejersken\n15 Historisk Hørlagener, håndsving og loftslifte løfter sygeplejen Et hejseapparat bygget af jernrør var i 1912 en landvinding inden for sygeplejen. I dag kan lifte diskret monteres i loftet og trækkes derhen, hvor der er brug for dem. Tekst Susanne Bloch Kjeldsen Foto: Charlotte Dahl Foto: Dansk Sygeplejehistorisk Museum I Tidsskrift for Sygepleje nr. 9/1912 er Dr. Borries Løfteplan forklaret sådan: Med kroge sættes løfteplanet let i forbindelse med de fra hejseapparatet nedhængende løse trisser. Opstilling og patientens anbringelse kan let udføres på ca minutter. En gruppe medarbejdere bliver undervist i at bruge en loftslift til en bariatrisk patient. Foto stammer fra en øvelse på Sygehus Lillebælt. Dengang En hjemmesygeplejerske beretter i Tidsskrift for Sygepleje nr. 9/1912, hvordan brugen af sygehuslæge Dr. Borries såkaldte løfteplan kan lette arbejdet med at få en immobil patient ud af sengen for f.eks. at komme over på bækken eller for at kunne skifte forbinding ved decubitus. Fremgangsmåden lyder: To stærke hørlærredslagner lægges én gang sammen på langs og lægges på tværs over sengen under patienten og hovedgærdet. Lagnerne afpasses, så de lader et rum på ca. 7 tommer (ca. 18 cm) frit på sengens midte. Rammen samles og lægges på madrassen uden om patienten, og lagnerne fungerer som løfteplan, hvor patienten hviler under ophejsningen, som foregår ved hjælp af håndsving. Når lagnerne skal skiftes, hejser man patienten, lægger nye lagner på sengen og dækker dem med voksdug. Så hejses patienten ned igen, og man trækker de brugte lagner ud ved hjælp af den glatte voksdug. Løfteplanet var bygget af jernrør og bestod af tre dele, der kunne samles i løbet af få minutter. Dengang kunne man leje et løfteplan i C. Nyrops Etablissement. Prisen var 10 kr. månedligt, og med i prisen var inkluderet en mand, som kom og stillede apparatet op. Nu Når liften er monteret i loftet, kan man trække den lige derhen, hvor man skal bruge den i et rum. Loftslifte optager ikke gulvplads, og i hverdagen gør de det nemmere for personalet på f.eks. en intensivstue at bevæge sig rundt. Liftene bliver ikke kun brugt til at forflytte patienter, men f.eks. også til at holde patienternes ben ved forbindsskift og sengebad. Den gammeldags voksdug er skiftet ud med glidestykker og spilerdug. En moderne lift kører lydløst med glidende start og stop. Sikkerheden bliver overvåget under løfteprocessen, og liften kan f.eks. veje patienten. Nogle lifte kan løfte patienter, der vejer op til 350 kilo. Sygeplejersken\n16 Iværksætteri Fra til iv 16 Sygeplejersken\n17 iværksætteri lønmodtager ærksætter De allerfleste sygeplejersker arbejder som lønmodtagere, men nogle få vover springet ud i ukendt land, fordi de har fået en idé, de tror på. Mød to sygeplejersker, der er startet som selvstændige, og læs om, hvad man skal gøre, hvis man vil gøre en god idé til sin forretning. Tekst Mille Dreyer-Kramshøj Illustration Bob Katzenelson Den typiske iværksætter, 2008 Den gennemsnitlige kvindelige og mandlige iværksætter kommer fra den private sektor, er 39 år, gift/samboende og har ét barn. Kilde: Kvindelige iværksættere et statistisk portræt, Erhvervs- og byggestyrelsen, år Alder 39 år 10,5 år Erhvervserfaring 12 år 1 barn Antal børn 1 barn Gift/samboende Civilstand Gift/samboende 33,4 pct. Branchekendskab 37,8 pct kr. Nettoformuer kr. Privat sektor Sektor året før Privat sektor Lønmodtager Stilling året før Lønmodtager Erhvervsservice Branchevalg Handel og transport mv. Sygeplejersken\n18 Ud med sukker, cravings og overvægt velkommen energi og overskud. Sådan lyder slaglinjen på sygeplejerske Anne Seidelins hjem- Iværksætteri meside. Ved siden af sit arbejde som konsultationssygeplejerske bygger hun en virksomhed op som selvstændig kostvejleder. 18 Sygeplejersken\n19 iværksætteri Kostnørden, som sælger knivskarpt blodsukker Anne Seidelin har som konsultationssygeplejerske specialiseret sig i livsstilssamtaler og har taget en kostvejlederuddannelse. Men hvorfor ikke sælge varen selv? Tekst Susanne Bloch Kjeldsen Foto Søren Svendsen En kostnørd. Sådan betegner Anne Seidelin sig selv. Allerede som barn blev jeg grebet af budskabet et æble om dagen kan holde lægen væk, og lige siden har jeg været enormt fascineret af kostens betydning, siger hun. For snart to år siden sprang sygeplejerske Anne Seidelin ud som selvstændig kostvejleder. Hun var konsultationssygeplejerske med speciale i livsstilssamtaler med patienter med kroniske sygdomme som f.eks. diabetes og forhøjet kolesterol. Hun havde udviklet en coachingbaseret tilgang, som virkede godt for patienterne i klinikken. Idéen til at blive selvstændig kom fra flere af mine patienter, som foreslog mig, at jeg lige så godt kunne tilbyde kostvejledning som selvstændig. Og mit eget netværk sagde det samme. På et tidspunkt betød en ny overenskomst med regionerne, at ydelsen for forebyggende livsstilssamtaler forsvandt, og fremover måtte livsstilssamtalerne i klinikken kun være af 10 minutters varighed. Det var ikke tilfredsstillende, selv om jeg blev god til at effektivisere mine metoder. Det var med til at skubbe til tanken om at blive selvstændig, fortæller Anne Seidelin. Hun skræddersyr individuelle forløb til kunderne, og det giver hende stor faglig tilfredshed. Jeg har læst tonsvis af bøger og videnskabelige artikler om kostens betydning, og min sygeplejebaggrund gør, at jeg kan omsætte den viden til praksis. Jeg ved, at mine metoder virker, fordi jeg har set så mange mennesker opnå gode resultater. Anne Seidelin har dog beholdt en livline til sit faste arbejde i lægeklinikken. Jeg må indrømme, at jeg er lidt af en pivskid. Jeg har beholdt 20 timer i klinikken for dog at have lidt økonomisk sikkerhed. En overvindelse at træde frem For at gøre sig kendt har Anne Seidelin en hjemmeside og en Facebookside, hvor hun fremtræder selvsikkert på de professionelle fotos. Men det har faktisk været en overvindelse at træde frem, forklarer Anne Seidelin. Det er virkelig svært for mig at finde den selvfede side frem. At skulle promovere mig selv som en ekspert og være stor i slaget. Turde sælge mit produkt og mig selv, det kan godt give mig en knude i maven. Anne Seidelin gjorde sig ikke de store strategiske forberedelser på forhånd. Der er en masse ting, jeg har skullet lære om skat, moms og markedsføring. Jeg har fået hjælp til at opbygge en hjemmeside, men jeg har selv skrevet teksterne, ligesom jeg skriver månedlige nyhedsbreve og blogindlæg med opskrifter, som jeg selv kreerer, fotograferer og uploader. Bloggen hjælper med at få hjemmesiden højere op i søgeresultaterne på Google. Næste skridt bliver, at jeg vil skrive en bog men det kræver virkelig mod og tid. I øjeblikket har Anne Seidelin sin praksis i sit private køkken-alrum, og hver anden lørdag låner hun et lokale. Hun drømmer om at kunne droppe sikkerhedsnettet i form af fast arbejde og leve af sin virksomhed. Det første år havde jeg mange udgifter og kun et beskedent overskud jeg tør ikke regne min gennemsnitlige timeløn ud. Jeg vil gerne have råd til at leje et lokale ude i byen, men først skal jeg have gang i nogle flere virksomhedsaftaler, siger Anne Seidelin. Læs mere om Anne Seidelin på 3 gode råd fra Anne Seidelin 1. Find en idé, som du oprigtigt ønsker at bruge al din fritid på de første to år. 2. Hold din forretning på et så lavt omkostningsniveau som muligt, så du ikke får underskud. 3. Sørg for at have de nødvendige kompetencer på forhånd, for du får ikke tid efterfølgende. Sygeplejersken\n20 Først på med uniformen. Så ind i bilen og ud til borgerne. Susan Iværksætteri Brink besøger sine klienter i deres egne hjem, når hun kører Sønderjylland rundt med sit nystartede firma. 20 Sygeplejersken\nLær at håndtere konflikter På job Sygepleje på gadeplan Sygeplejersken Danish Journal of Nursing nr. 11 27. september 2013 113. årgang Mennesker med ICD behøver individuel støtte Implementering kræver