Nye muligheder for virksomhedernes ... - BAR - jord til bord.\n”Nye muligheder forvirksomhedernes sikkerhedsarbejde”9. september 2010v/ Jens JensenArbejdstilsynet\nBaggrunden for de nye regler• Samarbejde om arbejdsmiljø påvirksomhederne skal matche samfundsudviklingen Nye typer af virksomheder er opstået Virksomhedernes interne struktur har ændret sig Nye ledelsesformer- og strukturer Nye arbejdsmiljøproblemer i fokus\nSamarbejde er det centrale• Samarbejde mellem arbejdsgivere, ledere ogansatte er centralt for en styrkelse afvirksomhedernes arbejdsmiljøindsats• Godt samarbejde giver et bedre grundlag forat træffe beslutninger og en bedreimplementering af beslutningerne• Samarbejde giver tillid, er værdiskabende oggiver arbejdsglæde\nArbejdsmiljø som strategiskelement• Arbejdsmiljø skal indgå i virksomhedens strategiskeledelse: Værdigrundlag Planlægning Produktion Kvalitet Økonomi• Aktiv ledelsesinvolvering i arbejdsmiljøorganisationen• Nye udfordringer for arbejdsmiljørepræsentanter ogledere i arbejdsmiljøorganisationen\nÅrlig arbejdsmiljødrøftelse• Den årlige arbejdsmiljødrøftelse er en vigtig del af dennye fleksible arbejdsmiljøorganisation.• Drøftelsen vil hjælpe med til, at arbejdsmiljø bliver en delaf virksomhedens strategiske ledelse og daglige drift.• Drøftelsen kan tilrettelægges ud fra virksomheden behov• Når Arbejdstilsynet kommer på tilsyn, skal virksomhedenskriftlig kunne dokumentere, at den årligearbejdsmiljødrøftelse har fundet sted.\nVidensløft i virksomheder med1-9 ansatte• Videreførelse af samarbejdsprincippet ivirksomheder med 1-9 ansatte• Årlig drøftelse om tilrettelæggelse afsamarbejdet om arbejdsmiljø, herunderhvilken viden der er behov for• De eksisterende pligter og drøftelser omarbejdsmiljø sættes i system\nArbejdsmiljøorganisationen ivirksomheder med 10-34 ansatte• Virksomhederne skal etablere enarbejdsmiljøorganisation, der skal varetage både dedaglige, planlæggende og koordinerende opgaver omsikkerhed og sundhed• Medlemmer af organisationen: en eller flere valgte arbejdsmiljørepræsentanter en eller flere arbejdsledere arbejdsgiveren eller dennes repræsentant er formand• Virksomheden skal tilrettelægge samarbejdet på enårlig drøftelse\nArbejdsmiljøorganisationen ivirksomheder med 35 ansatte og derover• Der skal etableres en arbejdsmiljøorganisation påmindst to niveauer, et gruppeniveau og etudvalgsniveau.• De daglige opgaver om sikkerhed og sundhed skalvaretages af en eller flere grupper• De overordnede, planlæggende og koordinerendeopgaver om sikkerhed og sundhed varetages af et ellerflere udvalg• Virksomheden skal selv tilrettelægge samarbejdet påen årlig drøftelse\nStørrelsen afarbejdsmiljøorganisationen• Arbejdsgiveren fastsætter i samarbejde med deansatte og arbejdslederne det endelige antalmedlemmer i arbejdsmiljøorganisationen.• Antallet fastsættes med udgangspunkt i Virksomhedens størrelse, ledelsesstruktur, geografiskeforhold Arbejdsmiljørisici, arbejdets art og farlighed Det såkaldte nærhedsprincip: De ansattes mulighed for athave kontakt med deres arbejdsmiljørepræsentanter\nØget viden og kompetenceom arbejdsmiljøarbejdet• Medlemmer af arbejdsmiljøorganisationen skal gennemføreen arbejdsmiljøuddannelse på 3 dage senest 3 månederefter den pågældende er valgt, udpeget eller trådt i funktion• Arbejdsmiljøuddannelsen for arbejdsmiljøorganisationensmedlemmer skal løbende suppleres: Tilbud om supplerende uddannelse svarende til 2 dage, der skalgennemføres senest 12 måneder efter den pågældende er trådt ifunktion Tilbud om efterfølgende supplerende uddannelser svarende til 1½dag, der skal gennemføres hvert år i funktionsperioden Medlemmerne har ret til den supplerende uddannelse\nMulighed for aftaler• Den eksisterende aftaleordning omorganisering opretholdes• Der skabes ny mulighed for, at der kan indgåsaftale om en tværgående organisering mellemflere virksomheder• Aftalerne skal indgås som rammeaftalerkombineret med virksomhedsaftaler• Aftalerne håndhæves af parterne\nPligter, rettigheder og opgavervidereføres fra SiO-reglerne• Arbejdsgiverens pligter videreføres i hovedtræk i det nyeregler.– Fx har arbejdsgiveren fortsat ansvar for at samarbejdet omsikkerhed og sundhed etableres, udvikles og vedligeholdes.– Fx får arbejdsmiljøorganisation fortsat den nødvendige tid tilrådighed til at udføre arbejdet.• Arbejdsmiljøorganisationens opgaver og funktionervidereføres– Fx skal arbejdsmiljøorganisationen fortsat varetageog deltage i aktiviteterne til beskyttelse af deansattes sikkerhed og sundhed.\nHvad sker der nu?• De nye regler træder i kraft 1. oktober2010• Arbejdstilsynet udarbejder nyevejledninger på området.\n”Nye muligheder forvirksomhedernes sikkerhedsarbejde”9. september 2010v/ Jens JensenArbejdstilsynet\nPage 2 and 3: Baggrunden for de nye regler• Sam\nPage 4 and 5: Arbejdsmiljø som strategiskelement\nPage 6 and 7: Vidensløft i virksomheder med1-9 a\nPage 8 and 9: Arbejdsmiljøorganisationen ivirkso\nPage 10 and 11: Øget viden og kompetenceom arbejds\nPage 12 and 13: Pligter, rettigheder og opgavervide\nMagazine: Nye muligheder for virksomhedernes ... - BAR - jord til bord.


DTU part i projekt om energilagring i sten - DTU Mekanik\nForside Nyheder DTU part i projekt om energilagring i sten\nForside Nyheder DTU part i projekt om energilagring...\nDTU part i projekt om energilagring i sten\ntirsdag 20 apr 21\n45 25 41 13\nProjektet ”GridScale – Et omkostningseffektivt storskala el til el lager” med DTU som part har som ambition at tage energilagring i sten til nyt niveau.\nDen grønne omstilling er i fuld gang, og stadig større energimængder kommer fra vedvarende energikilder som vind og sol. Mange forventer, at vores elektricitet om kun 10 år er 100 procent baseret på vedvarende energikilder. Men når solen ikke skinner, vinden ikke blæser, og de traditionelle kraftværker ikke længere er i drift, hvad gør vi så? Det er en af de store udfordringer i den grønne omstilling, og her er lagring af energi i sten et stærkt svar.\nElektricitet fra varme sten\nPotentialet i energilagring i sten er dokumenteret i to danske innovationsprojekter gennemført på DTU Risø Campus af henholdsvis Andel og Stiesdal Storage Technologies. I begge projekter bliver elektricitet lagret som varme i sten – og den varme kan benyttes til at producere elektricitet, når der er behov.\nMed projekterne blev videnniveauet for storskalalagre løftet fra en idé til noget, som er realistisk og teknisk muligt. Det har både medført et nyt projekt, ”GridScale – Et omkostningseffektivt storskala el til el lager”, samt et partnerskab mellem Andel og Stiesdal Storage Technologies.\nOtte danske projektpartnere er blevet tildelt støtte fra Det Energiteknologiske Udviklings- og Demonstrationsprogram (EUDP) under Energistyrelsen til at accelerere udviklingen yderligere. Det er sket med et projekt, der løber over tre år og har et budget på 35 millioner kroner. Ud over DTU tæller partnerkredsen Stiesdal, Andel, Aarhus Universitet, Welcon, BWSC, Energi Danmark og Energy Cluster Denmark. Partnerne skal levere en energisystemanalyse og en designoptimering af et stenlager.\nMan vil eksempelvis kombinere den model for Europas energisystem, som Aarhus Universitet har udviklet, med DTU’s model for optimering af gasturbiner, så man både får et indblik i stenlagerets potentielle rolle i europæisk kontekst og kan optimere et idealdesign:\n”Målet er at fastlægge, hvordan stenlagring bedst hjælper Danmarks og Europas grønne omstilling. Ambitionen er at have et alternativ klar til opførelse på vind-øer og mange andre lokationer, hvor der er behov for lagring af vedvarende energi,” siger CEO Glenda Napier, Energy Cluster Denmark.\nKommerciel løsning på vej\nDet energilager, som partnerne Andel og Stiesdal Storage Technologies arbejder på, indeholder knuste sten i ærtestørrelse, der opbevares i isolerede ståltanke. Når der er overskud af strøm på elnettet, bliver lageret opladet ved, at et specialkonstrueret varmepumpesystem flytter varmeenergi fra ét sæt af tanke til et andet. Stenfyldet bliver koldere i de tanke, hvor energien tages fra, mens det bliver meget varmere i de tanke, som modtager varmen, helt op til cirka 600 grader. Varmen kan opbevares i stenene i mange dage, og når der på et tidspunkt er behov for mere strøm på elnettet, tilbageføres varmeenergien igen fra de varme tanke til de kolde tanke med en slags gasturbine, der producerer elektricitet. Denne løsning giver en høj effektivitet takket være lavt energitab. Lagerets størrelse kan skaleres op ved blot at tilføre flere tanke med stenfyld.\n”Jeg ser meget frem til at indlede et tæt samarbejde med Henrik Stiesdal og hans kolleger. Henrik er en pioner, som har været i den grønne omstilling siden 1976, og hans virksomhed repræsenterer en helt særlig teknologisk kompetence. Vi skal nu i fællesskab færdiggøre en prototype, som efterfølgende kan testes og vises frem. Det er vejen frem, hvis vi skal have løst et problem, der skaber barrierer for de ambitiøse mål om endnu mere vedvarende energi og elektrificering af samfundet," siger adm. direktør Jesper Hjulmand, Andel.\nHenrik Stiesdal har arbejdet med energilagring siden 2010 og glæder sig også over partnerskabet:\n”Den eneste rigtig store udfordring for en 100 procent grøn elforsyning er, at vi ikke kan gemme strømmen fra de tidspunkter, hvor vinden blæser og solen skinner, til senere brug. Produktion og forbrug er simpelthen ikke i balance. Der er endnu ikke kommercielle løsninger på dette problem, men det håber vi at levere med vores GridScale-energilagringssystem. Teknologiudvikling og avanceret udstyr gør det ikke alene, vi har også brug for samarbejde med en erfaren operatør, som har stor viden om elnettet og kan få produktion, lager og forbrug til at spille sammen i praksis. Her står Andel som en stærk og ambitiøs medspiller, som kan få teknologien afprøvet og rullet ud i stor skala.”\nFrist 25.05.2021 Postdoc in 3D printing of continuous fiber composites\nFrist 23.06.2021 Senior Researcher in Manufacturing of Fibre Composites