Vejledning om organisation af ungdomsboliger, der er opført med offentlig støtte - retsinformation.dk\nVEJ nr 165 af 27/09/1991 Gældende\nVejledning om organisation af ungdomsboliger, der er opført med offentlig støtte\nBygge- og Boligstyrelsen, 6. k. 5213-4\nBEK nr 666 af 27/09/1991\n1. Ved Bygge- og Boligstyrelsens bekendtgørelse nr. 666 af 27. september 1991 om organisation af ungdomsboliger, der er opført med offentlig støtte, herefter benævnt organisationsbekendtgørelsen, er fastsat regler om organisation af alle ungdomsboliger, der er opført med offentlig støtte. Omfattet af bekendtgørelsen er således ungdomsboliger, der er opført med statsstøtte efter lov nr. 235 af 30. april 1946 eller senere byggestøtte-, kollegiestøtte- eller boligbyggerilove, såfremt de er organiseret som en selvejende institution. Omfattet af bekendtgørelsen er endvidere ungdomsboliger, der ikke er opført med statsstøtte, men som er godkendt af Bygge- og Boligstyrelsen i medfør af boligbyggerilovens § 67, stk. 1, nr. 8, samt ungdomsboliger, der er oprettet efter reglerne i § 15, stk. 3 i lov om byfornyelse og boligforbedring, og som er godkendt i medfør af boligbyggeriloven. Der er herved sket en mindre udvidelse af antallet af ungdomsboliginstitutioner, hvorom der er fastsat nærmere regler om organisation.\nI bekendtgørelsen er der med udgangspunkt i de for almennyttig boligvirksomhed gældende regler fastsat ændrede regler for beboernes indflydelse på ungdomsboliginstitutionens drift. Beboernes indflydelse er herved blevet væsentligt udvidet, men dog således at den er afpasset de særlige forhold, der gør sig gældende ved selvejende ungdomsboliginstitutioner.\nVed Bygge- og Boligstyrelsens normalvedtægt for selvejende ungdomsboliginstitutioner, der er opført med offentlig støtte, er der fastsat regler for alle selvejende ungdomsboliginstitutioner, der er opført med offentlig støtte. Der er således - i lighed med organisationsbekendtgørelsen - sket en mindre udvidelse af antallet af ungdomsboliginstitutioner, for hvilke normalvedtægten gælder.\nEfter § 15, stk. 2 i organisationsbekendtgørelsen påhviler det kommunalbestyrelsen at påse, at samtlige selvejende ungdomsboliginstitutioners vedtægter er bragt i overensstemmelse med normalvedtægten senest den 31. december 1991.\nSåvel i organisationsbekendtgørelsen som i normalvedtægten og denne vejledning er »kollegier« overalt erstattet af »ungdomsboliger«. Heri er ingen realitetsændring.\nDer er ikke med denne vejledning tilsigtet øgede kommunale udgifter.\n2. Denne vejledning erstatter:\na. Punkterne 1-29 i Boligministeriets cirkulære af 2. februar 1978 om statsstøttede kollegier (Ledelse, tilsyn, udlejning og drift).\nDette cirkulære med bilag er herved ophævet i sin helhed.\nb. Det om beboernes inddragelse anførte i pkt. 11 Boligstyrelsens cirkulære af 14. september 1987 om offentlig støtte til udbedring af byggeskader og renoveringsarbejder mv. i statsstøttede ungdomsboliger.\n3. Som bilag til vejledningen er optrykt: Kap. 11 i lov om boligbyggeri, jf. lovbekendtgørelse nr. 643 af 10. september 1991 (bilag 1).(*1)\n4. Efter § 1 i organisationsbekendtgørelsen gælder reglerne for:\na. Ungdomsboliger, der er omhandlet i § 67, stk. 1 i lov om boligbyggeri, jf. lovbekendtgørelse nr. 643 af 10. september 1991, såfremt de er organiseret som en selvejende institution. Lovens § 67, stk. 1 omfatter alle ungdomsboliger, der er opført med statsstøtte efter byggestøtte-, kollegiestøtteeller boligbyggerilovgivningen. Endvidere omfattes ungdomsboliger som er oprettet efter regler i § 15, stk. 3, i lov om byfornyelse og boligforbedring, såfremt de er godkendt i medfør af boligbyggeriloven. Desuden omfattes kollegier, der ikke er opført med statsstøtte, men som godkendes af Bygge og Boligstyrelsen, og som opfylder bestemmelserne i lovens kap. 11, og bestemmelserne i lovens § 67, stk. 1.\nb. Ungdomsboliger, der modtager tilskud til nedbringelse af lejen efter § 73 a i lov om boligbyggeri, såfremt de er organiseret som en selvejende institution.\n5. For ungdomsboliger, der tilhører almennyttige boligselskaber, gælder reglerne om organisation i Boligstyrelsens bekendtgørelse nr. 784 af 14. december 1988 om almennyttig boligvirksomhed som ændret ved bekendtgørelse nr. 490 af 27. juni 1990 og nr. 583 af 8. august 1991, samt Boligstyrelsens cirkulære af 14. marts 1986 om organisation og udlejning af almennyttigt byggeri. Derudover gælder de i det pågældende boligselskab (boligforening) fastsatte regler. Disse regler gælder, uanset om ungdomsboligerne er integrerede, eller de udgør en selvstændig afdeling.\nDette indebærer, at hverken organisationsbekendtgørelsen eller normalvedtægten finder anvendelse på ungdomsboliger, der tilhører almennyttige boligselskaber.\n6. Organisationens opbygning er følgende:\na. Institutionens bestyrelse har den overordnede ledelse af institutionen. Reglerne om sammensætning af og udpegning af bestyrelsen, der er fastsat i § 75, stk. 2 i boligbyggeriloven, i organisationsbekendtgørelsens §§ 4- 5 og i normalvedtægtens § 4, stk. 1, uddybes i denne vejlednings pkt. 7-13. Reglerne om bestyrelsens opgaver og ansvar, der er fastsat i organisationsbekendtgørelsens §§ 2-3 samt i normalvedtægtens §§ 5-7, uddybes i denne vejlednings pkt. 14-18. Herudover indeholder organisationsbekendtgørelsens § 3, stk. 5 og § 4, stk. 2-7, samt normalvedtægtens § 4, stk. 2-4, § 7 og § 8 administrative regler; disse regler uddybes i denne vejlednings pkt. 19-20.\nb. Beboerrådet. Reglerne om valg af beboerråd, der er fastsat i organisationsbekendtgørelsens § 6, § 7, § 12, stk. 1 og stk. 4 samt § 13, uddybes i denne vejlednings pkt. 21-25. Reglerne om beboerrådets opgaver og ansvar, der er fastsat i organisationsbekendtgørelsens §§ 8-10, uddybes i denne vejlednings pkt. 26-35. Herudover indeholder organisationsbekendtgørelsens § 7, stk. 4-5 administrative regler, der er uddybet i denne vejlednings pkt. 36.\nc. Beboermødet. Reglerne om afholdelse af beboermøde, der er fastsat i organisationsbekendtgørelsens § 11, stk. 1-4, § 12 samt § 13, 3.-4.punktum, er uddybet i denne vejlednings pkt. 37-38. Reglerne om beboermødets opgaver og ansvar, der er fastsat i organisationsbekendtgørelsens § 6, § 8, stk. 2 og stk. 5, § 9, stk. 2-6, § 11, stk. 5, § 12, stk. 1-3 samt § 13, uddybes i denne vejlednings pkt. 39-45.\nd. Urafstemning. Reglerne herom, der er fastsat i organisationsbekendtgørelsens § 8, stk. 5, sidste punktum, § 9, stk. 4, sidste punktum, § 10 og § 11 stk. 5, er uddybet i denne vejlednings pkt. 46.\nBestyrelsens sammensætning og udpegning.\n7. Efter § 75, stk. 2 i lov om boligbyggeri skal der i bestyrelsen så vidt muligt være ligelig repræsentation af beboerne, af kommunalbestyrelsen og af uddannelsesinstitutionens ledelse.\nI medfør af § 75, stk. 1 i lov om boligbyggeri er der i organisationsbekendtgørelsens § 4 og § 5 samt i normalvedtægtens § 4, stk. 1, fastsat nærmere regler om bestyrelsens sammensætning og udpegning.\n8. Bestyrelsen skal omfatte 3 eller 6 medlemmer. Den ene trediedel udpeges af kommunalbestyrelsen uden indstilling. Den anden trediedel af bestyrelsen udpeges af kommunalbestyrelsen efter indstilling fra beboerne på et ordinært beboermøde. Den sidste trediedel udpeges efter indstilling fra ledelsen for de uddannelsesinstitutioner, hvis uddannelsessøgende forudsættes at være beboere i ungdomsboliginstitutionen. Dette indebærer, at hver af de 3 parter enten kan udpege/indstille 1 eller 2 bestyrelsesmedlemmer, dog således at alle parter skal udpege/indstille samme antal medlemmer.\nDet fastsættes i vedtægten for ungdomsboliginstitutionen, hvor mange medlemmer bestyrelsen skal bestå af.\nEfter § 13 i Boligstyrelsens bekendtgørelse nr. 179 af 16. marts 1988 om drift og tilsyn med ungdomsboliger, der er opført med statsstøtte (lejefastsættelse, regnskab, revision og tilsyn), med senere ændringer, herefter benævnt driftsbekendtgørelsen, er det overladt til kommunalbestyrelsen at godkende institutionens vedtægter i det omfang, vedtægterne er i overensstemmelse med den af styrelsen udarbejdede normalvedtægt, og kun indebærer en udfyldning af denne. Kommunalbestyrelsen er således beføjet til at træffe bestemmelse om, hvorvidt bestyrelsen skal bestå af 3 eller 6 medlemmer.\nSamtidig med udpegningen/indstillingen af bestyrelsesmedlemmer udpeges/indstilles suppleanter for disse.\nHvis medlemmer af bestyrelsen har økonomisk interesse i ungdomsboliginstitutionens drift, f.eks som leverandør eller forretningsfører, vil disse efter de almindelige forvaltningsretlige regler kunne være inhabile. Det samme gælder personer, der er erhvervsmæssigt tilknyttet erhvervelsen eller driften af andre ungdomsboliginstitutioner. Efter de almindelig forvaltningsretlige regler om inhabilitet må medlemmer af bestyrelsen heller ikke deltage i sager, hvor den pågældende eller andre, som vedkommende ved slægtskab eller på anden måde er nært knyttet til, har en særinteresse.\nBygge- og Boligstyrelsen skal - i modsætning til tidligere - ikke modtage indberetning om bestyrelsens sammensætning, herunder ændringer af bestyrelsens sammensætning.\nDer henvises til § 4, stk. 1-3 i organisationsbekendtgørelsen og § 4, stk. 1 i normalvedtægten.\n9. De medlemmer, der udpeges af kommunalbestyrelsen, kan ikke være uddannelsessøgende eller andre unge med særligt behov. Der er derimod intet til hinder for, at de medlemmer, som kommunalbestyrelsen udpeger, ikke er medlem af kommunalbestyrelsen, idet det dog forudsættes, at kommunalbestyrelsen til stadighed ved udøvelse af sit tilsyn er i nøje kontakt med dens egne repræsentanter i bestyrelsen. Kommunalbestyrelsen vil således have mulighed for at udpege personer, som har været initiativtagere til etablering af ungdomsboliginstitutionen som medlem af bestyrelsen.\nValget for de af kommunalbestyrelsen udpegede medlemmer af bestyrelsen og disses suppleanter gælder for kommunalbestyrelsens valgperiode. Genvalg kan finde sted.\nDer henvises til § 4, stk. 1, stk. 3, stk. 5 og stk. 7 i organisationsbekendtgørelsen.\n10. På et ordinært beboermøde, der afholdes hvert år senest 5 måneder efter regnskabsårets afslutning, dvs. senest 31. december, indstiller beboerne ved simpelt flertal medlemmer til bestyrelsen. Samtidig indstilles suppleanter for bestyrelsesmedlemmerne.\nValgbar til medlem af bestyrelsen er beboerrådets medlemmer. Herved sikres informationen mellem bestyrelsen og beboerrådet.\nBestyrelsen skal give kommunalbestyrelsen skriftlig meddelelse om de medlemmer og suppleanter, der indstilles af beboermødet, således at kommunalbestyrelsen kan foretage udpegning.\nUdpegningen gælder for 2 år, idet halvdelen af de af bestyrelsesmedlemmerne, der indstilles af beboerne, afgår hvert år. Hvis bestyrelsen er på 3 medlemmer afgår 1 medlem hvert år. Genudpegning kan finde sted. Ved den første udpegning bestemmes ved lodtrækning, hvilke bestyrelsesmedlemmer der skal afgå først.\nDer henvises til § 4, stk. 1, stk. 3-4, stk. 6-7, § 11, stk. 4 og § 12, stk. 1 i organisationsbekendtgørelsen, samt § 4, stk. 1 i normalvedtægten. Der henvises endvidere til pkt. 39 nedenfor.\n11. De uddannelsesinstitutioner, hvis ledelse indstiller medlemmer af bestyrelsen, bør være sådanne, hvis uddannelsessøgende især er beboere i ungdomsboliginstitutionen. Kommer beboerne fra flere uddannelsesinstitutioner, er der intet til hinder for, at ledelserne for flere uddannelsesinstitutioner i fællesskab udpeger bestyrelsesmedlemmer.\nI større byer, hvor beboerne ofte har tilknytning til forskellige uddannelsesinstiutioner, kan indstillingen af bestyrelsesmedlemmer foretages af organisationer for ledelsen af uddannelsesinstitutioner. Af landsomfattende organisationer kan nævnes: Rektorkollegiet, Dansk Seminarieforening, Rektorforsamlingen ved Danske Teknika, Sammenslutningen af Ledere af Tekniske skoler og Forstanderforsamlingen ved Handelsskoler.\nI meget små bysamfund uden en større uddannelsesinstitution vil ledelsen for uddannelsesinstitutioner i nærliggende byer, som beboerne typisk frekventerer, kunne indstille bestyrelsesmedlemmer.\nBestyrelsen skal i rimelig tid inden valg til bestyrelsen skriftligt oplyse ledelserne af uddannelsesinstitutionerne om adgangen til at indstille bestyrelsesmedlemmer. Det kan være hensigtsmæssigt, at bestyrelsen for ungdomsboliginstitutionen i henvendelsen til uddannelsesinstitutionernes ledelser gør rede for reglerne om sammensætningen, og indstillingen af bestyrelsen. Ligesom bestyrelsen bør gøre opmærksom på, at kommunalbestyrelsen efter organisationsbekendtgørelsens § 5 kan udpege medlemmer til bestyrelsen, såfremt uddannelsesinstitutionernes ledelser ikke indstiller det nødvendige antal.\nDet er overladt til kommunalbestyrelsen at bestemme hvilke uddannelsesinstitutioner, der skal rettes henvendelse til med henblik på at opnå indstilling af bestyrelsesmedlemmer fra ledelsen. Kommunalbestyrelsen kan således bestemme, at der skal rettes henvendelse til de uddannelsesinstitutioners ledelser, der efter de lokale forhold må anses for relevante. Kommunalbestyrelsen kan også vælge, at der skal rettes henvendelse til samtlige uddannelsesinstitutioners ledelser i området.\nDet kan i praksis i de tilfælde, hvor der er flere uddannelsesinstitutioner i området, være hensigtsmæssigt, at ledelserne kontakter hinanden med henblik på at opnå enighed om indstilling af det nødvendige antal bestyrelsesmedlemmer.\nOpstår der tvister mellem uddannelsesinstitutionernes ledelser om, hvem der er indstillingsberettigede, træffer kommunalbestyrelsen den endelige administrative afgørelse. Ligesom kommunalbestyrelsen træffer den endelige administrative afgørelse om, hvem af de indstillede der skal udpeges som bestyrelsesmedlemmer og suppleanter.\nDet kan fastsættes i vedtægten for ungdomsboliginstitutionen hvilke uddannelsesinstitutioners ledelser, der indstiller bestyrelsesmedlemmer. Vedtægterne vil normalt indeholde bestemmelse herom. Vedrørende kommunalbestyrelsens kompetence til at god kende vedtægterne henvises til pkt. 8.\nDe medlemmer, der indstilles af uddannelsesinstitutionernes ledelser, kan ikke være unge uddannelsessøgende eller andre unge med særligt behov.\nSamtidig med indstillingen af bestyrelsesmedlemmer indstilles suppleanter for disse.\nBestyrelsen giver kommunalbestyrelsen skriftlig meddelelse om de medlemmer og suppleanter, der indstilles af uddannelsesinstitutionernes ledelser, således at kommunalbestyrelsen kan foretage udpegningen.\nUdpegningen gælder for 2 år, genudpegning kan finde sted. Angående første periodes længde henvises til det ovenfor under pkt. 10 anførte.\nDer henvises til § 4, stk. 1, stk. 3, og stk. 5-7 i organisationsbekendtgørelsen samt § 4, stk. 1 i normalvedtægten.\n12. Indstiller beboerne eller uddannelsesinstitutionernes ledelser ikke det nødvendige antal bestyrelsesmedlemmer, kan kommunalbestyrelsen udpege de bestyrelsesmedlemmer, som kommunalbestyrelsen finder egnede. Højst en trediedel af medlemmerne kan udpeges blandt unge uddannelsessøgende eller andre unge med særligt behov.\nKommunalbestyrelsen bør i denne situation sigte mod en sammensætning af bestyrelsen, som ligger så tæt som muligt op ad forudsætningerne i § 75, stk. 2 i lov om boligbyggeri og i organisationsbekendtgørelsens § 4, stk. 1, om tredelt, ligelig repræsentation af beboerne, uddannelsesinstitutionernes ledelse og kommunalbestyrelsen.\nDer henvises til § 5 i organisationsbekendtgørelsen.\n13. Inden en ungdomsboliginstitution er taget i brug, vil det selvsagt ikke være muligt for beboerne at indstille medlemmer til bestyrelsen. Bestyrelsen vil derfor i denne periode bestå af medlemmer udpeget direkte af kommunalbestyrelsen og efter indstilling fra uddannelsesinstitutionernes ledelser samt af repræsentanter for initiativtageren til institutionen.\nDet påhviler bestyrelsen for institutionen at indkalde til det første beboermøde, såfremt beboerne i en ny institution ikke inden 6 måneder efter indflytningen tager initiativ hertil, jf. organisationsbekendtgørelsens § 12, stk. 4. På dette møde indstiller beboerne bestyrelsesmedlemmer og suppleanter for disse. Der henvises til pkt. 39 nedenfor.\n14. Bestyrelsen har det overordnede juridiske og økonomiske ansvar for institutionens dispositioner, og skal herunder sørge for, at institutionens virksomhed tilrettelægges, ledes og udøves forsvarligt i overensstemmelse med reglerne i boligbyggerilovens kap. 11, samt regler der er fastsat i medfør af boligbyggeriloven og institutionens vedtægter.\nBestyrelsen er ansvarlig for, at driften foregår efter rationelle administrationsmetoder, således at beboernes interesser tilgodeses, samtidig med at institutionens anliggender varetages bedst muligt. Bestyrelsen træffer desuden bestemmelser om varetagelsen af den daglige administration.\nDet påhviler bestyrelsen at drage omsorg for, at gældende regler, der sikrer beboerne medindflydelse på driften af institutionen, overholdes.\nBestyrelsen kan endvidere med 2/3 flertal træffe bestemmelse om ændringer af vedtægterne for institutionen. Beboerrådet og beboermødet har ingen indflydelse på indholdet af institutionens vedtægter, herunder ændringer af disse. Der henvises i øvrigt til pkt. 47-9 nedenfor.\nBestyrelsens overordnede ledelse skal herudover ses i sammenhæng med bestemmelsen i § 12 i driftsbekendtgørelsen. Efter denne bestemmelse skal kommunalbestyrelsen foretage indberetning til Boligstyrelsen (nu Bygge- og Boligstyrelsen), hvis der konstateres uregelmæssigheder af væsentlig betydning ved institutionens eller ejendommens drift, herunder huslejeaktioner og udlejningsvanskeligheder af mere permanent karakter. Det forudsættes, at kommunalbestyrelsen i udøvelsen af sit tilsyn til stadighed er i nøje kontakt med dens egne repræsentanter i bestyrelsen, således at muligheden for at afbøde økonomiske eller andre problemer for institutionen ikke forspildes ved en for sen indgriben fra bestyrelsens eller tilsynets side.\nBestyrelsen kan pådrage sig erstatningsansvar efter de almindelige erstatningsretlige regler, såfremt ungdomsboliginstitutionen har lidt tab som følge af kritisable dispositioner eller udvist forsømmelighed fra bestyrelsens side. Tilsvarende gælder for forretningsføreren. Kommunalbestyrelsen vil i givet fald kunne forlange, at institutionen rejser erstatningskrav overfor de pågældende.\nI det omfang bestyrelsen, jf. pkt. 13, forestår byggeopgaver, er bestyrelsen ansvarlig for, at byggeriet søges gennemført efter rationelle byggemetoder og til den lavest mulige pris. Endvidere er det bestyrelsens ansvar, at byggeriet søges udformet tilfredsstillende i planmæssig og teknisk henseende og at der stilles de fornødne krav om kvalitetssikring samt udarbejdes driftsplaner for ejendommen.\nDer henvises til bestemmelserne i organisationsbekendtgørelsens § 2, § 3, stk. 1, sidste punktum, og § 3, stk. 4, normalvedtægtens § 5 og § 9, samt driftsbekendtgørelsens § 12 og pkt. 24 i den dertil hørende vejledning (Boligstyrelsens vejledning af 16. marts 1988).\n15. Bestyrelsen er ansvarlig for, at udlejning og opsigelse af boligerne sker i overensstemmelse med reglerne herom.\nVedrørende opsigelse af lejerne henvises til § 77a i boligbyggeriloven samt Bygge- og Boligstyrelsens bekendtgørelse nr. 500 af 26. juni 1991 om opsigelse i statsstøttede ungdomsboliger med dertil hørende vejledning af 4. juli 1991. Vedrørende udlejning af ungdomsboliger henvises til § 79 i boligbyggeriloven, § 15 i driftsbekendtgørelsen samt punkterne 29-31 i den dertil hørende vejledning.\nDer henvises til § 2, stk. 4 i organisationsbekendtgørelsen og § 5 i normalvedtægten.\n16. Bestyrelsen skal godkende institutionens budget og årsregnskab. Bestyrelsen er ansvarlig for, at regnskabsaflæggelse, budget og lejefastsættelse sker i overensstemmelse med regler i driftsbekendtgørelsen. Bestyrelsen skal således hvert år senest 3 måneder før regnskabsårets begyndelse, dvs senest den 30. april, indsende budgettet til kommunalbestyrelsens godkendelse. Bestyrelsen skal endvidere inden 6 måneder efter regnskabsårets afslutning, dvs senest den 31. januar, indsende regnskabsmaterialet - årsregnskabet, årsberetningen, spørgeskemaet, revisors beretning og udskrift af revisionsprotokollen - til kommunalbestyrelsens godkendelse. Der henvises til § 8, stk. 3 og § 9, stk. 5 i driftsbekendtgørelsen, som er ændret samtidig hermed, samt punkterne 19-20 i den dertil hørende vejledning.\nI forbindelse med en ungdomsboliginstitutions ibrugtagelse indsender bestyrelsen, senest samtidig med at udlejningen påbegyndes, det driftsbudget, der skal danne grundlag for fastsættelse af lejen til kommunalbestyrelsens godkendelse. Det samme gælder, når den endelige leje skal fastlægges efter byggeregnskabets afslutning og byggeriets prioritering. Der henvises til § 10 i driftsbekendtgørelsen samt pkt. 14 i dertil hørende vejledning.\nVedrørende beboerrådets og beboermødets indflydelse på budgettet og årsregnskabet henvises til punkterne 27, 28, 40 og 41 nedenfor.\nDer henvises til organisationsbekendtgørelsens § 3, stk. 1 og normalvedtægtens § 5. Vedrørende lejefastsættelsen i øvrigt henvises til kap. 2 i driftsbekendtgørelsen og punkterne 6-17 i den dertil hørende vejledning.\n17. Det er bestyrelsen, der træffer beslutning om væsentlige forandringer, køb eller salg af institutionen. Forinden om- og tilbygningsarbejder, der skal finansieres ved låneoptagelse, påbegyndes, skal kommunalbestyrelsens godkendelse af selve projektet dog indhentes. Bygge- og Boligstyrelsens godkendelse skal tillige indhentes til følgende foranstaltninger:\n1) Forandringer, der fratager boligen dens karakter af ungdomsbolig.\n2) Nedlæggelse af ungdomsboliger med henblik på anden anvendelse.\n3) Sammenlægning af boliger.\n4) Større renoveringsarbejder, herunder moderniseringer, hvortil der søges støtte efter boligbyggerilovens kap. 11.\nVed lejeforhøjelser som følge af forbedringer m.v. indsender bestyrelsen et driftsbudget til brug for kommunalbestyrelsens godkendelse af lejeforhøjelsen.\nEfter § 12, stk. 3 i driftsbekendtgørelsen kan kommunalbestyrelsen dog til sikring af institutionens forsvarlige drift træffe de foranstaltninger, som den finder nødvendige. Kommunalbestyrelsen kan således pålægge bestyrelsen at foretage forandringer, samt foretage ændring af budgettet.\nVedrørende beboerrådets og beboermødets indflydelse på foretagelse af væsentlige forandringer henvises til punkterne 29-30 og 42 nedenfor. Beboerrådet og beboermødet har ikke indflydelse på beslutninger om køb eller salg af institutionen.\nBeslutninger om væsentlige forandringer, køb eller salg af institutionen skal godkendes af kommunalbestyrelsen og Bygge- og Boligstyrelsen eller Kongeriget Danmarks Hypotekbank og Finansforvaltning (Hypotekbanken) efter bemyndigelse. Bestemmelse herom skal tinglyses på ungdomsboliginstitutionens ejendom.\nVedrørende ungdomsboliginstitutionens opløsning ved likvidation henvises til pkt. 50 nedenfor.\nDer henvises til § 3, stk. 2 i organisationsbekendtgørelsen og § 6, stk. 1-2 i normalvedtægten. Der henvises i øvrigt til §§ 10-12 i driftsbekendtgørelsen samt punkterne 13-14 og 32-34 i den dertil hørende vejledning.\n18. Det er bestyrelsen, der træffer beslutning om skelforandringer eller pantsætning af institutionens faste ejendom. Beslutningen skal dog godkendes af kommunalbestyrelsen samt tillige af Hypotekbanken i henhold til § 19 i driftsbekendtgørelsen. Bestemmelse herom skal tinglyses på ungdomsboliginstitutionens ejendom.\nBeboerrådet og beboermødet har ikke indflydelse på beslutningen om foretagelse af skelforandringer eller pantsættelse af institutionens faste ejendom.\nDer henvises til § 3, stk. 3 i organisationsbekendtgørelsen og § 6, stk. 3 i normalvedtægten. Der henvises i øvrigt til § 11, stk. 2 og § 19 i driftsbekendtgørelsen samt punkterne 36-39 i den dertil hørende vejledning.\nAdministrative regler for bestyrelsens arbejde.\n19. Bestyrelsens arbejde er ulønnet.\nDer kan afholdes rimelige udgifter i forbindelse med bestyrelsens arbejde. Disse udgifter indgår i driftsbudgettet for ungdomsboliginstitutionen og afholdes over lejen. De udgifter, der her sigtes på, er f.eks. udgifter til kontorhold og udgifter i forbindelse med konferencer o.lign. Udgifterne optages på konto 25 (beboerfaciliteter) i driftsbudgettet og årsregnskabet, jf. kontoplanen der er optrykt som bilag 1 til driftsbekendtgørelsen.\nDer henvises til § 3, stk. 5 i organisationsbekendtgørelsen.\n20. Bestyrelsen er beslutningsdygtig, når mindst halvdelen af medlemmerne er til stede. Bestyrelsen vælger en formand blandt sine medlemmer. Beslutningen træffes af de tilstedeværende bestyrelsesmedlemmer ved simpelt flertal. Står stemmerne lige, gør formandens stemme udslaget.\nUngdomsboliginstitutionen forpligtes ved underskrift af 2 bestyrelsesmedlemmer, hvoraf den ene skal være bestyrelsens formand. Beslutning om ændringer af vedtægterne for institutionen kræver dog vedtagelse af mindst 2/3 af dem samlede bestyrelse. Vedrørende ændringer af vedtægter henvises i øvrigt til punkterne 47-49 nedenfor.\nBestyrelsesmøde indkaldes af formanden, når der skønnes at være behov herfor, samt når mindst 2 medlemmer af bestyrelsen anmoder herom. Indkaldelse sker skriftligt med 8 dages varsel og med angivelse af dagsorden. Der tages referat af bestyrelsesmøderne, som underskrives af formanden. Bestyrelsen kan i en forretningsorden fastsætte nærmere regler for udførelse af bestyrelsesarbejdet.\nBestyrelsen kan antage lønnet medhjælp. Udgifterne hertil optages på konto 10 (administration) og konto 11 (revision) i driftsbudgettet og årsregnskabet, jf. kontoplanen, der er optrykt som bilag 1 til driftsbekendtgørelsen.\nDer henvises til normalvedtægtens § 4, stk. 2, § 7 og § 8.\nValg af beboerråd.\n21. Beboerne i en ungdomsboliginstitution har ret til medindflydelse på institutionens drift efter de regler, der er fastsat i organisationsbekendtgørelsen, såfremt de på et beboermøde træffer beslutning herom og vælger et beboerråd til at øve medindflydelsen.\nDer kan ikke i ungdomsboliginstitutionens vedtægter, fundats eller lignende gyldigt fastsættes regler, der begrænser den medindflydelse, som beboerne har efter organisationsbekendtgørelsen.\nAfholdelse af beboermøder, beboerrådsmøder, urafstemninger mv. hviler i vidt omfang på de almindelige foreningsretlige principper. Det vil derfor ofte bl.a. af bevismæssige grunde være en domstolsafgørelse, om disse principper er overholdt i forbindelse med et mødes indkaldelse og afvikling eller i forbindelse med udformning og afholdelse af en afstemning, herunder urafstemning.\nDer er intet til hinder for, at beboerne opretter en kollegianerforening eller lignende og vælger medlemmer hertil. En sådan forening har dog ingen beføjelser i henhold til boligbyggeriloven og organisationsbekendtgørelsen. Beboerne i ungdomsboliginstitutionen er ikke pligtig til at være medlem at en sådan forening. Der kan heller ikke over institutionens driftsbudget og årsregnskab afholdes udgifter til en sådan forenings virksomhed. Foreningens udgifter må afholdes af dens medlemmer. Forestås driften af fællesindretninger og lignende af en kollegianerforening, der afholder udgiften af medlemskontingentet, er ikke-medlemmer dog pligtig at refundere foreningen et af bestyrelsen fastsat beløb, svarende til den del af kontingentet, som medgår hertil. Bidrag til foreningen er efter lejeloven ikke pligtig ydelse i lejeforholdet og kan derfor ikke opkræves som en del af lejen.\nI modsætning til tidligere, kan en kollegianerforeningsbestyrelse ikke på visse betingelser udgøre bestyrelsen i kollegianerrådet (nu beboerrådet).\nDer henvises til § 6 i organisationsbekendtgørelsen.\n22. På det ordinære beboermøde, der afholdes hvert år senest 5 måneder efter regnskabsårets afslutning dvs senest den 31. december, vælger beboerne ved simpelt flertal mindst 3 medlemmer til beboerrådet, hvoraf den ene vælges som formand. Desuden vælges suppleanter for samtlige beboerrådsmedlemmer.\nBeboerrådet skal bestå af et ulige antal medlemmer. Det er beboermødet, der træffer beslutning om, hvor mange medlemmer - ud over 3 - beboerrådet skal have.\nValgbar til beboerrådet er beboere i ungdomsboliginstitutionen. Valgperioden for beboerrådsmedlemmer og suppleanter er 2 år. Genvalg kan finde sted. Hver beboer har 1 stemme. Som beboer anses de, der er ifølge lejekontrakten er lejere i ungdomsboliginstitutionen. Der kan ikke stemmes ved fuldmagt.\nFor så vidt angår habilitetskravene til medlemmer af beboerrådet henvises til det ovenfor under pkt. 8 anførte.\nDer henvises til § 7, § 11, stk. 2 og stk. 4 og § 12, stk. 1, i organisationsbekendtgørelsen, samt til pkt. 38 nedenfor.\n23. Er der ikke valgt medlemmer til beboerrådet, eller har rådet nedlagt sit hverv uden at være afløst af et nyt råd, varetages dets funktioner af bestyrelsen for institutionen.\nDet påhviler bestyrelsen for institutionen at indkalde til det første beboermøde, såfremt beboerne i en ny institution ikke inden 6 måneder efter indflytningen tager initiativet hertil. På dette møde vælger beboerne medlemmer til beboerrådet og suppleanter for disse.\nDer henvises til § 12, stk. 4 og § 13 i organisationsbekendtgørelsen.\n24. Er mødeprocenten på et beboermøde meget ringe, kan institutionens bestyrelse efter forhandling med beboerrådet indkalde til et beboermøde med forslag om ophævelse af beboerrådet som eneste punkt på dagsordenen. Forslag om ophævelse af beboerrådet kan kun behandles på et ekstraordinært beboermøde. Nedlægges beboerrådet, varetages dets funktioner af bestyrelsen som nævnt ovenfor under pkt. 23.\nDer henvises til pkt. 45 nedenfor og § 13 i organisationsbekendtgørelsen.\n25. Uanset at der ikke er fastsat regler herom, er det Bygge- og Boligstyrelsens opfattelse, at et beboerråd har pligt til at træde tilbage, såfremt dette vedtages på et ordinært eller ekstraordinært beboermøde, uanset at det siddende råds valgperiode ikke er udløbet.\nDer kan kun vælges nyt beboerråd på samme møde, hvis dette fremgår af den forud udsendte dagsorden. I modsat fald må et nyt beboerråd vælges på et - eventuelt på bestyrelsens foranledning - indkaldt ekstraordinært beboermøde.\nBeboerrådets opgaver og ansvar.\n26. Uanset beboerrådets og beboermødets adgang til at træffe beslutninger vedrørende ungdomsboliginstitutionens drift har bestyrelsen det juridiske og økonomiske ansvar for institutionens dispositioner. Dette indebærer, at bestyrelsen skal skride ind, hvis beboerrådets eller beboermødets beslutning er i strid med gældende regler, hvad enten disse regler er fastsat i boligbyggeriloven, i bekendtgørelser eller cirkulærer udstedt i medfør heraf, i vedtægten for ungdomsboliginstitutionen, i anden lovgivning eller i de lejekontrakter, institutionen har indgået med den enkelte beboer.\nBestyrelsen kan således f.eks. forlange en rimelig standard for så vidt angår vedligeholdelse af institutionen. I praksis vil det kunne lette administrationen og samarbejdet mellem bestyrelsen og beboerrådet, hvis der aftales nogle generelle retningslinier for, hvilke typer af vedligeholdelse- og reparationsarbejder bestyrelsen eller administrator uden videre kan lade udføre. Det er altid bestyrelsen, der træffer aftaler udadtil på institutionens vegne.\nOpstår der uenighed mellem bestyrelsen og beboermødet eller beboerrådet om kompetencespørgsmål eller lignende, vil det ofte være problemer af almindelig foreningsretlig karakter, hvis afgørelse vil henhører under domstolene. Det samme gælder normalt for konkrete tvistigheder mellem institutionen og de enkelte beboere, f.eks. om kontraktsforståelse, varmeregnskaber, vedligeholdelsesopgaver og flytteafregninger. Parterne rådes derfor som udgangspunkt til at forhandle sig til rette ved hjælp af de muligheder, beboerdemokratiet giver.\n27. Beboerrådet skal have forelagt det af bestyrelsen udarbejdede driftsbudget, forinden det godkendes endeligt af bestyrelsen, der, jf. ovenfor under pkt. 16, videresender det til kommunalbestyrelsen til godkendelse.\nBeboerrådet skal således ikke godkende driftsbudgettet, men alene have det forelagt til drøftelse. Opstår der uenighed mellem bestyrelsen og beboerrådet om driftsbudgettet, er det i 1. omgang bestyrelsen, der træffer afgørelse med undtagelse af de nedenfor under punkterne 28-30 nævnte forhold. Uenighed mellem bestyrelsen og beboerrådet om driftsbudgettet, kan dog indbringes af bestyrelsen for kommunalbestyrelsen, som træffer den endelige administrative afgørelse, jf. organisationsbekendtgørelsens § 9, stk. 7.\nBeboerrådet skal forlægge institutionens budget for det kommende driftsår på et beboermøde senest 4 måneder før regnskabsårets afslutning, dvs senest den 31. marts. Beboermødet skal således ikke godkende driftsbudgettet, men alene have det forelagt til drøftelse.\nDet er derfor en forudsætning, at bestyrelsens oplæg til driftsbudget for det kommende driftsår udsendes til beboerrådet i rimelig tid inden den 31. marts, således at rådet får mulighed for at sætte sig ind i budgettet inden afholdelse af beboermødet. Der bør endvidere henses til, at der skal indkaldes til beboermøde med mindst 8 dages varsel, og at driftsbudgettet skal udsendes til samtlige beboere forud for beboermødet. Der henvises i øvrigt til det nedenfor under punkterne 28-30 anførte vedrørende proceduren for tilvejebringelse af driftsbudgettet.\nDer henvises til § 9, § 11, stk. 1 og § 12, stk. 2 og stk. 5 i organisationsbekendtgørelsen. Der henvises endvidere til pkt. 16 ovenfor. Vedrørende lejefastsættelsen i øvrigt henvises til kap. 2 i driftsbekendtgørelsen og punkterne 6-17 i den dertil hørende vejledning.\n28. Beboerrådet har inden for rammerne af det driftsbudget, som bestyrelsen fremsender til kommunalbestyrelsens godkendelse, adgang til at bestemme, i hvilken rækkefølge bestyrelsen skal lade vedligeholdelses- og forbedringsarbejder samt fornyelser i institutionen udføre. Det er således beboerrådet - og ikke bestyrelsen -, der bestemmer, i hvilken rækkefølge, der skal indgås aftaler med håndværkere om de forskellige arbejders udførelse. Bestyrelsen kan ikke, med mindre kommunalbestyrelsen meddeler pålæg herom, lade sådanne arbejder gennemføre uden beboerrådets samtykke. Ligesom bestyrelsen heller ikke uden pålæg herom fra kommunalbestyrelsen kan lade arbejderne gennemføre i en anden rækkefølge, end beboerrådet har godkendt. Bestyrelsen kan dog lade nødvendige vedligeholdelsesarbejder udføre på ejendommen, hvis arbejderne er af en sådan art, at de ikke uden væsentlig ulempe kan afvente beboerrådets beslutning. Bestyrelsen vil dog kunne indbringe eventuelle tvistigheder mellem bestyrelsen og beboerrådet om driftsbudgettet for kommunalbestyrelsen. Indbringelse af eventuelle tvistigheder for kommunalbestyrelsen har opsættende virkning for så vidt angår arbejdernes udførelse. Det af bestyrelsen udarbejdede driftsbudget danner dog - med forbehold af kommunalbestyrelsens godkendelse - grundlag for varsling af lejeforhøjelse.\nFor at give beboerrådet mulighed for at øve indflydelse på rækkefølgen af de vedligeholdelses- og forbedringsarbejder samt fornyelser, hvortil der afsættes midler i driftsbudgettet, behandles disse forhold på det ordinære beboermøde, der afholdes senest den 31. december. Beboermødet skal som ovenfor nævnt ikke godkende driftsbudgettet og dermed rækkefølgen af de arbejder, der skal udføres, men alene have det forelagt til drøftelse. På grundlag af beboerrådets - og ikke beboermødets - bestemmelse om rækkefølgen for arbejdernes udførelse udarbejder bestyrelsen et driftsbudget, der forelægges beboermødet til drøftelse senest den 31. marts. Ved denne procedure opnås, at bestyrelsen på grundlag af tilkendelser på beboermødet får rimelig tid til på et realistisk grundlag at udarbejde et driftsbudget for det kommende år.\nDer henvises til § 9, stk. 1, stk. 2, stk. 5-7 og § 12, stk. 1-2 i organisationsbekendtgørelsen samt punkterne 26-27 ovenfor. Vedrørende vedligeholdelse, fornyelser samt henlæggelser hertil henvises til konto 14-18 i den af Boligstyrelsen (nu Bygge- og Boligstyrelsen) den 16. marts 1988 udarbejdede fastsættelse af kontienes indhold, der er optrykt som bilag 2 til driftsbekendtgørelsen.\n29. Beboerrådet kan træffe beslutning om driften og anvendelsen af fælleslokaler i institutionen samt om etablering af fritidsaktiviteter, f.eks. udgivelse af beboerblad og afholdelse af kulturelle arrangementer.\nBestyrelsen har - når beboermødet har truffet beslutning herom - pligt til at lade sådanne foranstaltninger udføre, såfremt beboerrådet har tiltrådt den heraf følgende nødvendige lejeforhøjelse.\nUden beboerrådets samtykke, der er tiltrådt af beboermødet, kan sådanne foranstaltninger ikke gennemføres, med mindre kommunalbestyrelsen meddeler pålæg herom.\nBestyrelsen vil dog kunne indbringe eventuelle tvistigheder mellem bestyrelsen på den ene side og beboerrådet/beboermødet på den anden side om foranstaltningernes udførelse for kommunalbestyrelsen. Indbringelse af eventuelle tvistigheder for kommunalbestyrelsen har opsættende virkning for så vidt angår forstaltningernes udførelse.\nDer henvises til pkt. 42 nedenfor. Der henvises endvidere til § 9, stk. 3, 2. punktum og stk. 4, 1. og 2. punktum samt § 12, stk. nr. 1-2 i organisationsbekendtgørelsen.\n30. Beboerrådet kan beslutte, at der skal udføres rimelige moderniseringsarbejder, (ombygninger, energibesparende foranstaltninger og tekniske installationer) kollektive anlæg (vaskerier, fælleslokaler mv.), ekstraordinære renoveringsarbejder samt udbedring af byggeskader. Bestyrelsen har - når beboermødet har truffet beslutning herom - pligt til at lade sådanne arbejder udføre, såfremt beboerrådet har tiltrådt den heraf følgende nødvendige lejeforhøjelse.\nUden beboerrådets samtykke, der er tiltrådt af beboermødet, kan sådanne arbejder ikke gennemføres, med mindre kommunalbestyrelsen meddeler pålæg herom.\nBestyrelsen vil dog kunne indbringe eventuelle tvistigheder mellem bestyrelsen på den ene side og beboerrådet/beboermødet på den anden side om arbejdernes udførelse for kommunalbestyrelsen. Indbringelse af eventuelle tvistigheder for kommunalbestyrelsen har opsættende virkning for så vidt angår arbejdernes udførelse.\nBeboerrådets beslutning om gennemførelse af de ovenfor nævnte arbejder skal godkendes på et beboermøde, jf. nedenfor under pkt. 42, inden bestyrelsen principielt søger kommunalbestyrelsens godkendelse til forslagets gennemførelse, jf. ovenfor under pkt. 17. Er de samlede udgifter til moderniseringsarbejder mv. efter afholdt licitation steget med mere end 15 pct., skal arbejderne godkendes på et nyt beboermøde, inden arbejderne påbegyndes. Baggrunden herfor er, at den lejeforhøjelse, som udgifterne til arbejderne udførelse resulterer i, først med rimelig sikkerhed kan anslås efter afholdelse af licitation. Opgives det, efter at licitationsresultatet foreligger, at gennemføre arbejderne, indgår de indtil da afholdte udgifter i institutionens driftsbudget, dvs. at udgifterne holdes over lejen.\nMed henblik på at få indarbejdet udgifterne til de her nævnte arbejder i driftsbudgettet, behandles disse forhold på det ordinære beboermøde, der afholdes senest den 31. december. Der er dog intet til hinder for, at forholdene kan behandles på et ekstraordinært beboermøde.\nFor så vidt angår disse arbejders gennemførelse forelægges de for beboermødet til godkendelse. Der henvises til pkt. 42 nedenfor.\nOverstiger den påregnede lejeforhøjelse - såvel ved beslutningen om arbejdernes principielle gennemførelse som efter afholdt licitation - 15 pct. af den gældende årsleje og fremsætter mindst 1/4 af de på beboermødet fremmødte stemmeberettigede beboere krav herom, skal forslaget sendes til urafstemning jf. nedenfor under pkt. 46.\nDe ovenfor nævnte regler om inddragelse af beboerne gælder også i de tilfælde, hvor der søges støtte til arbejdernes udførelse efter § 73 b i lov om boligbyggeri. De her nævnte regler erstatter derfor det om beboernes inddragelse anførte i pkt. 11 i Boligstyrelsens cirkulære af 14. september 1987 om offentlig støtte til udbedring af byggeskader og renoveringsarbejder mv. i statsstøttede ungdomsboliger.\nDer henvises til § 9, stk. 3-5 og stk. 7 samt § 12, stk. 1-2 i organisationsbekendtgørelsen.\n31. Beboerrådet skal overvåge ejendommens vedligeholdelsestilstand og påse, at der er god orden i institutionen. Eventuelle reaktioner kan kun foretages af bestyrelsen. Det ligger således uden for beboerrådets beføjelser at påtale vedligeholdelsestilstanden overfor ejendomsfunktionærer eller overtrædelser af husordenen eller andre forhold direkte over for den enkelte beboer. Der henvises til pkt. 26 ovenfor.\nDer henvises til § 8, stk. 1 i organisationsbekendtgørelsen.\n32. Beboerrådet kan vedtage ændringer af husordenen. Vedtagne ændringer er gyldige, hvis der er flertal for dem på beboermødet, jf. nedenfor under pkt. 43. Beboerrådets beslutninger om ændring af husordenen skal således forelægges et beboermøde til godkendelse.\nBestyrelsen har ikke indflydelse på beslutninger om ændringer af husordenen. Det kan dog være hensigtsmæssigt, at beboerrådet drøfter de ønskede ændringer med bestyrelsen, inden ændringsforslagene optages på dagsordenen for et beboermøde.\nDer kan ikke i en husorden fastsættes regler, der giver beboerne en retsstilling, der strider mod ufravigelige bestemmelser i lejelovgivningen, boligbyggerilovgivningen eller de i medfør heraf udstedte bekendtgørelser m.v. Det er bestyrelsens ansvar, at husordenen ikke er i strid med disse regler.\nRegler, der kan optages i en husorden, er normalt ordensforskrifter for beboerne til sikring af rimelige muligheder for benyttelse af ungdomsboliginstitutionen, således at dette sker uden gene for de øvrige beboere.\nSom eksempel på forhold, der kan reguleres i husordenen, kan nævnes tilladelse til husdyrhold. Ændres en husordensbestemmelse om tilladelse til husdyrhold til forbud mod husdyrhold, kan bestående rettigheder om husdyrhold ikke bortfalde før efter dyrets død. Blinde og svagtseende har dog altid lov til at holde førerhund, uanset at der efter husordenen er forbud mod husdyrhold.\nDer henvises til § 8, stk. 2 i organisationsbekendtgørelsen.\n33. Beboerrådet skal - så vidt muligt forudgående - orienteres om ansættelse og afskedigelse af ejendomsfunktionærer.\nDet er således bestyrelsen, der foretager afskedigelser og ansættelser. Der bør dog i rimeligt omfang tages hensyn til beboerrådets og hermed beboernes ønsker.\nDer henvises til § 8, stk. 3 i organisationsbekendtgørelsen.\n34. I ungdomsboliginstitutioner, der har fået tilsagn om statsstøtte efter den 30. juni 1986 og er omfattet af Byggeskadefonden, skal bestyrelsen indkalde beboerrådet til et møde med den bygningssagkyndige om tilrettelæggelse af det eftersyn, der i henhold til § 62 c, stk. 1 i lov om boligbyggeri, skal foretages inden 5 år efter byggeriets aflevering. Beboerrådet har desuden ret til at være tilstede ved eftersynet. Det påhviler derfor bestyrelsen at orientere beboerrådet om tid og sted for 5-års eftersynet. For at 5-års eftersynet kan gennemføres så effektivt som muligt, kan det være hensigtsmæssigt, at bestyrelsen forud for eftersynet udsender en liste til samtlige beboere, således at beboerne skriftligt kan gøre opmærksom på eventuelle skader. Beboerrådet bør endvidere orienteres om den rapport, der afgives på baggrund af eftersynet. Beboerrådet må dog selv rette henvendelse til bestyrelsen for at få et eksemplar af eftersynsrapporten. Vedrørende 5-års eftersynet henvises i øvrigt til § 5 i Bygge- og Boligstyrelsens bekendtgørelse nr. 541 af 18. juli 1990 om 5-års eftersyn og den dertil hørende vejledning udsendt af Bygge- og Boligstyrelsen i september 1990.\nDer henvises til § 8, stk. 4 i organisationsbekendtgørelsen.\n35. Beboerrådet kan træffe beslutning om, hvorvidt fordelingen af udgifter til varme og el skal ske på grundlag af enten varmefordelingsmåler/elektricitetsmåler, eller fordelingen skal ske efter bruttoetageareal eller rumfang. Beboerrådet kan endvidere træffe beslutning om, at udgifterne til vand skal fordeles på grundlag af individuelle eller kollektive vandmålere. I beboerrådets og beboermødets overvejelser bør bl.a. indgå, om der umiddelbart forud har været foretaget omlægninger, samt den lejeforhøjelse omlægningen vil medføre.\nFor at opnå gyldighed skal beboerrådets beslutning godkendes på et beboermøde. Fremsætter mindst 1/4 af beboermødets stemmeberettigede deltagere krav herom, skal den endelige godkendelse af beslutningen dog ske ved urafstemning blandt institutionens beboere. Der henvises til pkt. 44 nedenfor.\nSelvom beboerrådet med beboermødets tilslutning beslutter, at der ikke skal ske aflæsning af forbruget af varme, el eller vand ved særskilte målere for hver bolig, vil en effektuering af beslutningen kræve, at der kan indgås en aftale herom med det lokale forsyningsselskab.\nLejeloven indeholder en særregel for så vidt angår de her omhandlede ungdomsboliger, således at udgiften til varme og varmt vand kan indeholdes i lejen. Dette hænger sammen med, at der især i de ældre ungdomsboliginstitutioner er kollektiv forsyning af varme, el og varmt vand uden særskilte målere for hver bolig.\nDer henvises til § 8, stk. 5 og § 11, stk. 5 i organisationsbekendtgørelsen.\nAdministrative regler for beboerrådets arbejde.\n36. Hvervet som medlem af beboerrådet er ulønnet. Beboerrådet har dog krav på, at bestyrelsen yder den nødvendige bistand i forbindelse med udførelsen af beboerrådsarbej~ det.Ungdomsboliginstitutionen afholder rimelige udgifter til beboerrådets arbejde. Udgifterne optages på konto 25 (beboerfaciliteter) i driftsbudgettet og årsregnskabet, jf. kontoplanen der er optrykt som bilag 1 til driftsbekendtgørelsen.\nBeboerrådet kan i en forretningsorden træffe nærmere bestemmelse om udførelse af sit hverv. Der kan ikke i forretningsordenen fastsættes regler, der er i strid med boligbyggeriloven eller organisationsbekendtgørelsen, herunder bestemmelser, der giver beboerrådet udvidede beføjelser. Da formanden for beboerrådet vælges særskilt, vil der f.eks. ikke i en forretningsorden kunne fastsættes bestemmelse om kollektiv ledelse.\nForslag, der skal drøftes på et beboerrådsmøde, bør forud for mødet udsendes til samtlige mødeberettigede deltagere.\nDer henvises til § 7, stk. 4-5 og § 12, stk. 1 i organisationsbekendtgørelsen.\nAfholdelse af beboermøde.\n37. Hvert år senest 5 måneder efter regnskabsårets afslutning, dvs. senest den 31. december, afholdes der ordinært beboermøde i ungdomsboliginstitutionen.\nBeboermøde, hvor institutionens driftbudget forelægges, afholdes hvert år senest 4 måneder før regnskabsårets afslutning, dvs. senest den 31. marts.\nEkstraordinært beboermøde afholdes, når beboerrådet indkalder hertil, når mindst 1/4 af beboerne ønsker et angivet emne behandlet, når bestyrelsen anmoder herom, eller når der på et tidligere beboermøde er truffet beslutning herom.\nI en ny ungdomsboliginstitution skal det første beboermøde afholdes inden 6 måneder efter indflytningen.\nDet påhviler normalt beboerrådet at indkalde beboermøder. Indkaldelse skal ske skriftligt til samtlige beboere med mindst 8 dages varsel. Bliver et beboermøde ikke indkaldt rettidigt, påhviler det bestyrelsen at indkalde det første møde.\nEr der ikke oprettet et beboerråd, påhviler det bestyrelsen at indkalde til beboermøder vedrørende årsregnskabet, driftbudgettet, ændringer af husordenen, fordeling af udgifter til varme, el og vand samt moderniseringsarbejder mv. samt valg af beboerråd.\nIndkaldelsen til beboermødet skal ledsages af en angivelse af det eller de emner, som skal drøftes på mødet.\nPå beboermøder, hvor årsregnskabet er på dagsordenen, udsendes hovedtal for årets drift og status til samtlige beboere forud for møderne. På de beboermøder, hvor driftbudgettet er på dagsordenen, udsendes driftsbudgettets hovedtal til samtlige beboere forud for møderne. Beboerne skal desuden have adgang til at få udleveret det fuldstændige årsregnskab og driftsbudget ved henvendelse til bestyrelsen eller beboerrådet.\nForslag, der skal behandles på beboermødet f.eks. ændringer af husordenen, skal udsendes til beboerne senest 3 dage før mødet. Forslag, der ønskes behandlet på det ordinære beboermøde, skal være beboerrådet i hænde senest 5 dage før mødet.\nSamtidig med indkaldelse af beboerne indkaldes bestyrelsen på samme måde.\nDer henvises til § 11, stk. 1 og stk. 3, § 12 og § 13, 3. - 4. punktum i organisationsbekendtgørelsen.\n38. Adgangen til beboermødet og stemmeret på det har beboerne i ungdomsboliginstitutionen. Som beboer anses de, der ifølge lejekontrakten er lejer i ungdomsboliginstitutionen. Hver beboer har 1 stemme. Dette indebærer, at 2-rums boliger, der bebos af 2 lejere, vil have 2 stemmer, mens 1-rums boliger, der bebos af 1 lejer, vil have en stemme.\nAdgang til beboermødet har endvidere medlemmer af bestyrelsen, men uden stemmeret, med mindre vedkommende er beboer i institutionen.\nEnhver, der efter ovenstående har adgang til beboermødet, har ret til at få et angivet emne behandlet på mødet og har ret til at tage ordet.\nBeboermødet træffer beslutning ved almindelig stemmeflerhed blandt de fremmødte. Der stilles ikke - i modsætning til tidligere - krav om, at en vis del af beboerne skal være tilstede på mødet, for at det er beslutningsdygtig. Der kan ikke stemmes ved fuldmagt.\nDer henvises til § 11, stk. 2-4 i organisationsbekendtgørelsen.\nBeboermødets opgaver og ansvar.\n39. Beboermødet indstiller 1/3 af medlemmerne til bestyrelsen og suppleanter for disse. Udpegningen af bestyrelsesmedlemmer og suppleanter foretages af kommunalbestyrelsen. Disse medlemmer af bestyrelsen skal tillige være beboerrådsmedlemmer. Indstillingen sker normalt på det ordinære beboermøde eller det beboermøde, der i en ny institution afholdes i henhold til § 12, stk. 4 i organisationsbekendtgørelsen. Der er intet til hinder for, at indstillingen af medlemmer til bestyrelsen og suppleanter for disse kan finde sted på et ekstraordinært beboermøde i henhold til § 12, stk. 3 i organisationsbekendtgørelsen. Der henvises til pkt. 10 og pkt. 13 ovenfor.\nBeboermødet vælger desuden beboerrådsmedlemmerne. Valget sker normalt på det ordinære beboermøde, men kan i øvrigt finde sted på samme måde som ovenfor angivet vedrørende medlemmer til bestyrelsen. Der henvises til pkt. 22 og 23 ovenfor.\nDer henvises til § 4, stk. 1 og § 12, stk. 1 i organisationsbekendtgørelsen.\n40. Beboermødet skal godkende institutionens årsregnskab, inden det godkendes af bestyrelsen, der fremsender det til kommunalbestyrelsens godkendelse, jf. pkt. 16 ovenfor.\nÅrsregnskabet, forelægges af beboerrådet - eller hvis et sådant ikke er valgt - af bestyrelsen på det ordinære beboermøde, dvs. senest den 31. december, til godkendelse.\nSenest 3 dage før beboermødet udsendes årsregnskabets hovedtal for årets drift og status til samtlige beboere. Beboerne skal desuden have adgang til at få udleveret det fuldstændige årsregnskab ved henvendelse til bestyrelsen eller beboerrådet.\nOpstår der uenighed mellem bestyrelsen og beboerrådet eller beboermødet om årsregnskabet, indbringer bestyrelsen spørgsmålet for kommunalbestyrelsen, som træffer den endelige administrative afgørelse.\nDer henvises til § 9, stk 6-7, § 11, stk. 3, 3. punktum, § 12, stk. 1 og stk. 5 samt § 13 i organisationsbekendtgørelsen.\n41. Beboermødet skal have institutionens driftsbudget for det kommende driftsår forelagt til drøftelse, inden det godkendes af bestyrelsen, der fremsender det til kommunalbestyrelsens godkendelse, jf. pkt. 16 ovenfor. Beboermødet skal således ikke godkende driftsbudgettet.\nDriftsbudgettet forelægges af beboerrådet eller - hvis et sådant ikke er valgt - af bestyrelsen på et beboermøde, der afholdes senest 4 måneder før regnskabsårets slutning, dvs. senest den 31. marts. Der henvises til pkt. 27 ovenfor.\nSenest 3 dage før beboermødet udsendes driftsbudgettets hovedtal til samtlige beboere. Beboerne skal desuden have adgang til at få udleveret det fuldstændige driftsbudget ved henvendelse til bestyrelsen eller beboerrådet.\nDer henvises til § 11, stk 3, 3. punktum, § 12, stk. 2 og stk. 5 samt § 13 i organisationsbekendtgørelsen. Der henvises endvidere til punkterne 27-30 ovenfor.\n42. Beboermødet skal godkende iværksættelse af rimelige moderniseringsarbejder mv., der omhandlet i § 9, stk. 3, 1. punktum i organisationsbekendtgørelsen, som beboerrådet eller - hvor et sådan ikke er valgt - bestyrelsen har truffet beslutning om.\nDet påhviler beboerrådet eller - hvis et sådant ikke er valgt - bestyrelsen at forelægge forslaget om arbejdernes iværksættelse på et beboermøde til godkendelse, inden bestyrelsen principielt søger kommunalbestyrelsen om arbejdernes gennemførelse. Forslaget skal udsendes skriftligt til samtlige beboere senest 3 dage for mødet. Er de samlede udgifter til moderniseringsarbejder m.v. efter afholdt licitation steget med mere end 15 pct., skal arbejderne godkendes på et nyt beboermøde, inden arbejderne påbegyndes.\nOverstiger den påregnede lejeforhøjelse - såvel ved beslutningen om arbejderne principielle gennemførelse som efter afholdt licitation - 15 pct. af den gældende årsleje og fremsætter mindst 1/4 af de på beboermødet fremmødte stemmeberettigede beboere krav herom, skal forslaget sendes til urafstemning, jf. nedenfor under pkt. 46.\nBeboermødet skal endvidere godkende de lejeforhøjelser, som er nødvendige til gennemførelse af beboerrådets beslutninger efter § 9, stk. 3, 2. punktum i organisationsbekendtgørelsen vedrørende drift og indretning af fælleslokaler, etablering af fritidslokaler mv. Godkender beboermødet lejeforhøjelserne, skal bestyrelsen søge foranstaltningerne gennemført.\nVedrørende beboermødets adgang til i øvrigt at beslutte, at et emne, der er til behandling på beboermødet, skal afgøres ved urafstemning, henvises til afsnit 6 nedenfor.\nDer henvises til punkterne 17 og 29-30 ovenfor. Der henvises endvidere til § 9, stk. 3-5, § 10, § 11, stk. 3, 3. punktum og § 13 i organisationsbekendtgørelsen.\n43. Beboermødet skal godkende ændringer af husordenen, som er vedtaget af beboerrådet, for at ændringerne er gyldige. Beboermødet har således vetoret for gennemførelse af ændringer i husordenen.\nDet påhviler beboerrådet eller - hvis et sådant ikke er valgt - bestyrelsen at forelægge forslag om ændringer i husordenen på et beboermøde til godkendelse. Forslaget skal udsendes skriftligt til samtlige beboere senest 3 dage før mødet.\nDer henvises til pkt. 32 ovenfor. Der henvises endvidere til § 8, stk. 2, § 11, stk. 3, 3. punktum og § 13 i organisationsbekendtgørelsen.\n44. Beboermødet skal godkende beboerrådets eller - hvis et sådant ikke er valgt - bestyrelsens beslutning om, hvorvidt fordelingen af udgifterne til varme og el skal ske på grundlag af enten varmefordelingsmåler/elmåler eller om fordelingen skal ske efter bruttoetageareal eller rumfang. Beboermødet skal endvidere godkende, om udgifterne til vand skal fordeles på grundlag af individuelle eller kollektive vandmålere. Beboermødet har således vetoret vedrørende beslutninger af denne art. Fremsætter mindst 1/4 af beboermødets stemmeberettigede deltagere krav herom, skal den endelige godkendelse af beslutningen dog ske ved urafstemning blandt institutionens beboere.\nDet påhviler beboerrådet eller - hvis et sådant ikke er valgt - bestyrelsen at forelægge forslag vedrørende fordelingen af udgifterne til varme, el eller vand på et beboermøde til godkendelse. Forslaget skal udsende skriftligt til samtlige beboere senest 3 dage før mødet.\nBeboermødets beslutning har gyldighed for alle beboere i institutionen uanset eventuelle modstående bestemmelser i lejekontrakten.\nDer henvises til pkt. 35 ovenfor. Der henvises endvidere til § 8, stk. 5, § 11, stk. 3, 3. punktum, § 11, stk. 5 og § 13 i organisationsbekendtgørelsen.\n45. Det er overladt til beboermødet at beslutte, at beboerrådet skal ophæves, såfremt mødeprocenten på det årlige ordinære beboermøde er meget ringe.\nMødet, der er et ekstraordinært beboermøde, indkaldes af bestyrelsen efter forhandling med beboerrådet.\nForslaget om ophævelse af beboerrådet skal udsendes skriftligt til samtlige beboere senest 3 dage før mødet.\nDer henvises til pkt. 24 ovenfor. Der henvises endvidere til § 11, stk. 3 og § 13 i organisationsbekendtgørelsen.\n46. Beboerrådet kan beslutte, at den endelige afgørelse af spørgsmål, der henhører under rådet skal træffes ved urafstemning.\nBeboermødet kan ligeledes beslutte, at den endelige afgørelse af emner, der er til behandling på beboermødet, skal træffes ved urafstemning.\nVed urafstemning, som er skriftlig og hemmelig, har hver beboer 1 stemme. Som beboer anses de, der ifølge lejekontrakten er lejer i ungdomsboliginstitutionen.\nUrafstemningens resultat træffes på grundlag af almindelig simpel stemmeflerhed blandt de deltagende i urafstemningen. Dette indebærer, at det afgørende for vedtagelse er, at et flertal af de afgivne stemmer går ind for forslaget. Hvis der er flere stemmer imod, er forslaget forkastet, og hvis stemmerne står lige er forslaget bortfaldet.\nDer er ikke fastsat nogen frist for afholdelse af urafstemning. I praksis er den forholdsvis kort, men dog sådan at der gives rimelig mulighed for, at beboerne kan nå at stemme. En frist på mindst 8 dage og højst 14 vil normalt være passende.\nDer er ikke fastsat regler for selve afviklingen af urafstemningen. For at sikre at afstemningen er hemmelig udsendes i praksis stemmesedel til alle beboere. For at undgå misbrug kan ungdomsboliginstitutionens revisor forestå afstemningen. Desuden kan der nedsættes et stemmeudvalg, der skal forestå optællingen. Revisor og forretningsfører kan være medlem af stemmeudvalget.\nEfter en urafstemning kan det samme forslag først sendes til urafstemning igen, når der har været afholdt ordinært beboermøde.\nFor at der ikke senere skal opstå tvivl om afstemningen og afstemningsresultatet, bør beboerrådet og beboermødet altid i forbindelse med, at et spørgsmål lægges ud til urafstemning, træffe beslutning om urafstemningens udformning, herunder hvilke oplysninger og hvilket materiale, der skal sendes ud til de stemmeberettigede. Problemstillingen bør gøres så klar og tydelig, at deltagerne kan nøjes med at sætte kryds ved ja eller nej.\nDer henvises til § 8, stk. 5, § 9, stk. 4, § 10 og § 11, stk. 5 i organisationsbekendtgørelsen.\n47. Efter § 13 i driftsbekendtgørelsen kan kommunalbestyrelsen godkende institutionernes vedtægter i det omfang, vedtægterne er i overensstemmelse med den af Bygge- og Boligstyrelsen udarbejdede normalvedtægt og kun indebærer udfyldning af disse. På samme måde kan kommunalbestyrelsen godkende ændringer i institutionens vedtægter.\nUd fra forenklings- og rationaliseringshensyn kan det ikke påregnes, at Bygge- og Boligstyrelsen vil godkende et andet indhold af vedtægterne, end det kommunalbestyrelsen efter § 13 i driftsbekendtgørelsen er beføjet til at godkende. Der skal foreligge helt ekstraordinære, lokalt betingede forhold, såfremt Bygge- og Boligstyrelsen undtagelsesvis vil kunne godkende vedtægter af et andet indhold, end det som § 13 i driftsbekendtgørelsen rummer mulighed for. Det vil herudover være en betingelse, at kommunalbestyrelsens anbefaling foreligger.\n48. Som omtalt under pkt. 1 har Bygge- og Boligstyrelsen udarbejdet en ny normalvedtægt for selvejende ungdomsboliginstitutioner, der er opført med offentlig støtte.\nI normalvedtægten henvises der til de materielle regler om kommunalt tilsyn, udlejning, beboerindflydelse, kapitalforhold, budgetter og regnskaber, køb, salg eller pantsætning af fast ejendom samt reglerne om iværksættelse af forbedringsarbejder, om- og tilbygningsarbejder, herunder moderniseringer, der til enhver tid er fastsat i love eller bekendtgørelser. Herved sikres, at der er overensstemmelse mellem normalvedtægten og de til enhver tid gældende regler for selvejende ungdomsboliginstitutioner. Ligesom det undgås, at normalvedtægten og vedtægten for de enkelte ungdomsboliginstitutioner skal ændres som følge af ændringer i love og bekendtgørelser.\n49. Som nævnt ovenfor under pkt. 1 påhviler det efter § 15, stk. 2, i organisationsbekendtgørelsen kommunalbestyrelsen at påse, at samtlige selvejende ungdomsboliginstitutioners vedtægter er bragt i overensstemmelse med normalvedtægten senest den 31. december 1991.\nKommunalbestyrelsen må derfor rette henvendelse til bestyrelsen for samtlige selvejende ungdomsboliginstitutioner med henblik på at få fremsendt nye vedtægter så betids, at kommunalbestyrelsen kan godkende disse senest den 31. december 1991.\nDer er intet til hinder for, at kommunalbestyrelsen ud fra lokale forhold vælger at kræve vedtægterne ændret inden den 31. december 1991.\nFor ungdomsboliginstitutioner, der etableres i perioden fra organisationsbekendtgørelsen ikrafttræden og indtil 31. december 1991, vil det være hensigtsmæssigt at anvende de nye vedtægter.\nDet følger af § 13, stk. 2 i driftsbekendtgørelsen, at ændringer af vedtægterne sker ved kommunalbestyrelsens beslutning herom.\nBygge- og Boligstyrelsen skal ikke modtage eksemplarer af de ændrede vedtægter.\nDet bemærkes, at reglerne i organisationsbekendtgørelsen gælder uanset modstående bestemmelser i institutionens vedtægter, fundats eller lignende. De i organisationsbekendtgørelsen fastsatte regler har således virkning for de bestyrelsesmøder, beboerrådsmøder og beboermøder, der afholdes den 1. januar 1992 og senere.\n50. Bestyrelsen kan træffe beslutning om likvidation, hvis ungdomsboliginstitutionen ikke længere opfylder sit formål, eller hvis den drives med fortsat væsentligt underskud. Det er ikke tilstrækkeligt, at der har været et underskud et enkelt år.\nLikvidationen skal godkendes af Bygge- og Boligstyrelsen efter indstilling fra kommunalbestyrelsen.\nI situationer, hvor en likvidation af institutionen kan komme på tale, vil der typisk forinden have foreligget sådanne forhold, at kommunalbestyrelsen ved udøvelse af sit tilsyn har været pligtig til at foretage indberetning efter § 12 i driftsbekendtgørelsen.\nDer henvises til § 14 i organisationsbekendtgørelsen.\n51. Efter § 16 i organisationsbekendtgørelsen træder bekendtgørelsen i kraft dagen efter bekendtgørelse i Lovtidende og har virkning ved de bestyrelsesmøder, beboerrådsmøder og beboermøder der afholdes den 1. december 1991 og senere.\nDisse overgangsregler skal ses i sammenhæng med det seneste tidspunkt for afholdelse af ordinært beboermøde, den 31. december.\nVed at lade organisationsbekendtgørelsen få virkning for de beboermøder og beboerrådsmøder, der afholdes den 1. december 1991 og senere, vil organisationsbekendtgørelsen få virkning for det ordinære beboerrådsmøde, der afholdes senest den 31. december 1991.\nPå det ordinære beboermøde, der afholdes i december måned 1991, vælges beboerrådsmedlemmer og medlemmer og suppleanter for disse.\nIndtil der har været afholdt ordinært beboermøde i december 1991 med valg af beboerrådsmedlemmer, fortsætter de valgte kollegierådsmedlemmer. Afholdes der ikke ordinært beboermøde i december 1991, eller vælges der ikke beboerrådsmedlemmer på dette møde, er institutionen uden beboerrådsmedlemmer eller kollegianerrådsmedlemmer. Denne situation er omhandlet ovenfor under pkt. 23.\nFor bestyrelsesmøder, der afholdes den 1. januar 1992 og senere, gælder organisationsbekendtgørelsen. Dette indebærer, at der senest den 1. januar 1992 skal være udpeget en ny bestyrelse efter organisationsbekendtgørelsens regler. De valgte bestyrelsesmedlemmer fortsætter indtil da, dog således at de på beboermødet i december 1991 indstillede bestyrelsesmedlemmer erstatter de hidtil bestyrelsesmedlemmer, så snart de er udpeget af kommunalbestyrelsen.\nVedrørende de af beboerne indstillede medlemmer til bestyrelsen og suppleanter henvises til det ovenfor under pkt. 10 og pkt. 39 anførte. Indstiller beboerne ikke på det ordinære beboermøde i december 1991 medlemmer til bestyrelsen, udpeger kommunalbestyrelsen disse medlemmer, jf. pkt. 12 ovenfor.\nFor så vidt angår de af kommunalbestyrelsen udpegede bestyrelsesmedlemmer og suppleanter, udpeger kommunalbestyrelsen disse senest den 1. januar 1992. Det samme gælder for de af uddannelsesinstitutionens ledelse indstillede bestyrelsesmedlemmer og suppleanter. Indstiller uddannelsesinstitutionernes ledelser ikke medlemmer til bestyrelsen senest den 1. januar 1992, udpeger kommunalbestyrelsen disse medlemmer, jf. pkt. 12 ovenfor.\nInden 31. december 1991 skal der af hensyn til beboermødets indstilling af bestyrelsesmedlemmer og suppleanter være truffet beslutning om, hvor mange medlemmer bestyrelsen skal bestå af, jf. ovenfor under pkt. 8.\nKommunalbestyrelsen kan dog beslutte, at valg af ny bestyrelse først skal finde sted ved udløbet af den nuværende valgperiode.\n(*1) Bilag 1\nBekendtgørelse af lov om boligbyggeri nr. 643 af 10. september 1991, kapital 11, er udeladt her, da den forefindes i Lovtidende A og Retsinformation.\nAfsnit 1. Reglernes anvendelsesområde\n4          Ungdomsboliger organiseret som selvejende institution\n5          Ungdomsboliger tilhørende et almennyttigt boligselskab\nAfsnit 2. Organisationens opbygning\n6.         Oversigt over organisationen\nAfsnit 3. Institutionens bestyrelse\n7-8.       Medlemmer af bestyrelsen\n9.         Medlemmer udpeget af kommunalbestyrelsen\n10.        Medlemmer udpeget af beboerne\n11.        Medlemmer udpeget af uddannelsesinstitutionernes ledelse\n12.        Beboerne og uddannelsesinstitutionernes ledelse udpeger\nikke medlemmer til bestyrelsen\n13.        Bestyrelsen i en ungdomsboliginstitution inden den tages\n14.        Bestyrelsens overordnede ansvar\n15.        Bestyrelsens ansvar for udlejning og opsigelse\n16.        Bestyrelsens godkendelse af budget og årsregnskab\n17.        Bestyrelsens beslutninger om væsentlige forandringer,\n18.        Bestyrelsens beslutninger om skelforandringer eller\n19-20.     Administrative regler vedrørende bestyrelsesarbejdet\nAfsnit 4. Beboerrådet\n21.        Beboernes ret til medindflydelse\n22.        Valg til beboerrådsmedlemmer\n23.        Valg af beboerrådsmedlemmer i ny institution mv.\n24.        Nedlæggelse af beboerrådet\n25.        Beboerrådets tilbagetræden\n26.        Generelt om beboerrådets opgaver og ansvar\n27.        Beboerrådets indflydelse på driftsbudgettet\n28.        Beboerrådets indflydelse på vedligeholdelsesarbejder mv.\n29.        Beboerrådets indflydelse på anvendelse af fælleslokaler\n30.        Beboerrådets indflydelse på moderniseringsarbejder mv.\n31.        Beboerrådets tilsyn med ejendommens\nvedligeholdelsestilstand og ordenen i institutionen\n32.        Beboerrådets indflydelse på husordenen\n33.        Beboerrådet orienteres om ansættelse og afskedigelse af\n34.        Beboerrådets tilstedeværelse ved 5-års eftersyn\n35.        Beboerrådets indflydelse på fordelingen af udgifterne til\n36.        Administrative regler vedrørende beboerrådsarbejdet\nAfsnit 5. Beboermødet\n37.        Afholdelse af beboerrådsmøder\n38.        Adgang og stemmeret mv. til beboermøde\n39.        Beboermødets valg af medlemmer til bestyrelsen og\n40.        Beboermødets indflydelse på årsregnskabet\n41.        Beboermødets indflydelse på driftsbudgettet\n42.        Beboermødets indflydelse på moderniseringsarbejder mv.\nsamt anvendelse af fælleslokaler\n43.        Beboermødets indflydelse på husordenen\n44.        Beboermødets indflydelse på fordelingen af udgifter til\n43.        Beboermødets indflydelse på nedlæggelse af beboerrådet\nAfsnit 6. Urafstemning\nAfsnit 7. Vedtægter\n47.        Vedtægternes indhold\nAfsnit 9. Overgangsregler\nKap. 11 i lovbekendtgørelse nr. 643 af 10. september 1991 om boligbyggeri\n2) lov nr. 107 af 14. april 1955 om bygggeri med offentlig støtte,\n8) kollegier, der ikke er opført med statsstøtte, men som godkendes af boligministeren, og som opfylder bestemmelserne i dette kapitel eller\n9) ungdomsboliger, som er oprettet efter reglerne i § 15, stk. 3, i lov om byfornyelse og boligforbedring og godkendes i medfør af denne lov.\nStk. 2. Kommunalbestyrelsen kan på statens vegne give tilsagn om ydelsesstøtte og garanti til opførelse af boliger for unge under uddannelse og andre unge med et særligt behov derfor, hvortil der ydes indekslån, jf. realkreditloven.\nStk. 3. Støtte kan gives til opførsel af indtil 2.500 værelsesenheder i finansåret 1991. Fordelingen af kvoten til kommunerne foretages af boligministeren. Udnyttes bevillingskvoten i finansårene 1986-88 eller finansåret 190 ikke fuldt ud på grund af bortfald af tidligere meddelte tilsagn, overføres et hertil svarende antal værelsesenheder til et senere finansår.\nStk. 5. Støtte kan ydes til almennyttige boligselskaber samt til selvejende kollegier, ungdomsboliger eller fonde og lignende, ungdomsboliger eller fonde og lignende, såfremt disses vedtægter kan godkendes af boligministeren eller af kommunalbestyrelsen efter boligministerens bemyndigelse.\nStk. 6. Boligministeren kan fastsætte retningslinier for formen og indholdet af de i stk. 5 nævnte vedtægter. Boligministeren kan endvidere fastsætte almindelige gældende regler til afløsning, supplering eller ændring af allerede godkendte vedtægter.\nStk. 7. Boligministeren fordeler ungdomsboligkvoten under hensynstagen til det forventede behov i det pågældende område sammenholdt med udlejningssituationen i allerede opførte boliger.\nStk. 8. Boligministeren kan fastsætte nærmere regler om de i stk. 1-7 nævnte forhold.\nStk. 9. Kommunalbestyrelsens afgørelser efter stk. 2 kan ikke indbringes for anden administrativ myndighed.\nStk. 2. Såfremt boligerne udlejes til andre end unge, der efter stk. 1 har fortrinsvis dertil, kan boligministeren helt eller delvis bringe betaling af rentesikring, rentebidrag, afdragsbidrag eller ydelsesstøtte til ophør.\n§ 69 a. (Ophævet)2)\nStk. 3. Ved erhvervelse og ombygning af bebyggede ejendomme efter § 69, nr. 2, og 3, kan boligministeren i særlig tilfælde godkende, at indestående pantegæld overtages af erhververen eller bliver indestående i ejendommen. Den samlede belåning, hvori sådan pantegæld medregnes efter kursværdi, må dog ikke overstige 100 pct. af ejendommens værdi, jf. § 60.\n§ 71. Kommunelån udbetales i forbindelse med ejendoms- eller grundkøb samt med byggeriet projektering og udførsel efter samme regler, som gælder for almennyttigt byggeri efter § 33.\nStk. 2. Låntagers betaling af ydelser på indekslån sker første gang ved lånets 2. termin og udgør et beløb, som svarer til 1,250 pct. af den regulerede bogførte hovedstol. Betalingen reguleres 2 gange årligt pr. 1. januar og 1. juli efter samme regler, som gælder for regulering af afdrag på indekslån, type IS, ifølge realkreditloven. Reguleringen sker, indtil låntagers betaling svarer til de samlede ydelser på lånet.\nStk. 4. Ydelsesstøtte kan kun gives, hvis kommunene godtgør statens udgifter til ydelsesstøtte med et beløb på 8,33 pct. af udgifter til renter samt administrations- og reservefondsbidrag på indekslånet. Kommunens betaling kan dog aldrig være større end den samlede ydelsesstøtte, jf. § 67.\n§ 72 b. Statsgaranti for indekslån kan ydes for den del af lånet, der på tidspunkt for lånets optagelse har pantesikkerhed ud over 65 pct. af ejendommens værdi, jf. § 60. Garantien omfatter til enhver tid så stor en del af lånets restgælde og eventuelt forfaldne terminsydelser, som det oprindelige garantibeløb udgjorde af hovedstolen. Den del af restgælden, der ikke omfattes af farantien, har panteret forud for den garanterede del af restgælden.\nStk. 2. Boligministeren kan helt eller delvis bringe betaling af rentesikring, rentebidrag, afdragsbidrag eller ydelsesstøtte til ophør, såfremt ejendommens økonomi forbedres, eller ændrede forhold for byggeriet taler derfor, herunder stigning i det almindelige lejeniveau.\n§ 72 d. Kommunalbestyrelsen kan i ganske særlige tilfælde yde tilskud eller lån tilskud eller lån til etablering af ungdomsboliger, såfremt de endelige udgifter ved byggeriets opførelse overstiger det beløb, som kommunalbestyrelsen har godkendt ved byggeriets påbegyndelse.\n§ 73. Bestemmelserne i § 13, stk. 2, § 56, § 58, stk. 2, og §§ 59-62 a gælder for byggerier, der opføres med støtte efter dette kapitel.\nStk. 3. For hvert kollegium fastsættes et tilskud for studieåret 1984-85. Tilskuddet fastsættes under hensyntagen til antallet af boliger, disses størrelse og kvalitet samt de forventede driftsudgifters størrelse og art. Der ydes tilskud med samme beløb som i studieårene 1985/86 og 1986/87. Herefter forhøjes det for kollegiet fastsatte tilskud for studieåret 1984/85 med 10 pct., og det forhøjede tilskud ydes med samme beløb i hvert af studieårene 1987/88-1992/93. Boligministeren fastsætter nærmere regler for tilskuddets beregning.\nStk. 4. Statstilskud efter stik. 1-3 kan endvidere ydes til nedbringelse af lejen i enkeltværelser og lejligheder indtil på 1 1/2 værelse, der med kommunalbestyrelsens godkendelse forbeholdes unge under uddannelse og andre med særligt behov derfor, såfremt bebyggelsen i studieåret 1983-84 har fået statstilskud til nedbringelse af lejen.\nStk. 5. Tilbagebetaling af de særlige kriselån, derer ydet med tilslutning fra folketingets finansudvalg i finansårene 1975-76 og 1976-77 til kollegier, udsættes indtil 1. august 1993.\n§ 73 b. Boligministeren kan på statens vegne meddele tilsagn om ydelsessstøtte og garanti til udbedring af byggeskader og større ekstraordinære renoveringsarbejder, herunder modernisering, samt til energibesparende foranstaltninger i ungdomsboliger, der har modtaget tilsagn om støtte før 1. juli 1986 i medfør af byggestøtte-, kollegiestøtte- eller boligbyggerilovgivningen eller er godkendt efter § 67, stk. 1, nr. 8. Støtte kan ydes, idet omfang udgifterne ikke dækker ved erstatninger, gennem forsikringer eller ved, at der ydes støtte efter lovens § 36, stk. 2-5.\nStk. 2. Udgifter til arbejdet, efter stk. 1 finansieres ved optagelse af indekslån. Låntagers betaling af ydelser på indekslån sker første gang ved lånets 2. termin og udgør et beløb, som svarer til 1,20 pct af den regulerede bogførte hovedstol. Betalingen reguleres 2 gange årligt pr. 1. januar og 1. juli efter samme retningslinier, som gælder for regulering af afdrag på indekslån, type IS, ifølge realkreditloven. Reguleringen sker, indtil låntagers betaling svarer til de samlede ydelser på lånet.\nStk. 5. Halvdelen af kommunens betaling af retter samt administrations- og reservefondsbidrag fordeles i hovedstadsområdet mellem kommunerne i dette område efter reglerne om fordeling af boligstøtte i lov om individuel boligstøtte.\nStk. 6. Ydelsesstøtte ydes efter bestemmelsen i § 72 c. Ydelsesstøtte afholdes af bevillingen hertil efter § 67, stk. 2.\nStk. 7. Statsgaranti kan ydes for den del af indekslånet, som på tidspunktet for lånets optagelse har pantesikkerhed ud over 80 pct. af ejendommens værdi. Det er en forudsætning for statens garanti, at kommunalbestyrelsen påtager sig forpligtelse ti lat godtgøre staten halvdelen af dens eventuelle tab som følge af garantiforpligtelsen. Garantien beregnes efter reglerne i § 72 b, stk. 1, 2. og 3. pkt.\nStk. 8. Tilsagn om støtte efter stk. 1 kan kun gives på betingelse af, at kommunalbestyrelsen indestår for eventuelt underskud på ungdomsboligernes fremtidige drift. Indeståelsen omfatter ikke underskud, som uden risiko for udlejningsvanskeligheder kan afvikles over en kortere årrække. Eventuelle udgifter ved indeståelsen kan afholdes efter reglerne i stk. 9.\nStk. 9. Kommunalbestyrelsen kan i ganske særlige tilfælde, helt ekstraordinære tilfælde give tilsagn om kommunalt lån til opretning af økonomien i en ungdomsboliginstitution, der har fået tilsagn efter stk. 1. Det kommunale lån skal have oprykkende panteret efter indekslånet.\nStk. 10. Bestemmelserne i § 70, stk. 2, gælder for kommunale lån efter stk. 9 i denne bestemmelse.\nStk. 11. Boligministeren fastsætter nærmere regler for tildeling af ydelsesstøtte til udbedring af byggeskader og større renovering m.v. samt for kommunal støtte til genopretning af økonomien efter stk. 9.\nStk. 2. I bestyrelserne skal så vidt muligt være ligelig repræsentation af beboerne, at kommunalbestyrelsen og af uddannelsesinstitutioners ledelse.\nStk. 2. Ungdomsboliginstitutionen kan indgå aftale medkommunalbestyrelsen om at stille ledige ungdomsboliger til rådighed for kommunalbestyrelsen til løsning af unges boligsociale problemer i kommunen. Reglerne i stk. 1 om kommunens betaling af leje og garanti for opfyldelse af lejerens forpligtelse til at istandsætte boligen ved fraflytning finder tilsvarende anvendelse ved anvisninger, der sker efter aftale i henhold til 1. punktum, samt ved anvisninger som i øvrigt foretages af kommunalbestyrelsen.\n§ 77. Bestemmelserne i § 7 finder anvendelse ved fastsættlesen af lejen m.v. for de boliger, der er nævnt i §§ 73 a og 75.\nStk. 2. Boliger for unge, der er indrettet i almennyttigt boligbyggeri med tilsagn om støtte før 1. april 1982, er omfattet af de for almennyttigt byggeri fastsatte bestemmlser, uanset at boligerne er udlejet samlet ved en lejekontrakt til en institution med sociale eller almennyttige formål.\nStk. 3. Den årlige lejeregulering foretages med virkning fra 1. august. Regnskabsåret er fra 1. august til 31. juli. Bestemmelserne i 1. og 2. punktum gælder ikke for boliger, der er beliggende i ejendomme der tilhører et almennytigt boligselskab, jf. § 2.\nStk. 5. Om manglende betaling af forfaldne ydelser efter stk. 2 skal udlejeren foretage indberetning til boligministeren og kommunalbestyrelsen med oplysninger som nævnt i § 8, stk. 12. Boligministeren kan da lade staten overtage udlejerens fordringer mod de enkelte beboere og indbetaler samtidig til udlejeren et beløb svarende til de af beboerne skyldige ydelser.\nStk. 6. Modtager en af de beboere, der er nævnt i stk. 2, støtte i form af stipendium, studielån eller statsgaranteret lån efter lov om Statens Uddannelsesstøtte, kan boligministeren for støtte, hvorom der er givet tilsagn efter 1. juli 1980,pålægge Styrelsen for Statens Uddannelsesstøtte at overføre den fornødne del af forfaldne rater af tildelte stipendiebeløb eller lån til en særskilt samlekonto i et pengeinstitut eller ti len postgirokonto, som boligministeren anviser. Ved meddelelse af statsgaranti for lån kan boligministeren på forhånd give statsgarantien påtegning om, at långivende pengeinstitut efter boligministerens bestemmelse skal overføre det skyldige beløb ti len af dekonti, der er nævnt på kontoen, som anvendes til dækning af statskassens tilgodehavende efter § 8, stk. 4. Tiloversblevne beløb overføres til den uddannelsessøgende konto i dennes pengeinstitut. § 8, stk. 4 og 5, finder tilsvarende anvendelse.\nStk. 7. Reglerne i stk. 2-4 finder også anvendelse på personer, der som led i en fælles optræden benytter boliger uden lejeaftale og ikke efter påkrav fra udlejeren betaler for benyttelsen med et beløb, som svarer til den gældende og andre ydelser.\nStk. 8. Fremsætter den, hvis uddannelsesstøtte tilgår boligministerens konto efter reglerne i stk. 2-4 eller 5, indsigelse mod konteringen, afgøres spørgsmålet af fogedretten ved kendelse. Kontering udsættes dog ikke ved sagens indbringelse for fogedretten.\nStk. 9. Med henblik på udligning af lejeniveauet i kollegiebyggeri og ndet byggeri for unge under uddannelse kan vilkårene for lån efter § 62 i lov nr. 83 af 19. marts 1975 om boligbyggeri efter denne lov ændres med et halvt års varsel. Boligministeren fastsætter nærmere bestemmelser for huslejeudligningens gennemførelse.\n§ 77 a. Bestyrelsen for ungdomsboliginstitutionen skal opsige lejeaftalen med 3 måneders varsel, når lejeren har fuldført eller er ophørt med sin uddannelse eller de forudsætninger, hvorunder boligen blev udlejet, ikke længere er opfyldt. §87 i lov om leje finder tilsvarende anvendelse.\nStk. 3. Boligministeren fastsætter til sikring af, at boligerne til stadighed beboes af den berettigede personkreds, herunder studieaktive uddannelsessøgende, nærmere regler om, hvorledes opsigelse ska lske.\n§ 80. Boligministeren nedsætter et ungdomsboligråd med repræsentanter for ungdommen, kommunerne, de almennyttige boligselskaber og uddannelsesinstitutionernes ledelse. Ungdomsboligrådet er rådgivende for boligministeren i spørgsmål om ungdommens boligforhold. Boligministeren fastsætter de nærmere bestemmelser om statens sammensætning og arbejdsopgaver.


Griffenshop: Dansk - bæredygtigt og toplækkert design! - Boligcious\nProdukt og design (Interior design) Uncategorized VÆRD AT BESØGE\nI går besøgte jeg Griffenshop, som selvfølgelig ligger i Griffenfeldtsgade på Nørrebro. Ejeren af butikken og designeren bag butikkens interiør hedder Lotte Nørregaard. Lotte er egentlig udannet arkitekt, men startede for 2 siden med at designe møbler. Det startede meget stille og roligt med et bord af gangen, og når det var solgt blev et nyt designet.\nStærkt inspireret af farverne og mønstrene fra mormorens arvestykker, kom idéen om at designe en serie moderne borde med associationer til mormors kolonihave\nResultatet er en skøn og uhøjtidelig serie sofaborde i forskellige farver, størrelser og højder. Fede støvede farver, som giver en dejlig stemning og rå ubehandlede borde som man selv kan behandle eller arbejde videre på.\nLottes design bliver produceret i Danmark, faktisk bliver hendes borde skåret i nabobutikken. Griffenshops design er bæredygtigt i et lækkert skandinavisk formsprog.\nGriffenshop er en lille hyggelig butik, som dufter lækkert af træ. Det er svært ikke at lade hænderne løbe over de lækre bordflader. Udover bordene finder du også dekorative bogstaver til væggen, børnemøbler, en fed loungestol og meget mere.\n50% rabat lige nu!\nUdover mormor bordene faldt jeg også for børnebordet. Jeg må muligvis forbi shoppen igen, og der skal ikke gå for lang tid, lige nu kan du nemlig score 50% rabat på ALT i shoppen. Tilbuddet løber til og med den 18/4-2013, så vent ikke for længe!\nBesøg Griffenshops hjemmeside og se alle de skønne designs, priser og muligheder: http://www.griffenshop.dk/\nCool Danish design with strong Scandinavian expression designed by the Danish architect Lotte Nørregaard. Lotte’s design can be purchased at her store: Griffen Shop, Griffenfeldt Gade 20, Copenhagen N.\nRight now you can get 50% off everything in her shop. Lotte’s popular “Grandmother” tables are inspired by her grandmothers furnitures. All designs are sustainable and the products are actually produced in the shop next door. Check Griffen Shops products at www.griffenshop.dk where you also will find beautiful furniture for children etc.\njeg må i butikken ingen udsalg i webbutikken:)


Bæredygtighed - Haveplaner og rådgivning\nJeg ser gerne min lille virksomhed som bæredygtig. Jeg arbejder hjemmefra, men jeg ligger og kører Danmark tyndt i bil, hvilket er der, hvor jeg forurener mest.\nVi har taget beslutningen om kun at have en bil, og det er en el-bil, og når vi har brug for en bil nr. 2, køber vi os ind i delebilsordninger. Derfor tager jeg også statens takster for min kørsel til kunder udenfor Ringkøbing-Skjern Kommune, da vi ofte til de længere ture har brug for at leje en delebil til husstanden.\nJeg mindsker papirprints mest muligt. Mine kunder får de målfaste tegninger i filformat, og de prints jeg laver til kunderne bliver laminereret, således at de kan tåle en tur i have i alt slags vejr, og man ikke behøver at printe nye ud hele tiden.\nJeg tager altid en snak med mine kunder om bæredygtighed, biodiversitet og insektvenlighed – det gjorde jeg også før det blev moderne med insektvenlige haver. Mest af alt fordi jeg har været bekymret over manglen på insekter, ikke bare antallet men også manglen på arter. Men en have med sommerfugle, bier og andet liv giver flere fugle, pindsvin og andre dyr – og derved får haven en dimension mere som et stykke natur som børn og voksne kan nyde, både udenfor men også ved at kigge ud af vinduerne.\nDet er rimeligt nemt at anlægge en have, som giver plads til andet liv og som stadig ser smuk og velholdt ud. De to ting går hånd i hånd.\nJeg håber, at kunne sprede en smule bæredygtighed på den måde.\nMere om insektvenlighed


So you are the person - Zero Bang\nby Gæst on Søn 10 maj - 20:39\nSted - Foran Zero's hus i Ashen Wood Forest\nVejr - Overskydet og koldt\nomgivelser - Et hus og almindelige skov omgivelser\nPåklædning - Det eneste billede der er på min profil side.\nDer var en der stod og kiggede på Zero's hus, stod og kiggede og iagttog alt hvad der foregik, hun ville vide hvad han var for en, om han virkelig kunne hjælpe hende som manden havde sagt til hende.\nNavnet på denne kvinde var Elvira, Elvira havde mistet hukommelsen, hun kunne dog ikke huske hvornår hun egentlig mistede den, det var noget tid siden, men ikke forfærdelig lang tid siden, hun havde mistet den lang tid før hun vågnede op og opdagede hun havde mistet den, hvorfra vidste hun det? Hun vidste det heller ikke helt, men hun kunne på en måde bare mærke det.\nHun havde fået af vide af denne mand som hun sad med i en bar, at en mand ved navn Zero kunne få ens minder frem i en, hun tænkte det kunne være en måde at få hendes hukommelse tilbage på, måske ikke med det samme, men det kunne være af Zero måske ville gå med til en længere aftale med hende.\nHun vidste det ikke, manden sagde hun skulle passe på, fordi Zero ikke var den rareste person i verden og at hun nok ikke skulle regne med at han ville hjælpe hende med noget, men Elvira ville nu tage den chance og spørger Zero alligevel.\nHun skulle bare finde ud af hvordan hun helt skulle tackle ham for det første. Det første hun kunne gøre var dog at gå op til indgangen og spørger om tilladelse til at komme ind.\nHun krøb frem fra sit skjul, rettede lidt på sit tøj som sad stramt ind til hendes krop, hun rettede på sit brune lange hår, som sad i en hestehale. Bare så hun så nogenlunde anstændig ud når hun mødte ham.\nHun tog så nogle rolige og lange skridt hen mod indgangen og stod så til sidst foran og kiggede lidt på huset og sådan, hun sank en klump. Ja hvad skulle hun så nu, hun var lidt nervøs. Skulle hun nu bare vente. Hun sukkede tungt og ventede lidt. Tog nogle dybe indåndinger og smilede så roligt for sig selv, nu skulle hun have sin hukommelse tilbage, koste hvad det koste vil.


Velkommen til den skønneste SPA hudplejeserie fra Paris, Frankrig. Med YON-KA kan vi tilbyde eksklusiv hudpleje baseret på de fineste essentielle olier.\nHVAD ER FUNDAMENTET I YON-KA:\nGel cleansing Gel 200ml.\nGel Cleanser er en mild, økovenlig vaskegel der effektivt fjerner både øjen og ansigts makeup, og renser huden i dybden.\nDen er beriget med blødgørende, fugtgivende og rensende egenskaber fra irisrod og rødtang.\nGel Cleanser er velegnet til den normale til fedtede hud. Den har en let citrus duft og vil efterlade din hud forfrisket og ren.\nMake up fjerner 200ml\nEt nemt og hurtigt renseprodukt til dem der altid er på farten. Med naturlige olier fra Kamille og Rose samt havlavendel ekstrakt, rose og kamille, er den perfekt til alle hudtyper. Din hud efterlades helt klart, frisk og velduftende.\nAnvend Eau Miccelair på en vatrondel morgen og aften til ansigt, øjne og læber. Påfør igen, indtil rondellen er helt ren.\nMicellar Teknologi: Cleanser og make-up fjerner\nSea Lavendel: Anti-frie radikaler - anti-age\nPolysaccharides Rig på rhamnose, galactose og glucuronsyre - Rose og kamille æteriske olier: Beroligende\nNatrium PCA: fugtende\nBergamot og mynte olier kombineret med Quintessence Yon-Ka (lavendel, geranium, rosmarin, cypres, og timian olier): forfriskende, rensende\nTonic Lotion Mist 200ml Normal/Tør\nOptimer din hudpleje rutine, med denne alsidige øko venlige toner, der fugter og opfrisker din hud med fem aromatiske olier til rensning, toning, og styrkning. Den har den skønneste spray der tilfører ansigtet en let forstøvning. Lotion Yon-Ka PS er velegnet til tør hud. Med en blid aroma, kan dens energigivende virkninger mærkes i hele kroppen. Et afhængighedsskabende, dagligt "pick-me-up" for dem med tør og / eller sensitiv hud.\nAnvendes morgen og aften. Spray en generøs mængde af lotion på ansigt og hals efter afrensning. Masser overskydende produkt ind i huden. Kan anvendes på ethvert tidspunkt af dagen til et øjeblikkeligt og forfriskende løft.\nTonic mist Spray Normal/fedtet hud\nOptimer din hudpleje rutine med denne delikate toner ( skin tonic ) der passer til den normale til fedtede hud.\nDen alsidige, helende lotion fugter din hud med fem planteolier der renser, toner, og styrker. Den har den skønneste spray der tilfører ansigtet en let forstøvning.\nDe skønne dufte fra lavendel, timian, rosemarin, geranium og cypres påvirker alle sanser og er et must-have dagligt "pick-me-up" for dem med normal til fedtet hud.\n• Quintessence Yon-Ka; olier af lavendel, geranium, rosmarin, cypres, og timian - afbalancering - vitaliserende - rensende\nAlpha Fluid Cream\nAktivér cellefornyelsen med Alpha Fluid der kan anvendes af alle hudtyper også sensitiv.\nEn fantastisk blanding af frugtekstrakter, der er rige på frugtsyrer (AHA), udjævner fine linjer og de første rynker, mens søde mandelproteiner tilfører fugt til huden og morgenfrue beroliger den. Emulsionen absorberer hurtigt for at genoprette hudens blødhed og naturlige glød.\nFor at opnå maksimal resultat skal du bruge Alpha Fluid om morgenen og Alpha-Peel om aftenen, som en behandling over 1 måned, 3 til 4 gange om året.\nAlpha Peel Serum\nAlpha Peel er en nat peeling med frugtsyrer der fugter huden og fornyer dets ydre lag. Med en intensiv blanding af alfa hydroxy syrer forynger den huden og reducerer de fine linjer og rynker. Denne ikke-fedtede gel er perfekt til alle hudtyper. Frisk, strålende hud med mindskede rynker og linjer og en raffineret tekstur.\nTil brug som en intensiv behandling varende en måned. Om morgenen skal du anvende Alpha Fluid til ansigt og hals, og påfør derefter SPF 25 eller SPF 50 .\nOm aftenen skal du anvende Alpha Peel alene til ansigt og hals og undgå øjenlåg og læber.\nBemærk: Du kan opleve en lille prikkende fornemmelse de første gange, produktet anvendes. For en usædvanlig strålende hud skal du anvende Alpha Peel hver aften 15 dage i træk. Ikke til brug om sommeren.\nHydra cream nr 1\nYonka Hydra N.1 Creme beroliger, nærer og fugter meget dehydreret og tør hud. Når huden genfyldes med fugt, vil rynker og linjer synes mindre og huden vil atter fremstå med en smuk glød.\nFor optimalt resultat anbefales det at anvende Hydra N.1 Serum under Hydra Nr. 1 Creme og Hydra N.1 Masque 1 - 2 gange ugentligt.\nDermatologisk testet: En betydelig og vedvarende fugtgivende virkning, der varer ved efter 8 timer.\nHyaluronsyre med høj molekylvægt, imperata cylindrica, polysaccharider, aloe vera, vegetabilsk glycerin: maksimalt fugtende\nDruekerneolie, hasselnøddeolie, sheasmør: reparation\nOlivenphytosqualane, vitamin F: anti-dehydrering\nGærekstrakt, lavmolekylær hyaluronsyre, silicium: genopretter hudens fasthed og elasticitet\nVitamin B5: beroligende\nVitaminer A, C, E: antioxidanter\nOlier af rose, kamille, jasmin: re-balance og afslappende phyto-aromatiske effekter.\nYon-Ka Quintessence (Olier fra lavendel, geranium, rosmarin, cypress, timian): re-balance og afslappende phyto-aromatiske effekter.\nHydra nr.1 - Fluid\nYonKa Fluid N.1 er en intensiv fugtgivende anti-aging lotion målrettet den tørre, men fedtede hud.\nFluid N.1 fedter ikke, absorberes hurtigt og er utroligt effektiv til at give normal til fedtet hud et boost dagen igennem, med en matterende virkning. Huden bliver blød og smidig igen, og ser jævner og mere fyldig ud. Giver en glødende, mat hudtone.\nHydra N.1 Serum er et langtidsvirkende og intensivt fugtgivende kompleks. Denne cremede og opfriskende gel er det perfekte middel til meget dehydreret hud.\nDen absorberes hurtigt og genopretter hudens fugtniveauer. De De aldringsbekæmpende og fugtgivende virkninger forstærkes når serumbruges sammen med Hydra N.1creme (til dehydreret tør hud) eller Hydra N.1 Fluid (til dehydreret fedtet hudtype)


Lene Espersen reklame er en død sild - UgebrevetA4.dk\nLene Espersen reklame er en død sild\nUdenrigsminister Lene Espersen (K) er igen havnet i en reklamesag – denne gang med et glas marinerede sild i hånden. En reklamemand savner dog lidt mere kreativitet i de såkaldte ’ministerreklamer’ – det ville for eksempel være et scoop, hvis Spies Rejser kunne få Lene Espersen til at stille op, mener direktør i BBDO, Niels Folmann.\nINTERVIEW Magasinet ’Smag på Nordjylland’ og Restaurant Lilleheden i Hirtshals har bragt billeder af en storsmilende Lene Espersen med et glas marinerede sild i hånden, efter hun var dommer i en sildekonkurrence – hvad synes du som reklamemand om den slags reklame?\n»Som reklame har den uendelig lav værdi. Det har ingen kant eller humor, at Lene Espersen kan lide sild – alle ved, at hun er ud af en fiskerivirksomhedsfamilie, så det er et meget forventeligt budskab, som vil gå ind ad det ene øre og ud af det andet. Selve billedet ligner to gamle skolekammerater, som mødes til 25 års jubilæumsfest.«\nHar Lene Espersen ikke en reklameværdi?\n»Lene Espersen er meget vellidt i Nordjylland, og derfor har billedet en lokal interesse. På den måde kan man sige, at det er et scoop, at det handler om et lokalt produkt. Det er meget tilforladeligt at være dommer i en sildemarineringskonkurrence, og jeg er sikker på, at Lene Espersen ikke har stillet op for at reklamere.«\nHar den slags billeder/reklamer ikke stor værdi for producenten af varen?\n»Det får først en værdi, når det bliver til en sag. Når sagen bliver redaktionelt omtalt, får den en PR-mæssig effekt. Det er lidt ligesom den gang CULT (energidrik, red.) lavede reklamer, og nogle mente, at der var for meget sex i dem, og forbrugerombudsmanden blev involveret, så fik de masser af omtale. Jeg ville være glad, hvis jeg var indehaver af Restaurant Lilleheden.«\nFødevareminister Henrik Høegh (V) blev for nylig involveret i en reklamesag for Superbest. Som reklamemand vil du så helst forbinde Henrik Høegh eller Lene Espersen med madvarer?\n»Jeg ville aldrig bruge politikere til at reklamere for produkter. Problemet er, at politikerne altid deler vandene i befolkningen, og der vil altid være nogle forbrugere, som ikke kan lide en politiker og derfor skal man passe utroligt meget på at bruge politikere til reklamere for produkter. En undtagelse kan være Søren Gade (tidligere forsvarsminister (V), red.), der stillede op i en kampagne for Kræftens Bekæmpelse, fordi hans kone er død af kræft.«\nJeg har ellers nogle forslag, som du eller andre måske kunne bruge. Lars Løkke på et lokalt bryggeri, Lykke Friis på lykkepiller eller Troels Lund Poulsen igen med nye briller fra Synoptik.\n»Det ville være tophumoristisk. Humor og selvironi er godt i reklamer. Det ville for eksempel være et stort scoop, hvis Spies Rejser kunne få Lene Espersen til at stille op. Men det kan vi aldrig få ministre til. Siden Poul Nyrup kørte rundt med cykelhjelm har alle spindoktorer forsøgt at undgå at politikere kommer i komiske situationer.«\nNår vi taler om reklameværdi, havde Poul Nyrup så en positiv eller negativ effekt for cykelhjelmsbranchen?\n»Han har haft den positive effekt, at folk tænker på, at de køber en hjelm, som passer i størrelsen.«


synopsis: Kina forbyder islamiske navne\nKina forbyder islamiske navne, herunder jihad, islam og Muhammad\nI et område med rigtig mange muslimer i det vestlige Kina har regeringen forbudt mindst 29 islamiske navne. Kina er kendt for at undertrykke religiøs frihed, men dette er dog ved at være lavpunktet.\nI et dokument med titlen “Navneregler for etniske minoriteter,” forbydes en række navneder benyttes af muslimske forældre, herunder Islam, Quran, Mecca, Jihad, Imam, Saddam, Hajj, ogd Medina, rapporterede radio Free Asia (RFA)\nForbuddet rammer provinsen Xinjiang med muslimske flertal hvor Kommunistpartiet har indført restriktioner mod religion i det som man hævder er en kamp mod “ekstremisme,” og for at bekæmpe e separatistoprør blandt Uyguerne.\nEthvert spædbarn med et “udpræget religiøst”navn vil ikke blive registreret i hukou registreingssystemet der giver adgang til lægehjælp og uddannelse. En politimand i den regionale hovedstad i Urumqi fortalte RFA. "Man må ikke give navne med et stærkt reliigøst præg, såsom Jihad, eller navne der ligner,” sagde han.\n“Det vigtigste her er at navnet kan have tilknytning til hellig krig eller separatisme.”\nNoget af dette kan give mening - "Wahhab" er en henvisning til en militant sekt, og “Jihad” kan betyde en åndelig kamp, men er benyttet over hele verden af terrorister - men generelle islamiske navn som “Medina” (byen hvor Muhammad oprettede det første islamiske samfund), “Islam” der betyder underkastelse, men også er navnet på den muslimske religion) og så selvfølgelig “Muhammad” - disse burde være undtaget.\nDenne liste dukkede også op mindre end en måned efter Xinjiang myndighederne indførte nye regler, der forbyder at være iført “unormale”skæg eller burkaer offentligt, og samtidig indførte straffe for at nægte at se stats TV programmer og radioprogrammer.\nUndertrykkelse af religiøs frihed er ikke noget nyt i Kina, og især Uyghurerne har måttet døje med dette. I juli 2014, rapporterede to medelmmer af the United States Commission on International Religious Freedom (USCIRF), M. Zuhdi Jasser og Katrina Lantos Swett, om særlige krænkelser til The Washington Post.\n"Under den netop aflsuttede Ramadan måned nægtede Kina Uighur muslimske studerende, lærere, professorer og regeringsansatte friheden til at faste og udføre deres religiøse pligter, ”rapporterede Jasser og Swett. “Med Ramadan der i år faldt sammen med højtideligholdelsen af Kommunist Partiets grundlæggelse benyttede de kinesiske myndigheder lejligheden til at finde fastende muslimer, især i Xianjiang Provinsen. De som ikke føjede sig er blevet udsat fort rusler, tlbageholdelse og arrestationer.”\nSammen med navneforbudet og forbudet i 2014 om Ramadan har kinesiske embedsmænd lukket muslimske hjemmesider, udført efterforskninger på uafhængige skoler, pålagt restriktioner på privat læsning af Koranen, overvåget prædikener af imamer og tvunget dem til at få politisk træning, lagt restriktioner på muslimsk klædedragt og religiøse ytringer, og med overlæg dømt religisøe forsamlinger “ulovlige.”\nEn ting er at bekæmpe islamisk ekstremisme, noget andet er at fjerne de grundlæggende religiøse rettigheder. Dette er et eksempel.\nMuslimer er så langt fra den eneste religiøse gruppe der lider under forfølgelse i regionen. I Tibet er den religiøse frihed for Buddhister i hurtigt fald. Mellem 2011 og 2014 blev flere end 130 buddhister, herunder mindst 61 munke, og tidligere nonner udsat for begrænsninger.\nUdover muslimer og buddhister har Beijing haft kampagner mod Falun Gong og selvfølgelig kristne.\nKatolske og protestantiske grupper nægter at lade sig registrere og står overfor arrestationer, bøder og at kirker lukkes. Beijing har endog udstedt et direktiv for at “udslette” uregistrerede protestantiske kirker i løbet af det næste årti.\nI Zhejiang provinsen, hvor kristendommen er vokset markant har regeringen ramt flere end 100 kirker, ødelagt adskillige og tvunget andre ved at pålægge begrænsninger og fjerne altre og kors. Regeringen fjernede endog Sanjiang Kirken, der var hjemsted for en menighed med tusinder af medlemmer.\nKina er det 39. værste land for Kristen religiøs frihed, ifølge nonprofit Open Doors. Niveauet for forfølgelse er “højt.”\nI lyset af undertrykkelsen af andre religisøe grupper et denne liste med navne der er forbudt småting når man ser på Kinas forbrydelser mod religiøs frihed.\nEtiketter: Lovgivning, magtmisbrug, Religion/politik, Religiøs påklædning, Terrorangreb