»De råbte ’grønlænderluder’ ned til mig fra studentervognen« | Information\nJeg var lige gået ud af mine forældres hus i Humlebæk, da jeg så en studentervogn komme kørende. Det gjorde mig lidt spændt og nervøs, fordi jeg gik i 1. g. De var jo 3. g’ere.\nStudentervognen trillede langsomt forbi mit hus. Vi var på en lille villavej, og de var vist ved at orientere sig. Jeg kiggede op til dem, der stod i vognen og smilede, for jeg kunne mærke, at de var ved at henvende sig til mig. Men pludselig rejste drengene sig op – de har vel været ti – og råbte højt i kor: »Grønlænderluder« ned til mig. Der må have været nogen i studentervognen, der kendte til min familie, for jeg ser ikke så grønlandsk ud.\nMit smil stivnede. Udover det viste jeg ikke nogen som helst form for ubehag i situationen. I stedet gik jeg videre ned ad vejen for at nå et tog. I det øjeblik, jeg satte mig i toget, begyndte jeg at græde.\nJeg har bagefter tænkt, at det var ærgerligt, at jeg ikke sagde fra. Men det skyldes nok, at jeg hele mit liv har fået de her kommentarer. Jeg husker engang, at en gruppe piger kom over til mig og sagde, at nogle drenge på gymnasiet synes, jeg så sød ud. Det gjorde mig helt vildt glad. Men da de skulle til at gå, var der en, som tilføjede: »Det er bare virkelig ærgerligt, at du er grønlænder.«\nDe her kommentarer har altid givet mig et enormt stort ubehag. Jeg har aldrig vidst, hvordan jeg skulle reagere. Mine lærere i folkeskolen sagde til mig, at jeg ikke skulle tage det så tungt. Det var, som om det ikke var noget, jeg havde lov til at være ked af. Det er ikke noget, jeg har talt med min familie om. Jeg har altid haft følelsen af, at de måtte have haft værre oplevelser end mig, og at det, jeg havde oplevet, ikke var så slemt.\nOpvokset i Humlebæk, bor i København i dag\nVidenskabelig assistent på Syddansk Universitet\nFar er halv grønlænder, mor er dansker\nJeg ser nemlig ikke lige så grønlandsk ud som mange fra min familie. Jeg har lyst hår og grønne øjne. På den måde er jeg privilegeret, fordi jeg både har et dansk navn og lyst hår. Det er derfor, jeg har været i tvivl, om jeg skulle fortælle min historie: Fordi jeg kan gå under radaren.\nMen i forbindelse med den her bevægelse, der er sat i gang, er jeg begyndt at fortælle om mine oplevelser til mine venner. Det har jeg aldrig gjort før, og det viser sig, at de bliver meget chokerede, når de hører om det. Det har overrasket mig, for jeg troede, at det var helt åbenlyst, at disse ting sker. Men for folk, der ikke selv har oplevet det, er det ikke åbenlyst. Derfor synes jeg, at det er vigtigt, at folk begynder at dele deres historier.\nSiden episoden med studentervognen, bliver jeg nervøs, hver gang en studentervogn kommer kørende forbi. Det minder mig om den følelse, jeg havde i kroppen den dag. Om ikke at høre til, og som om jeg ikke har helt lige så meget ret til at være her som de andre.\nDet er det værste. For dem der kalder andre de nedsættende ord, har nok glemt alt om det, men dem der har været udsat for det, får en varig mén af det i form af fremmedgørelse og mindreværd.\nDisse historier skal ud i skolerne, uddannelsesinstitutionerne og publicservice kanalerne og kun gennem kollektiv erkendelse af problemet, kan vi forhindre gentagelserne.\nMohammed Mroue, Dagmar Holdensen, Jann Ringtved, Flemming Berger, Søren Cramer Nielsen, Elisabeth Andersen, Christian Mondrup, Rolf Andersen, Ivan Mortensen, Olaf Tehrani, Karsten Aaen, Holger Nielsen, Helle Abel, Thomas Andersen, Eva Schwanenflügel, Susanne Kaspersen, Johanna Haas, Gitte Loeyche, Elisabeth From, Claus Nielsen, Anker Heegaard, Werner Gass, erik pedersen, Ole Frank, Per Torbensen, Estermarie Mandelquist, Marie Vibe og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2020 - 00:24\nI / M Ø R K E T\nmå racisterne udfordre deres fordomme. Måske sandheden da vil dæmre for dem. Den at vi alle er berigende forskellige; hver har vi vores historie: som indbefatter så meget andet, så meget mere; end den da: usynlige hud. Formørkede mennesker; udforsk mørket; og da håber jeg: I vil se det enestående, som også denne unge kvinde: Johanna er <3\nSøren Cramer Nielsen, Sonja Marie Tandrup Jensen, Christian Mondrup, Karsten Aaen, Holger Nielsen, Eva Schwanenflügel, Johanna Haas, Ole Frank og Estermarie Mandelquist anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2020 - 08:31\nDet virkeligt ubehagelige her er, at de kender hende og de er i flok. De har måske gået og snakket om hende på denne måde, fra hun startede på gymnasiet. Så det er sexistisk, racistisk mobberi. Hvis nogen oplever det, skal de reagere omgående. Stoppe studentervognen og smide de drenge af. Henvende sig til rektor på gymnasiet, fordi der er et kæmpe problem med en mobbekultur, som sikkert findes andre steder end i den klasse. Der burde kunne udstedes bøde for en sådan opførsel. Klassekammeraterne burde have stoppet festen og givet den overfaldne første g-er en undskyldning.\nRandi Christiansen, Dagmar Holdensen, Estermarie Mandelquist, Lillian Larsen, Anja Knoblauch, Elisabeth Andersen, Søren Cramer Nielsen, David Zennaro, Sonja Marie Tandrup Jensen, Christian Mondrup, Rolf Andersen, Bjarne Bisgaard Jensen, Olaf Tehrani, Karsten Aaen, Holger Nielsen, Thomas Andersen, Eva Schwanenflügel, Susanne Kaspersen, Johanna Haas, Gitte Loeyche, Elisabeth From og Werner Gass anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2020 - 08:38\nJeg ser ikke deres skældsord som racistiske, men som uvidenhed. Racisme er et "velovervejet" menneskesyn og ikke noget tilfældigt. Uanset hvad de har råbt, så fortjener ingen at blive ekskluderet fra fællesskabet.\nJeg er pæredansk og alligevel er jeg en hel barndom/ungdom blevet kaldt racistiske skældsord og meget andet. Mange har efterfølgende undskyldt deres mobberier og som en af dem fortalte, så følte han jeg var en trussel mod hans egen popularitet.\nNår jeg selv ser tilbage, er min oplevelse at lærerne ikke havde og stadig ikke har de pædagogisk værktøjerne og derfor undgår "kampen".\nI en alder af nu 40 år er det største tab, at jeg aldrig får en barndomsven.\nMohammed Mroue, Estermarie Mandelquist, Inga Rasmussen, Gaderummet Regnbuen, Hans Aagaard, Holger Nielsen, Thomas Andersen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2020 - 10:39\nMmm ... min forståelse af såkaldt\nracisme er, at kun et menneske\nmed lavt eller meget lavt selvværd\nhar behov for, bevidst eller ubevidst,\nat nedgøre et andet menneske :-( ...\nLillian Larsen, Ronny Christensen, Gitte Runge, Jan Fritsbøger, Rolf Andersen, Anders Graae, Holger Nielsen, Eva Schwanenflügel og Gitte Loeyche anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2020 - 11:33\nI Danmark har det grønlandske folk lige siden kolonitiden været udsat for nedsættende behandling og anskuelse.\nGrønlændere var (er) 'som små børn', og kunne (kan) ikke 'styre sig selv'.\n(Disse beskrivelser har vi bl.a. fra Knud Rasmussen)\nSådan går det nemt for folkeslag, der bliver 'annekterede'; de mister deres kultur, og står pludselig uden holdepunkter.\nHvad angår ordet "Eskimo" :\n"Årsagerne til, at betegnelsen eskimo ikke er populær blandt nogle er flere. Først og fremmest er ordet eskimo en betegnelse, som indianere i Canada brugte om deres arktiske naboer, og som de hvide opdagelsesrejsende siden lånte. Det er altså ikke et ord, de arktiske folkeslag selv fandt på. Der er uenighed om, hvad ordet eskimo betyder, men i mange år mente man, at eskimo betød "en, der spiser råt kød". Andre mener, at ordet er indiansk og betyder "dem, der fletter snesko". Inuit derimod er et ord, der findes i de forskellige inuit-sprog og betyder "mennesker".\nDerfor bliver "grønlænder" eller "eskimo" ofte brugt som skældsord, eller nedsættende om mennesker, man gerne vil mobbe af én eller anden grund.\nDet er ekstremt ubehageligt at blive råbt ad, næsten uanset hvad der bliver sagt..\nSå meget desto værre bliver det naturligvis, når det er\n1) Folk man ser op til\n2) Folk man kender\n3) Folk, der råber i kor\n4) Folk, der sammenkæder éns etnicitet, køn, udseende eller andet, med et negativt ladet ord som 'luder'.\nAlt sammen klassisk mobbe-teknik.\nOg som det påpeges ovenfor af Ronny Christensen, behøver det overhovedet ikke være racistisk ment, det bliver så bare resultatet at det selvfølgelig opfattes sådan.\n- Og det kan sagtens være, det er drenges måde at udtrykke at en pige er attråværdig - dybt suk..\nImidlertid bliver det til aggression, og det er uacceptabelt i alle sammenhænge, hvad end intentionen er !!\nVi må simpelthen blive meget, meget bedre til at behandle hinanden med respekt og anerkendelse - og det starter i hjemmet og skolen.\nTak for din historie, Johanne :-)\nRonny Christensen, Estermarie Mandelquist, Lillian Larsen, Bianca Jørgensen, Jann Ringtved, Søs Jensen, Søren Cramer Nielsen, Frederik Rosing, Marie Jensen, Jonathan Larsen, Christian Mondrup, Rolf Andersen, Viggo Okholm, Ivan Mortensen, Karsten Aaen, David Zennaro og ingemaje lange anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2020 - 12:43\nElsker dine kommentarer generelt i avisen, Eva. Kloge velovervejede, vidende og inkluderende. Tak.\nGitte Runge, Lillian Larsen, Søs Jensen, Søren Cramer Nielsen, Christian Mondrup, hanne plaschke, Ivan Mortensen, Karsten Aaen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n»De råbte ’grønlænderluder’ ned til mig fra studentervognen«. De var stive og dumme, højt oppe at køre og tænkte ikke med hovedet. Gud ved om alkohol havde været lovligt, hvis det var blevet opfundet for 10 år siden, eller 100 år siden. Nej vel?\nDu skal have lov til at være ked af det, men ikke i for lang tid. De idioter er som udgangspunkt ikke værd at bruge din tid på, medmindre det giver sig udslag i en artikel, der kan få os til at snakke om, hvordan vi behandler andre mennesker i dagens Danmark\nRonny Christensen, Inga Rasmussen, Lillian Larsen, Ivan Mortensen, Viggo Okholm, Karsten Aaen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2020 - 12:57\nIngemaje - tusind tak for de rosende ord, det betyder meget for mig :-)\n..Og ros til dig, fordi du netop praktiserer anerkendelsen, så den kan mærkes :-)\nSøs Jensen, Jonathan Larsen og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2020 - 13:07\nGad vide, om drengene overhovedet ville have fundet på at mobbe Johanne med hendes oprindelse plus kalde hende luder, hvis det fra begyndelsen af havde været et totalt no-go i familien og skolen..?\nVi er simpelthen alt for dårlige til at italesætte mobning og diskriminerende behandling her i landet.\nDet hjælper ikke at sige til nogen, de 'ikke skal tage sig af det', eller at de 'bare skal grine med', fordi det jo bare var en joke.\nTil gengæld ville det nok hjælpe mere, hvis man sagde noget til mobberne.\nDet sker alt, alt for sjældent.\nDagmar Holdensen, Jan Bisp Zarghami, Lillian Larsen, Bjarne Bisgaard Jensen og Jonathan Larsen anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2020 - 13:25\nDu har ret, det er ikke kun alkohol, men, normer værdier, hvilket sprog vi taler, og hvor vi hører det fra. Det er ord og en omgangstone, vi lærer fra omgivelser, venner, familie, på jobbet og via alle de medier vi kommer/ er i. Jeg tror dog også, at alkoholen her har spillet ind, men igen du har ret, det skal komme et sted fra.\nVores sprog over for hinanden, er efter min mening blevet værre i nogle cirkler. måske spiller det lidt ind, at man på de sociale medier skal råbe "højt" for at blive hørt. Dette tager mange med ud i det almindelige liv.\nPå den anden side, var vi også møghamrende stride i min ungdom. Undertegnet var et regulært dumt svin, specielt når der var alkohol involveret. det er nok derfor, jeg er lidt fordomsfuld over for dette stof.\nRonny Christensen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2020 - 14:00\nHe he, Jonathan, det kan vi godt blive enige om; når alkohol går ind, ryger fornuften ud..\nDesuden bliver nogle mennesker aggressive, når de bliver fulde.\n16. juli, 2020 - 14:06\nJeg er mest bange for, hvor disse drenge fra gymnasiet i Nordsjælland ender i erhvervslivet.\nHvis deres skoling/uddannelse i folkeskolen (?) og gymnasiet sammen med deres forældres opdragelse har ført til dette resultat ved en studenterfest, frygter jeg, hvordan de vil opføre sig i deres videre erhvervskarriere ...\nLillian Larsen, Anja Knoblauch, Flemming Berger og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2020 - 14:20\nDanish psycho, er jeg bange for :-(\nDet groteske ved situationen er, at Johanne Aviaja Rosing er en afsindig smuk kvinde, og for en flok liderlige og fulde 3. G'ere virker hun helt uopnåelig. Svar: Hun må nedgøres, så man kommer på samme linje. Men resultatet er ikke opløftende.\nHvor ville det være godt, hvis nogle faderfigurer kunne formidle, ikke lidt, men en stor portion "courting" tips til ynglingene. Altså regulær og høflig kurmageri, som afspejler godmodig interesse, så vi ikke som i dag havner i racistisk nedgørelse.\nEstermarie Mandelquist, Lillian Larsen, Gaderummet Regnbuen, Eva Schwanenflügel og Freddie Vindberg anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2020 - 16:08\neg er mest bange for, hvor disse drenge fra gymnasiet i Nordsjælland ender i erhvervslivet.\nSkriver Rolf Andersen.\n3.gerne har gået på gymnasiet i 3 år, hvad fanden har folkeskolens "skoling" med det at gøre ? Hvad bliver det næste er det børnehaven og vuggestuen der er ansvarlig. Unge mennesker i flok er undertiden rædselsfulde og her ondskabsfulde og formentlig skidefulde. De har alle stemmeret og de er selv ansvarlige for deres opførsel og gøren og laden. Skulle far og mor sidde på drukvognen og holde Malthe og Mathilde i hånden? Hold nu op ! Det var det de skidderikker skulle have gjort !\nFor sådan omkring 30 år siden var den en bande/gruppering af ubehagelige pæredanske unge der terroriserede den nordlige del af Amager og havde forkærlighed for at skabe frygt på Amagerbrogade. En aften havde de lyst til at overfalde en en ung mand med asiatiske rødder på en grillbar. Her havde de dog gjort regning uden vært for den unge mand var noget i retning af ungdomsmester i en kampsport. De fire,fem rødder røg ud af grillbaren og fik mange smæk før en af dem ringede efter politiet. Da panserne kom var der ingen der havde set noget, men på skolen grinede vi meget over de klø de havde fået. Undertiden får flokmentaliteten sin fortjente straf.\nRonny Christensen, Lillian Larsen, Jann Ringtved, Eva Schwanenflügel og Jonathan Larsen anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2020 - 17:07\n@jens Peter Hansen: “hvad fanden har folkeskolens "skoling" med det at gøre ? Hvad bliver det næste er det børnehaven og vuggestuen der er ansvarlig”\nJa, det vil jeg mene. Vi ryger meget hurtigt i vuggestue og børnehave og får dermed en dobbeltsocialisering via forældre og pædagoger andre børn osv. Vi får indtryk hele livet, og det blandt meget andet er med til at forme os. Så ja, det vil jeg sgu argumentere for.\nUdover det fed historie fra Amager :).\nJann Ringtved og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\nNår nogle kommer med modbydelige tilråb ønsker slagsmål som fx tumbede fodboldfans er det så fordi de ikke har fået den rette vejledning i vuggestuen ? Mon ikke det er fra det fællesskab de har fundet uden for institutionerne. Det er vel ikke gymnasiet der har gjort dem rå, men det faktum at de unge simpelthen er sammen. Det kendes i grupper som i gruppen kan optræde rå uden at føle sig personlig ansvarlig.Men en 18 årig er ansvarlig for sine handlinger.\n17. juli, 2020 - 10:57\nDu har fuldstændig ret i, at nogle subkulturer har nogle specifikke normer og værdier, som kan være helt ude i hampen for den almindelige dansker, men som kan virke tiltrækkende på nogle mennesker. Men det kan jo godt hænge sammen med for eksempel dårlig trivsel fra barnsben, og en skolegang der gik ad helvedes til. Det kan være, at en ung knejt, der har fået mange nederlag får succes som slagsbror og opnår anerkendelse af den vej.\nDet behøver dog ikke at være sådan. Jeg læste på et tidspunkt om en ung mand, der i artiklen var anonym, men som var hooligan i sin fritid. Han arbejdede i en bank og havde haft en almIndelig opvækst. Han brugte slagsmålene som en måde til at komme af men sine frustrationer på, så der er ikke noget entydigt svar.\nDu kan sagtens have haft en hård barndom og gøre det godt alligevel, men nogle gange ligger nogle af svarene på noget alt det lort du har lavet i din fortid.\nDet er ikke ensbetydende med, at du ikke har et ansvar som myndig, og det er heller ikke ensbetydende med, at du kan bruge din barndom og ungdom som undskyldning, for at være en røv. Men nogle gange kan en hård og dårlig opvækst være en af forklaringerne på en idiotisk opførsel.\nDet var det sidste herfra\n17. juli, 2020 - 12:29\nJeg medgiver at en hård og ukærlig opvækst kan være årsag til rå opførsel, men gymnasieelever der råber er vel næppe en gruppe der lige kommer under den kategori. Det er ikke institutionerne der gør dem rå. Fra 2 års alderen bliver alle børn i DK opdraget til venskaber, tolerace og medmenneskelighed. Det kan gerne være at virkeligheden ikke er så rar, men det er ikke Hitlerjugend, der som bekendt opdrog til had, fanatisme og sammenhold. En opdragelse man tog med sig efter krigen. Når nogle fulde unge mennesker skaber sig så ubetænksomt, råt og hjerteløst så er ikke pga af en hård opvækst, men sikkert et udtryk for indestænkte frustrationer, som de altså ikke kunne tøjle. Det bliver de bare nødt til.\n17. juli, 2020 - 14:15\n@jens peter hansen:"Det er ikke institutionerne der gør dem rå. Fra 2 års alderen bliver alle børn i DK opdraget til venskaber, tolerance og medmenneskelighed.".\nNej men det ændrer vel ikke ved, at du stadig slæber en masse værdier, normer, fordomme osv med ind i institutionerne via andre kanaler som den nære familie, slægtninge, fritidsjob, sport osv.\nI institutionerne er der også subkulturer, der har andre normer og værdier end dem, der er de officielle værdier. Det kan være en subkultur på en skole, hvor den opførsel de repræsenterer er grænseoverskridende og krænkende. I sådan en gruppe kan der være en leder eller flere, dem der deltager aktivt, medløberne og ofrene.\nNogle gange er de ikke engang klar over deres opførsel er krænkende, for alle i gruppen gør det jo. som du selv siger, ingen personlig ansvar. Nogle gange er ofrene andre grupper, de ser ned på eller ikke bryder sig om. Eksempelvis gruppen i hestevognen, der var fordomsfulde mod Grønlændere. Lur mig om nogle af dem ikke har lidt dårlig smag i munden idag.\nOg den gruppe eller grupper der har denne opførsel, har lært det et sted fra og det kan være både fra hinanden, fra familie, fritidsjob, folkeskolen osv.\nDet fantastiske er, at den slags opførsel kan aflæres. Det tager bare lidt tid.\ntak for en god sludder/diskussion\n18. juli, 2020 - 14:16\nDe skulle have læst noget "Lillegut" og spist nogle Eskimo is, så havde de ikke været så fandens ignorante! Men dybest set, som en ven sagde til mig, så hænger der egentlig mere skidt ved ordet Grønlænder end Eskimo! Men lad os vælte et par statuer og sån, så bedrer det sig nok! Eller måske gør det ikke. Den gode Sebastian Haffner, påstår et sted, at Nazityskland havde gode vilkår, qua den sundhed- og helse bølge, der gennemstrømmede Tyskland i 20'erne. Der tænker jeg, at det er en situation ikke helt ulig den vi befinder os i. Og med Corona og det had, der nu har fået sin endelige motor, så ser jeg kun elendighed så langt øjet rækker. Dertil kommer revitaliseringen af racebegrebet, som får os til at kure ned ad rutchebanen med fuld fart på. Alt det arbejde, der blev og er, lagt i at få racebegrebet endelig væk er spildt! Bare vent og se, I tror det bliver bedre, men lad os se om et halvt år. Jeg håber dog, at jeg kan lægge mig helt ned og sige jeg tog fejl! :-)\n18. juli, 2020 - 14:20\nMen se lige det til japanske samfund og tænke så lidt over, hvorfor pokker, der komme så megen sadistisk pornografi derovre fra. Hvorfor opfører de sig som s... når de fx. tager toget! Når man øger trykker uden en sikkerhedsventil, så eksploderer kedlen måske!


Hestevæddeløb og andre populære forlystelser i det gamle Rom -\nIndbyggerne i det gamle Rom var ekstremt gode til at lave store events og spil, som kunne tiltrække tusindvis af mennesker. Mange af de forlystelser, der blev tilbudt Romerne dengang, ligner meget dem, vi stadig nyder stor glæde af i dag. Nogle af forlystelserne er ændret en smule med tiden, men grundlæggende stammer mange spil og konkurrencer fra Romerne. To af de ældste former for underholdning er hestevæddeløb og spil, som flittigt blev dyrket i det gamle Rom, og det er herfra, at disse former for underholdning er blevet forfinet og udviklet til det, vi kender i dag. Heldigvis er reglerne i de forskellige sportsgrene også fulgt med tiden og er blevet pudset af, så vi kan deltage uden at sætte liv og lemmer på spil. Sådan var det nemlig ikke altid blandt Romerne.\nDen Romerske underholdning lever stadig\nI vore dage er hestevæddeløb og kasinospil stadig enormt populært, og begge dele dyrkes flittigt i hele verden. Teknologien har gjort det muligt for langt flere at deltage uden at være fysisk tilstede. På internettet kan du følge med i alle de hestevæddeløb, du har lyst til og ikke mindst online kasinospil, som vi kender det fra f.eks. PokerStarsCasino, oplever stor popularitet. Ved at følge med tiden, og konstant tilbyde brugerne nye og forbedrede spil, er det stadig muligt at tiltrække nye spillere til de online platforme. Alle os der ikke har mulighed for at tage på travbanen eller gå på kasino, kan dermed stadig få glæde af den gode underholdning.\nHestevæddeløb i Circus Maximus\nDet berømte Circus Maximus, der ligger i den centrale del af Rom, var en kæmpe arena, der bl.a. blev brugt til væddeløb med hest og vogn. Man mener at arenaen havde plads til 200.000 tilskuere, så selv efter vore dages målestok, var stedet enormt. Colosseum havde plads til ca. 50.000 tilskuere, så den ellers så kendte attraktion blegner i forhold til Circus Maximus. Arenaen har en lang historie og er blevet udbygget ad flere omgange. Det første anlæg blev anlagt omkring 500 år før vores tidsregning, og det sidste væddeløb blev kørt i år 549 – mere end 1000 år efter anlæggelsen af den første arena. Det kæmpe anlæg med sin lange historie vidner om, at de gamle Romere var vilde med hestevæddeløb.\nRomerne var vilde med hestevæddeløb\nRomernes store interesse for hestevæddeløb understreges af, at der i hver sæson blev afholdt op mod 66 dage med væddeløb. Hver dag kunne have op til 24 løb på programmet, som kulminerede i at 12 vogne, som hver især blev trukket af 4 heste, dystede på banen. En runde på Circus Maximus var lidt over en kilometer lang, og der blev virkelig gået til stålet. Det var ikke unormalt at kørerne pressede hinanden af banen, og hvis en vogn væltede, var der stor risiko for, at køreren blev trampet ned af hestene bagved. I starten var væddeløbene forbeholdt eliten i samfundet, men da populariteten steg, blev der åbnet for at alle kunne deltage. Det betød af almindelige borgere dannede foreninger, hvor de hver især skød penge i en pulje, så der kunne købes heste og vogne. Nogle af disse selskaber voksede sig store og blev meget berømte. Den mest kendte kører hed Gaius Appuleius Diocles, og man mener han tjente omkring 82 milliarder kroner i sin 24-årige karriere. Altså en hel del mere end vore dage sportsfolk.\nPopulære spil i det gamle Rom\nSom nævnt var indbyggerne i det gamle Rom gode til at fornøje sig selv. Udover hestevæddeløb var gladiatorkampe og sportskonkurrencer også på listen over events, der kunne samle mange tilskuere. De store romerske atletikkonkurrencer, var forløberen for vores dages Olympiske Lege, og konkurrencer som løb, diskoskast, længdespring og spydkast, er ikke ændret meget siden da. Til konkurrencerne deltog kun de ypperste sportsfolk fra Romerriget, og deltagerne kan sammenlignes med vore dages topatleter, der træner og lever for deres sport. Til de mere stilfærdige tidsfordriv var terningespil, som mange romerske kejsere var glade for, meget brugt blandt den brede befolkning. Bl.a. mener man at spillet Yatzy, har sin oprindelse i det gamle Rom. Dengang hed spillet dog Tali, men lighederne med det spil vi kender, er meget store. I det store hele lyder det som om at Romerne levede et spændende liv, og på mange områder var spil og konkurrencer med til at samle befolkningen, og sørge for at alle havde fornøjelser i den sparsomme fritid.


280 Godkendelse af dagsordenen\n281 Udvikling i rettidigheden oktober 2017\nSkanderborg Kommune har i forbindelse med revisionsberetning nr. 20 for 2016 fået gentagne bemærkninger ift. sygedagpenge- og jobafklaringsforløb, uddannelseshjælp og ledighedsydelse. Der gives en status på iværksatte tiltag og rettidigheden for oktober 2017.\nOverordnet set er rettidigheden steget på de fleste områder, både når der ses på udviklingen fra september til oktober og udviklingen fra januar til oktober. På nogle områder er det ikke muligt at lave en systematisk opfølgning på rettidigheden. I stedet følges der op via ledelsestilsynet.\nRettidig opfølgning: I september blev 332 ud af 496 samtaler afholdt rettidigt, svarende til 66,9%. I oktober var 509 ud af 746 samtaler rettidige, svarende til 68,2 %. Dermed er rettidigheden steget med 1,3 % point. I januar 2017 blev 120 ud af 379 samtaler afholdt rettidigt, svarende til 31,7%. Dermed er rettidigheden steget 36,5 % point siden januar 2017.\nKontakt til arbejdsgiverne ved 1. samtale: Det er ikke muligt at lave en systematisk opfølgning på, om arbejdsgiveren kontaktes i forbindelse med 1. samtale. Der følges op via ledelsestilsynet. I forbindelse med 1. samtale sendes der et brev til arbejdsgiverne, som inviterer til samarbejde omkring den sygemeldtes tilbagevenden.\nRettidig opfølgning: I september havde 18 ud af 81 sygemeldte fået 6 samtaler inden for ét år, svarende til 22,2%. I oktober havde 27 ud af 83 sygemeldte fået 6 samtaler inden for ét år, svarende til 32,5%. Dermed er rettidigheden steget med 10,3 % point. I januar 2017 havde 3 ud af 67 sygemeldte fået 6 samtaler inden for ét år, svarende til 4,5%. Dermed er rettidigheden steget 28,0 % point siden januar 2017. Da det kræver 6 samtaler inden for 12 måneder at opfylde rettidigheden, vil det først blive engang i 2018, at der sker en afgørende stigning i rettidigheden.\nSager til rehabiliteringsteamet: I september blev én ud af 9 sager forelagt rehabiliteringsteamet rettidigt, svarende til 11,1%. I oktober blev 6 ud af 16 sager forelagt rehabiliteringsteamet rettidigt, svarende til 37,5%. Dermed er rettidigheden steget med 26,4 % point. I januar blev ingen ud af 4 sager forelagt rehabiliteringsteamet rettidigt. Der bliver nu afholdt flere rehabiliteringsmøder, så rettidigheden kan overholdes. Forskellene i antallet af sager som forelægges rehabiliteringsteamet skyldes forskelle i antallet af afholdte møder samt, at der måned for måned kan være forskelle i, hvor mange sygedagpengesager der visiteres til jobafklaringsforløb\nRettidig opfølgning: I september blev 107 ud af 111 samtaler afholdt rettidigt, svarende til 96,4%. I oktober var 83 ud af 87 samtaler rettidige, svarende til 95,4%. Dermed er rettidigheden faldet med 1,0 % point.\nRettidig afholdelse af CV samtale: I september blev 22 ud af 27 samtaler afholdt rettidigt, svarende til 81,5%. I oktober var 17 ud af 23 samtaler rettidige, svarende til 73,9%. Dermed er rettidigheden faldet med 7,6 % point.\nRettidig opfølgning: I september blev 79 ud af 103 samtaler afholdt rettidigt, svarende til 76,7%. I oktober var 61 ud af 85 samtaler rettidige, svarende til 71,8%. Dermed er rettidigheden faldet med 4,9 % point. I januar 2017 blev 45 ud af 93 samtaler afholdt rettidigt, svarende til 48,4% Dermed er rettidigheden steget med 23,4 % point siden januar 2017.\nRettidig afgivelse af tilbud: I september var 210 ud af 257 uddannelseshjælpsmodtagere i tilbud, svarende til 81,7%. I oktober var 218 ud af 253 i tilbud, svarende til 86,2%. Dermed er aktiveringsgraden steget med 4,5 % point. I januar 2017 var 170 ud af 270 i tilbud, svarende til 63,0%. Dermed er aktiveringsgraden steget med 23,2 % point siden januar.\nBeskæftigelses- og sundhedschefen samt BDO deltager i behandlingen af punktet i Økonomiudvalget.\nRevisorerne Ole Nielsen og Lone Hinrichs Thomsen - begge fra BDO - redegjorde ved mødet for revisionens vurderinger og anbefalinger i forhold til indsatsen og udviklingen i rettidigheden på de områder, hvor der tidligere har været revisionsbemærkninger.\nat der i forhold til sygedagpenge- og jobafklaringsforløb udarbejdes en plan for sikring af udviklingen ud fra de anbefalinger, som revisionen har afgivet\nat planen forelægges for Økonomiudvalget ved det kommende møde.\nDirektionen, 15. november 2017, pkt. 237:\nChefrevisor hos BDO; Ole Nielsen redegjorde ved mødet for revisionens vurdering af indsatsen og udviklingen i rettidigheden på de områder, hvor der tidligere har været revisionsbemærkninger.\nAfrapportering på Jobafklaringsområdet oktober 2017\nAfrapportering sygedagpengeområdet oktober 2017\nAfrapportering på Ledighedsydelse oktober 2017\nAfrapportering på Uddannelseshjælp oktober 2017\nSkanderborg Kommune notat til Økonomiudvalget særlig sagsgennemgang opfølgning på revisionsbemærkninger 15. november 2017\n282 Udarbejdelse af depeche til Byrådet 2018-2021\nDerudover vedlægges oversigt over processen for Byrådets udviklingspolitik (som er godkendt af Byrådet den 6. sepetember 2017) og Administrationens inspiarationskatalog, jf. procesplanen.\nat Økonomiudvalget udarbejder depechen med henblik på behandling af Byrådet den 20. december 2017.\nat følgende emner indarbejdes i den samlede depeche:\nSamlet fortælling om ledelse og godt lederskab i Skanderborg Kommune - herunder revurdering af Skanderborg Kommunes vision / værdier\nKommunens åbningstider / tilgængelighed (jfr. vedtagelsen af budget 2018-2021) - herunder rækkevidden af digitaliseringsstrategien i denne sammenhæng\nUdvikling af fleksibiliteten i anvendelsen af kommunale bygninger - Skanderborg som foregangskommune.\n283 Udkast til ny ungdomspolitik\nByrådet vedtog ved budgetforliget for 2017, at der i 2017 skulle udarbejdes en ny Ungdomspolitik. I marts 2017 vedtog Undervisnings- og Børneudvalget en procesplan for udarbejdelsen heraf, herunder at der i processen skulle ske en bred involvering af de unge i Skanderborg Kommune. Udkast til en ny Ungdomspolitik er nu udarbejdet og forelægges til drøftelse og godkendelse til høring.\nI nærværende sagsfremstilling præsenteres Undervisnings- og Børneudvalget for udkastet til den nye Ungdomspolitik.\nDet har været en klar ambition at være så tro som muligt mod de unges input og lade selvstændige pointer stå skarpt, hvilket særligt kommer til udtryk i udkastets enkle format. Det er blandt andet de unge selv, der har udpeget de 3 strategispor og som har defineret, hvad der kendetegner dem.\nUdkastet til en ny Ungdomspolitik er blevet lavet med afsæt i input fra unge bredt i Skanderborg Kommune. Inddragelsen af de unge er sket gennnem flere forskellige platforme, herunder Facebook-kampagnen UngiSkanderborg, workshoppen UngiSkanderborg, konferencen UngiSkanderborg (bilag 2), og de gennemførte møder i processens følgegruppe. Undervisnings- og Børneudvalget har som et led i udvalgets politikformulerende arbejde haft drøftet indholdet af Ungdomspolitkken samt deltaget i konferencen UngiSkanderborg.\nI forbindelse med formuleringen af udkastet til den nye Ungdomspolitik har fagsekretariatet, efter behov, involveret interne medarbejdere og eksterne aktører med særlig relevant viden. Den endelige udgave af udkastet er afslutningsvist blevet gennemlæst og kommenteret af fagsekretariatets chefteam og processens følgegruppe.\nUdkastet til den nye Ungdomspolitik har et værdimæssigt udgangspunkt med fokus på visioner og værdier fremfor et instrumentielt udgangspunkt med fokus på servicestandarder og retsgarantier. Udkastet fokuserer på ungdommen i bred forstand, og fremhæver derfor ikke særlige grupper af unge (eksempelvis sårbare unge).\nUngdomspolitikken består af en vision og 3 strategispor.\nAlle unge skal have et robust ungdomsliv, indgå i stærke og sunde ungdomsfællesskaber og opleve inspirerende ungdomsmiljøer. Ungdomslivet i Skanderborg Kommune skal være kendetegnet ved trivsel, udvikling og demokratisk dannelse af den enkelte.\nStrategispor 1: Et robust ungdomsliv\nDet robuste ungdomsliv er for den enkelte:\nBalance mellem skole, fritid, venner og familie\nOmsorg fra andre unge og betydningsfulde voksne\nBevidsthed omkring egne styrker og egen sårbarhed\nMod til både at række ud efter og byde ind med hjælp\nÅbenhed over for tilværelsens mange nuancer.\nEt kvalificeret uddannelsesvalg – gennem behovsafstemt vejledning sikrer vi i et tæt samarbejde mellem den unge selv, forældre, skoler og uddannelsesinstitutioner, at den enkeltes uddannelsesvalg sker på et kvalificeret og oplyst grundlag og ud fra den enkeltes ønsker og muligheder.\nEt sundt valg – i et samarbejde med de unge selv, forældre, skoler og foreningsliv skal det som ung være nemt at vælge den sunde livsstil til. F.eks. gennem nem adgang til sund kost og motion.\nHvis livet gør ondt – skal hjælpen og støtten være inden for rækkevidde. Behovene for hjælp kan være meget forskellige, og derfor skal vi i samarbejde med forældre, skoler og uddannelsesinstitutioner, fagprofessionelle og frivillige i Skanderborg Kommune sikre en bred og fleksibel pallette af indsatser, der matcher de unges behov.\nStrategispor 2: Stærke ungdomsfællesskaber\nStærke ungdomsfællesskaber bygger på:\nMangfoldighed gennem forståelse og respekt for fællesskabets mange nuancer\nInklusion af hinanden i fællesskabet ved aktivt at invitere hinanden ind\nRespekt for fællesskabet og for det omgivne samfund\nAnerkendelse af egne og andres bidrag til fællesskabet\nFrihed til at dyrke fællesskabets forskellige nuancer.\nEtablering af mødesteder – i Skanderborg Kommune samarbejder vi med de unge, og på tværs af samarbejdspartnere, om etablering af gode og trygge mødesteder - både lokalt og centralt. Det kan f.eks. være gennem et differentieret udbud af fritidsaktiviteter og via understøttelse af tiltag, der giver nem og billig adgang til kultur.\nTransport – det skal være nemt at mødes, og derfor udvikles der løbende på at forbedre transportmulighederne på tværs af kommunens byer.\nDigital dannelse – i tæt dialog med de unge og deres forældre arbejder vi løbende med udviklingen af den digitale dannelse blandt de unge og vi understøtter etablering af effektive kommunikationskanaler – fra ung til ung.\nStrategispor 3: Inspirerende ungdomsmiljøer\nInspirerende ungdomsmiljøer bygger på:\nNysgerrighed og viljen til at forstå, lære og blive dygtigere\nInnovation skabt via nye, inspirerende og kreative tankegange\nHandlekraft og evnen til at tage ansvar for sig selv og for andre\nEngagement og lysten til at engagere sig i det lokale og globale samfund\nIndflydelse og dermed muligheden for at påvirke egne og andres vilkår.\nUnderstøttelse af de unges selvorganiserede initiativer – gennem facilitering og formidling af de unges gode ideer på tværs af ungemiljøer.\nStyrkelse af de innovative og kreative ungemiljøer – f.eks. gennem afholdelse af flere pop-up events i samarbejde med de unge.\nAktiv involvering af unge - i udviklingen af kommunale initiativer og formidling af kommunale tiltag via ”unge" kanaler.\nDer lægges endvidere i Ungdomspolitikken op til, at der årligt afholdes en konference som opfølgning på implementeringen af Ungdomspolitikken.\nNår Ungdomspolitikken er vedtaget, vil fagsekretariatet iværksætte en særskilt lancerings- og implementeringsproces. Fagsekretariatet vil i starten af 2018 udarbejde et forslag til procesplan og præsentere dette for Undervisnings- og Børneudvalget som et led i udvalgets politikkontrollerende arbejde. Der vil i det arbejde være særskilt fokus på formidlingen af Ungdomspolitikken til de unge i et tæt samarbejde med de unge.\nFagsekretariatet gør opmærksom på, at udkastet til den nye Ungdomspolitik ikke er layoutet i sin nuværende form.\nDen forestående layoutproces vil foregå i to forskellige spor. I det ene spor vil der blive produceret et almindeligt digitalt format af Ungdomspolitikken, som kan offentliggøres på Skandeborg Kommunens hjemmeside. I det andet spor vil der blive produceret et særligt unge-format af Ungdomspolitikken, som kan benyttes specifikt til formidlingen af Ungdomspolitikken til de unge. Fagsekretariatet vil udarbejde det særlige unge-format i tæt samarbejde med de unge.\nUdkastets politikkontrollerende elementer\nDe involverede unge og processens følgegruppe har gennem hele forløbet givet udtryk for vigtigheden af politikkontrollerende elementer, som netop giver mulighed for en kontinuerlig opfølgning på den nye Ungdomspolitik.\nMed delafsnittet "Mulige veje" sættes der retning for de konkrete tiltag, der måtte blive iværksat på baggrund af Ungdomspolitikken, hvilket netop muliggør konkret opfølgning på den nye Ungdomspolitik. Under afsnittet "Baggrund" står der endvidere, at Ungdomspolitikken vil blive fulgt op med et ungetopmøde hvert andet år. Her vil politikere, unge og lokale aktører på ungeområdet få mulighed for at mødes for at drøfte aktuelle temaer i relation til Ungdomspolitikken.\nat udkastet til ny Ungdomspolitik drøftes\nat udkastet til ny Ungdomspolitik godkendes til høring.\nUndervisnings- og Børneudvalget, 9. november 2017, pkt. 134:\nat udkast til Ungdomspolitikken godkendes til høring.\nDirektionen, 6. november 2017, pkt. 233:\nDirektion vedtog at tiltræde indstillingen fra børne- og ungechefen.\nBilag 2 - Udkast til ungdomspolitik\n284 Revideret styrelsesvedtægt for skolerne\nFagsekretariatet Børn og Unge har i tæt samarbejde med skolerne udarbejdet forslag til en revideret styrelsesvedtægt inkl. bilag på skoleområdet gældende fra 1. janaur 2018.\nDer er tale om konsekvensændringer og tilpasninger på baggrund af ny lovgivning samt lokale ønsker om en anderledes sammensætning af skolernes bestyrelser.\nDen nuværende styrelsesvedtægt inkl. bilag på skoleområdet blev godkendt af Byrådet i oktober 2014. På baggrund af ønsker om anden sammensætning af skolebestyrelser på enkelte skoler samt almindelige opdateringer har Fagsekretariatet Børn og Unge - i samarbejde med skolerne - udarbejdet et forslag til en revideret styrelsesvedtægt inkl. bilag gældende fra 1. januar 2018. Ændringerne omfatter skolebestyrelsernes sammensætning på enkelte skoler samt konsekvensrettelser ift. almindelige opdateringer på skoleområdet. Ændringerne er foretaget i samarbejde med relevante skoleledere, og de foreslåede ændringer har efterfølgende været sendt i høring på samtlige skoler.\nTilbagemeldingerne er enslydende. Enten har der ikke været noget at bemærke - typisk skoler der ikke berøres af de foreslåede ændringer -, eller også er der udtrykt opbakning til de foreslåede ændringer - typisk skoler der har udtrykt ønsker on ændringer i bestyrelsens sammensætning.\nFagsekretariatet har sikret, at de foreslåede ændringer er inden for rammerne af gældende lovgivning på området.\nForslag til revideret styrelsesvedtægt inkl. bilag er vedlagt dagsordenspunktet.\nSupplerende sagsfremstilling til Økonomiudvalget den 23. november 2017:\nSom svar på de spørgsmål, der fremkom under Undervisnings- og Børneudvalgets behandling af skolernes styrelsesvedtægt og bilag, fremgår nedenfor en gennemgang af de ændringer, der er foretaget i a) styrelsesvedtægten og b) bilaget.\na) Ændringer i styrelsesvedtægten:\nOpdatering af bestyrelsens sammensætning i § 1 c for Veng Skole og Børnehus:\nFra: § 1 c. Ved Veng Skole og Børnehus består bestyrelsen af: 5 forældrerepræsentanter fra skolen, 4 forældrerepræsentanter fra dagtilbuddet, 2 medarbejderrepræsentanter fra skolen og 2 medarbejderrepræsentanter fra dagtilbuddet samt 2 elevrepræsentanter fra skolen.\nTil: § 1 c. Ved Veng Skole og Børnehus består bestyrelsen af: 5 forældrerepræsentanter fra skolen, 4 forældrerepræsentanter fra dagtilbuddet, 1 repræsentant valgt blandt personalet i hver af de fire afdelinger, børnehave, skole, SFO og klub samt 2 elevrepræsentanter fra skolen.\nOprettelse af ny paragraf om bestyrelsens sammensætning i § 1 g for Virring Skole:\nFra: Ingen specifik paragraf for Virring Skole.\nTil: § 1 g. Ved Virring Skole vælges bestyrelsen som angivet i § 1 a med den undtagelse, at der sikres repræsentation fra Hylke Skole blandt forældrerepræsentanterne. Efter det almindelige valg konstateres, om der er valgt en forældrerepræsentant fra Hylke Skole. Hvis dette ikke er tilfældet, er forældrerepræsentanten fra Hylke Skole med flest stemmer valgt på bekostning af den valgte forældrerepræsentant fra Virring Skole, som har opnået færrest stemmer.\nb) Ændringer i bilaget:\nOpdatering af skoleoversigten med angivelse af ordning og omfang, herunder antal spor, udvidet SFO1, fritidsklubber med selvstændige kontrakter (Klub S) samt fjernelse af DSA-kolonne i skemaet.\nOpdatering og præcisering af tilbuddet Min Vej.\nOpdatering af tekstafsnittet ”Organisering af undervisning i dansk som andetsprog – DSA” i bilag 4. Ændringen handler primært om, at der nu er etableret modtagetilbud på Morten Børup Skolen og Højboskolen.\nat forslag til revideret styrelsesvedtægt med tilhørende bilag fremsendes til endelig politisk beslutning i Byrådet.\nUndervisnings- og Børneudvalget, 9. november 2017, pkt. 133:\nStyrelsesvedtægt for Skanderborg Kommunes skoler 2018\nBilag til Styrelsesvedtægt for Skanderborg Kommunes skoler 2018\n285 Orientering om den nye Forberedende Grunduddannelse og stillingtagen til den kommende proces\nSagen er sat på dagsordenen med henblik på at give Økonomiudvalget en orientering om "Aftale om bedre vej til uddannelse og job" som omhandler den nye Forberedende Grunduddannelse (FGU). Den nye uddannelse skal tilbydes 90 forskellige steder i Danmark, hvoraf 25-30 af stederne skal være moderskoler.\nDer skal i den kommende proces tages stilling til, hvilken af de forventede moderskoler i nabokommunerne, som uddannelsen i Skanderborg Kommune skal høre under.\nFGU'en erstatter en række af de nuværende forberedende tilbud, som integreres i den nye uddannelse. Det drejer sig om:\nFormålet med den nye uddannelse er at give de unge kundskaber, færdigheder, afklaring og motivation til at gennemføre en ungdomsuddannelse eller opnå ufaglært beskæftigelse. Uddannelsen skal derudover styrke deres personlige og sociale kompetencer og demokratiske dannelse.\nFGU’en bliver opdelt i 3 spor, som har hver sit sigte:\nAlmen grunduddannelsen er undervisning i almene fag tilrettelagt på en praksisrettet måde. Sporet henvender sig primært til unge, der ønsker at kvalificere sig til en erhvervsuddannelse eller HF.\nProduktionsgrunduddannelsen er værkstedsundervisning, som vi i dag kender det fra især produktionsskolerne.\nErhvervsgrunduddannelsen er aftalebaseret praktik. Sporet henvender sig primært til unge, der ønsker beskæftigelse og eventuelt at fortsætte i en erhvervsuddannelse.\nUnge under 25 år, der har brug for forudgående faglig eller personlig opkvalificering for at kunne gennemføre en ungdomsuddannelse eller komme i beskæftigelse. Tal fra oktober 2017 viser, at der aktuelt går 193 unge fra Skanderborg Kommmune og 85 unge fra Odder Kommune på uddannelser, som fremover vil være en del af den nye FGU. De unge vil kunne vælge at tage uddannelsen i andre kommuner end deres bopælskommune, men vil ikke have retskrav på optagelse. En sådan optagelse vil således afhænge af, om der er plads, og om der kan indgås en konkret aftale.\nFGU’en er en statslig uddannelse. Uddannelsens finansiering er 65 procent kommunal og 35 procent statslig.\nVedlagt punktet som bilag er et notat, der nærmere redegør for indholdet af den kommende FGU.\nLovforslag om den nye Forberedende Grunduddannelse fremsættes i februar 2018 og forventes vedtaget i juni 2018 med ikrafttræden den 1. august 2019.\nDer vil blive tale om en fuld medarbejder, bygnings- og penge overdragelse fra de eksisterende institutioner til den nye uddannelse.\nArbejdet med placeringen af henholdsvis moderskoler og afdelingsskoler skal foregå lokalt i regi af KKR. Processen hermed vil gå fra februar til juni 2018. Såfremt der i den proces ikke er opnået enighed om placeringen af skolerne, vil der i august 2018 blive truffet afgørelse herom. Der nedsættes interim bestyrelser for de kommende moderskoler med virke fra september 2018.\nMed henblik på en forberedelse af de kommende drøftelser i KKR af placeringen af moderskoler og dertil hørende lokale skoler i Østjylland, indkalder UU primo december 2017 Produktionsskolen, VUC og KUU i Horsens til en kortlægning af:\nDe eksisterende tilbud og bygningsmasser.\nBeskrivelser af forventede muligheder ved potentielle moderskoler.\nElevernes transportmuligheder ved forskellige scenarier for fremtidig geografisk placering.\nHerudover skal der senest til budgettet 2019 udarbejdes en økonomisk prognose ift. afledte konsekvenser af oprettelsen af FGU'en. Det kan være i forhold til selve overdragelsen, elevomkostninger, nye arbejdsgange, FGU'en som et alternativ eller supplement til nuværende forberedende indsatser etc. Det skal bemærkes, at kommunen med aftalen gives et entydigt ansvar for målgruppens uddannelse og beskæftigelse.\nVedlagt punktet er en overordnet tidsplan for den kommende proces.\nat borgmesteren gives bemyndigelse til sonderende drøftelser med nabokommunerne forud for drøftelsen i KKR\nat sagen drøftes igen på Økonomiudvalgets møde i december efter UU´s drøftelser med uddannelsesaktørerne og borgmesterens sonderende drøftelser.\nat give borgmesteren bemyndigelse til sonderende drøftelser med nabokommunerne forud for drøftelsen i KKR\nDirektionen, 15. november 2017, pkt. 250:\nNotat om FGU til Økonomiudvalget den 23. nov. 2017\n286 Ansøgning til OIK-puljen\nI 2013 blev der reserveret i alt 1 mio. kr. til velfærdsteknologi fra OIK-puljen. Heraf blev de 500.000 kr. bevilget til projektet ”Involvering og aktivering af borgerne i egen sundhed via telemedicinske løsninger”.\nMed denne sag ansøger projektet ”Øget selvhjulpenhed, sikkerhed og effektivitet ifm. medicinhåndtering” om de resterende 500.000 kr., som er reserveret til velfærdteknologi fra OIK-puljen.\nDet ansøgte beløb skal anvendes til indkøb af velfærdsteknologiske medicinhuskere til borgere med behov for støtte til medicinhåndtering. Implementering af 50 stk. medicinhuskere (DoseCan) indgår som en del af projektet, hvor formålet er at øge borgernes selvhjulpenhed samt øge sikkerheden og effektiviteten i forbindelse med medicinhåndtering på ældreområdet.\nMed afsæt i nedenstående opmærksomhedspunkter er baggrunden for projektet et ønske om at nytænke vores visiterings- og hjemmeplejeindsats i forbindelse med støtte til medicinhåndtering, således at sikkerheden, borgernes selvhjulpenhed og effektiviteten i indsatsen øges.\n234 hjemmeboende borgere får i Skanderborg Kommune hjælp til medicinhåndtering på ældreområdet, herunder får 202 indsatsen som enkeltstående ydelse\n828 ud af 877 indberettede UTH´er i år 2017 omhandler medicingivning\nSkanderborg kommunes Kvalitetsstandard stiller krav til, at vi tænker rehabilitering og hjælpemidler forud for praktisk hjælp.\nProjektet indeholder implementering af en ny tilgang, herunder en ny screeningsmodel, der understøtter et øget fokus på aktiv støtte til borgere frem for passiv hjælp. Hjælpemidler, herunder den velfærdsteknologiske medicinhusker, DoseCan, er et vigtigt redskab i forbindelse med denne indsats. Baseret på erfaringer fra andre kommuner er et indkøb på 50 DoseCans et realistisk og forsigtigt skøn på det antal borgere, der som minimum vurderes at kunne profitere af den velfærdsteknolgiske løsning.\nI praksis forventes det, at sygeplejeplanlæggerne, som bevilger sygeplejeydelser undervises i den nye tilgang samt får bemyndigelse til at bevilge DoseCans til relevante borgere. Derudover indgås aftale med Securitas, som kommer til at varetage den tekniske opsætning og support af løsningen samt aftale med Galten Apotek omkring medicingennemgang og levering direkte til borger.\nDet forventes, at projektet vil medføre,\nat fremme oplevet frihed for flere borgere, fordi de kan håndtere deres medicinindtag selv\nat der på sigt vil forekomme færre fejl og bedre dokumentationsmuligheder, fordi DoseCan kan integreres med omsorgssystemet Columna Cura, og at dokumentation og ajourføring dermed kan ske herigennem\nat medarbejderne vil opleve øget effektivitet i form af færre unødvendige medicintjek, mindre vejtid og uddelegering af doseringsopgaver\nat kravene i kommunens kvalitetsstandard efterleves.\nEn oversigt over indholdet i den valgte løsning DoseCan er vedlagt som bilag.\nEndvidere er et udkast til screeningsmodel vedlagt som bilag.\nProjektet ønskes igangsat ud fra et borgerperspektiv, et medarbejderperspektiv, et fagligt perspektiv og et økonomisk perspektiv.\nØget oplevet kvalitet for borger\nØget oplevet frihed for borger\nØget oplevet selvhjulpenhed for borger.\nØget oplevet effektivitet for medarbejdere\nMindsket tid på vejen for medarbejdere\nMindsket dokumentationstid for medarbejdere.\nOpmærksomhed på indsatser der evt. ikke benyttes\nEvt. fejlmedicinering fundet ved medicingennemgang (op imod 60%)\nFærre UTH´er på medicinområdet.\nEffektivisering af arbejdsgange generelt\nØkonomiske besparelser i organisationen\nOpfyldelse af effektiviseringskrav.\nMålgruppen for indsatsen er borgere, der i regi af Ældre og Handicap har brug for hjælp og støtte til medicinhåndtering i eget hjem. Målgruppen er den kognitivt velfungerende borger, der er motiveret for at håndtere medicinindtaget selv, og som af sundhedsfagligt personale vurderes egnet til dette. Vi ønsker i projektet at afprøve DoseCan løsningen hos 50 borgere for dermed at undersøge, om denne løsning kan højne kvaliteten og effektiviteten af vores indsats.\nDe involverede medarbejdere er sygeplejersker og sosu-personale, der varetager besøg hos borgere i forbindelse med behov for hjælp til medicingivning, og som dermed også er den medarbejdergruppe, der kan spotte og vurdere hos hvem en DoseCan skal tilbydes.\nFormålet med projektet er primært at implementere og afprøve hvorvidt DoseCan er en løsning, der kan bidrage til øget selvhjulpenhed for borgere, samt at sikre mere sikker og effektiv medicinhåndtering.\nØnsket er endvidere, at projektet afstedkommer en ændring i arbejdsgange, således at frontpersonalets opmærksomhed på rehabilitering og potentialet ved hjælpemidler, herunder velfærdsteknologi, øges.\nTids- og aktivitetsplan samt projektorganisation for projektet fremgår af ansøgningen, som er vedlagt som bilag.\nProjektets implementering kræver i år 1 en finansiering på i alt 737.951 kr., heraf:\n540.000,00 kr. til indkøb af 50 stk. DoseCan\n38.702,50 kr. til kompetenceudvikling af medarbejdere\n10.400,00 kr. til besøg ved mislykkede opkald\n145.600,00 kr. til implementeringsbesøg\n3.475,00 kr. til revisitering af borgere.\nDer ansøges om 500.000 kr. fra OIK puljen. Beløbet på de 500.000 kr. til projektet er tidligere reserveret i OIK puljen.\nDe resterende 237.951 kr. vil blive medfinansieret via Ældre og Handicaps pulje for borgernær anvendt teknologi, således at det fulde beløb til implementering på ialt 737.951 kr. kan dækkes.\nBusinesscasen (vedlagt som bilag) viser en nettoindtægt på 2.528.791 kr. 1 år efter implementering.\nat ansøgning om frigivelse af 500.000 kr. fra OIK puljen til projekt ”Øget selvhjulpenhed, sikkerhed og effektivitet i forbindelse med medicinhåndtering” godkendes\nat de bevillingsmæssige omplaceringer i forbindelse med frigivelse af de 500.000 kr. fra OIK puljen medtages i første budgetopfølgning i 2018.\nat godkende ansøgning om frigivelse af 500.000 kr. fra OIK puljen til projekt ”Øget selvhjulpenhed, sikkerhed og effektivitet i forbindelse med medicinhåndtering”\nDirektionen, 15. november 2017, pkt. 242:\nbilag - tids og aktivitetsplan\nbilag - screening til hjælpemiddel ifbm medicin\nbilag - oversigt over indhold i løsningen Dose360\nbilag - businesscase på Dose360\n287 Godkendelse af revideret forløbsprogram for borgere med KOL\nDet reviderede forløbsprogram for borgere med KOL fremsendes til godkendelse i Byrådet. Forløbsprogrammet er udarbejdet af de 19 midtjyske kommuner og Region Midtjylland.\nEt forløbsprogram beskriver den samlede tværfaglige, tværsektorielle og koordinerede indsats for en given kronisk sygdom og sikrer anvendelse af evidensbaserede anbefalinger for den sundhedsfaglige indsats. Forløbsprogrammet for KOL blev revideret i foråret 2015 for at sikre, at programmet var fagligt og indholdsmæssigt tidssvarende. Programmet blev imidlertid ikke behandlet i den regionale Sundhedsstyregruppe og Sundhedskoordinationsudvalget grundet usikkerhed omkring de økonomiske implikationer ved det reviderede program. Arbejdet med forløbsprogrammet er i foråret 2017 blevet revitaliseret, og der er udarbejdet et økonominotat over programmets økonomiske konsekvenser. Som en del af arbejdet er der foretaget en række mindre tilføjelser og opdateringer ift. den version, som blev sendt i høring i foråret 2015. Forløbsprogrammet blev godkendt af Sundhedskoordinationsudvalget den 9. oktober 2017 og sendes nu til godkendelse i kommunalbestyrelserne og Regionsrådet.\nResumé af forløbsprogrammet\nI det reviderede forløbsprogram er den væsentligste organisatoriske ændring i forhold til den hidtidige udgave, at den specialiserede rehabilitering af borgere med KOL flyttes fra hospitaler til kommuner. I den reviderede udgave lægges der mere vægt på det tværsektorielle samarbejde, og de konkrete overvejelser, aktører skal gøre sig, når borgere krydser sektorgrænser. Desuden gør den reviderede udgave af forløbsprogrammet op med det tidligere forsøg på at organisere indsatser i de forskellige sektorer baseret udelukkende på en faglig klassificering af sygdommen. Indsatser stratificeres i stedet med udgangspunkt i borgerens samlede situation. Forløbsprogrammet inkluderer indsatser omkring tidlig opsporing, løbende risikovurdering, ernæring og palliation, og har et stærkere fokus på implementeringsopgaven. Endvidere udgør forløbsprogrammet også et vigtigt fundament for blandt andet arbejdet med hjemmemonitorering til borgere med KOL.\nForventningen er, at forløbsprogrammet kan være endeligt godkendt inden nytår eller primo 2018. Implementeringen vil herefter ske frem til den 1. maj 2018. Der er fortsat udeståender i forløbsprogrammet, inden revisionen er fuldstændig tilendebragt. Telemedicinsk hjemmemonitorering skal indarbejdes i programmet, når såvel de sundhedsfaglige indsatser som organisering er godkendt af den regionale Sundhedsstyregruppe. Der skal også fastlægges en fælles fremadrettet strategi for monitorering af kronikerindsatsen.\nDet reviderede forløbsprogram og økonominotatet hertil kan læses i sin helhed i bilagene.\nAdministrationens bemærkninger til programmet\nAdministrationen finder overordnet, at programmet efter revisionen fremstår sammenhængende, og at ansvarsplaceringen er blevet tydelig. Det vurderes positivt, at programmet efter den seneste revision lægger op til, at både hospitaler og kommune bidrager til en udvidet forløbskoordination til borgere med behov for særlig støtte, så sammenhængen i sektorovergangen for sårbare borgere understøttes bedst muligt.\nDet er også positivt, at afsnittet om diagnostik og tidlig opsporing er udvidet og nu giver tydelige anbefalinger for den tværsektorielle indsats på området. Målgruppen for rehabilitering er udvidet til at omfatte alle borgere diagnosticeret med KOL. Dvs. at også borgere med KOL i let grad er omfattet. Det bliver i den forbindelse endnu mere centralt for kommunerne fortsat at sikre en supplerende psykosocial vurdering af borgerens rehabiliteringsbehov, så tilbuddene afpasses individuelt efter den enkeltes behov. Endelig finder administrationen det positivt, at der lægges vægt på, at alle sundhedsprofessionelle aktører omkring borgeren har et proaktivt fokus på borgerens livsstil og på at henvise borgere til kommunale forebyggelses- og sundhedsfremmende tilbud ved behov.\nNotatet om de økonomiske konsekvenser for kommunerne af den ændrede stratificering er behæftet med stor usikkerhed. På den ene side er der en potentiel kommunal besparelse ved, at KOL-rehabilitering overgår fra specialiseret genoptræning i hospitalsregi til almen genoptræning i kommunalt regi. På den anden side er det svært at forudsige, hvor stor stigningen vil være i antallet af borgere, der takker ja til KOL-rehabilitering, når tilbuddene afvikles tættere på borgerens bopæl. Skanderborg Kommunes erfaringer fra fase 2 hjerterehabilitering i 2017 viser, at antallet af borgere, der takker ja til et tilbud vokser, når tilbuddet findes lokalt.\nDen regionale Sundhedsstyregruppe godkendte den 6. september 2017, at der nedsættes en midlertidig faglig arbejdsgruppe, som blandt andet skal følge den økonomiske udvikling i forhold til de ændringer, som det reviderede forløbsprogram medfører.\nSundhedsaftalen 2015-2018 foreskriver, at forløbsprogrammet for borgere med KOL revideres i aftaleperioden.\nFlytningen af dele af rehabiliteringsopgaven fra hospitalerne til kommunerne skal gøre det lettere for borgerne i målgruppen at tage imod et tilbud om rehabilitering, fordi det flyttes tættere på den enkelte. Nærhed og dermed større tilgængelighed er vigtige forudsætninger for, at flere borgere kan deltage i, og dermed få gavn af, rehabiliteringstilbuddene. Samtidig forventes det, at flere borgere gennemfører forløbene med bedre mestringsevne og indsigt i egen sygdom til følge. Det reviderede forløbsprogram forventes derfor at bidrage med positive konsekvenser for sundheden i Skanderborg Kommune.\nat det reviderede forløbsprogram godkendes.\nKultur- og Sundhedsudvalget, 9. november 2017, pkt. 105:\nForløbsprogram for KOL udkast august 2017\nØkonomi notat juli 2017\n288 Endelig vedtagelse af lokalplan 1092 - Blandet boligområde ved Anebjerggårdsvej\nLokalplanområdet er på 27,5 ha og er i dag landbrugsareal med to gårde inden for lokalplanens afgrænsning. For en tredjedel på 9,2 ha udarbejdes der en almindelig, byggeretsgivende lokalplan, der giver plads til 60-70 boliger. Grundene inden for lokalplanområdet er en blanding af åben-lav (grunde ml. 800 og 1.100 m2), åben tæt-lav (grunde ml. 500 og 700 m2) og tæt-lav (to storparceller til rækkehusbebyggelse - grundstørrelser ikke fastlagt).\nLokalplanforslaget er i overensstemmelse med Kommuneplan 16 og er omfattet af ramme 13.B.10. Befolkningsprognosen tager højde for udbygning af lokalplanområdet med 255 nye boliger. Dette tal er indarbejdet i kapacitetsanalysen for Stilling skoledistrikt, som viser, at der er kapacitet til 255 nye boliger på såvel Stilling Skole samt i de omkringliggende daginstitutioner jf. bilag 2, notat om kapacitet fra Fagsekretariatet Børn og Unge. Lokalplan 1092 giver i første omgang mulighed for udbygning med 60-70 boliger.\nHøringssvarene vedrører bl.a. placering af natursti, bestemmelser om klimavand, trafikforhold, eksisterende beplantning nord for Virringvej samt placering af tæt-lav bebyggelse i lokalplanområdet.\nat § 7.9 samt redegørelsesteksten opdateres med det formål at præcisere og uddybe forskellen på klimavand og servicemålsvand. Det betyder et antal mindre ændringer med det formål at lette tolkningen af lokalplanen\nat lokalplankortbilag 2A, 2B, 2C og 3 tilrettes, således at adgangsvej X-X får et forløb, der i højere grad følger skel, og således at naturstien tilsluttes forbindelsesstien ca. 30 meter før Anebjerggårdsvej.\nMiljø- og Planudvalget, 7. november 2017, pkt. 210:\n289 Kommuneplantillæg 16-09 og lokalplan 1126 for Taekwondocenter og Tenniscenter - Igangsætning\nDSI Skanderborg Taekwondo & Hapkidocenter ønsker at opføre et Taekwondo- og Hapkidocenter på den sydlige del af ejendommen Frueringvej 15 (tidligere Remmerhusvej 100) – syd for Skanderborg Tenniscenter. Skanderborg Kommune ejer ejendommen. Projektet kræver kommuneplantillæg og lokalplan.\nDirektionen og Økonomiudvalget vedtog i december 2015, at der optages dialog med Skanderborg Tenniscenter Fond om afgivelse af brugsret til et areal til DSI Skanderborg Taekwondo- og Hapkidocenter. Administrationen har været i dialog med Fonden, som har indvilget i at afgive brugsret til et areal til DSI.\nDer er i forbindelse med lokalplanens indledende screening fremkommet følgende dilemma: I hvor høj grad skal hensyn til områdets karakterfulde landskab medføre krav til det fremtidige byggeri i området?\nFinansiering af den kommunale del af ovennævnte veje forventes helt eller delvist at kunne ske ved overskuddet fra anlægget af Frueringvej. Når dette vejanlæg er færdigudført, og der er et overblik over det forventede overskud, samt når der er udarbejdet overslag for kommunens andel af vejen til tennishallen, vil sagen om eventuel finansiering af sidstnævnte anlæg blive forelagt til politisk godkendelse.\nat planarbejdet igangsættes med udgangspunkt i intentionen i Helhedsplanen for Anebjerg.\nMiljø- og Planudvalget, 7. november 2017, pkt. 211:\n290 Lokalplan nr. 1119 – Bolig- og erhvervsområde ved Glentevænget - Høringssvar og endelig vedtagelse\nOmrådet ligger i den østlige del af Herskind, syd for Langelinie, øst for Engvej og nord for Glentevænget. Området er ubebygget. Arealet er udstykket og byggemodnet som 3 parceller på 4-5.000 m² i overensstemmelse med hidtidige lokalplan nr. 4.BE2-01. Området ligger i byzone og udgør et areal på ca. 13.000 m².\nMiljø– og Planudvalget besluttede "...at der i stedet for støjvold undersøges om hastighedsbegrænsningen kan nedsættes til 50 km/t langs hele lokalplanområdet. Dette undersøges inden Økonomiudvalgets behandling."\nAdministrationen har undersøgt andre muligheder for reduktion inden for lokalplanområdet end etablering af en støjvold. I forbindelse med udstykningen på nordsiden af Langelinie (Blomsterparken) er det aftalt, at udstykkeren heraf skal betale etableringen af en bygrænsehelle på Langelinie samtidig med en flytning af byzone-tavlen og derved hastighed på 50 km/t. I den forbindelse har administrationen søgt politiet om at flytte bygrænsehellen mod øst frem til den østlige afgrænsning af lokalplan nr. 1119.\nAdministrationen har fået udført en overslagsberegning på støjen:\nVed 50 km/t og en årsdøgnstrafik på 3.041 biler (2017) vil vejstøjen være aftaget til under 58 db mellem 22-24 m fra vejmidten.\nVed 50 km/t og en årsdøgnstrafik på 5.100 biler (2030) vil vejstøjen være aftaget til under 58 db mellem 24-26 m fra vejmidten.\nPå baggrund heraf anbefaler administrationen følgende:\nBygrænsehellen ved Langlinje flyttes mod øst, der vil give en hastighedsbegrænsning på 50 km/t langs hele lokalplanområdet.\nStøjbyggelinjen kan med ovenstående tiltag fastlægges til 24 meter fra vejmidten af Langelinie.\nAdministrationen her endvidere set på vejbyggelinjen langs Langelinie og behovet for at opretholde denne i sit fulde omfang. Administrationen har her vurderet, at vejbyggelinjen kan reduceres fra 20 meter til 17,5 meter fra vejmidten.\nDe ovennævnte ændringer vil give anledning til, at redegørelsen, bestemmelserne og kortbilag 2 skal rettes efter de nye tiltag.\nSupplerende indstilling til Økonomiudvalget den 23. november 2017:\nat bygrænsehellen ved Langlinje flyttes mod øst, der vil give en hastighedsbegrænsning på 50 km/t langs hele lokalplanområdet\nat §5.2 ændres fra: ”Bebyggelse må ikke opføres nærmere skel mod Langelinie end 20 meter som vist på kortbilag nr. 2. Boligbebyggelse skal placeres i en afstand af minimum 38 meter fra Langelinies vejmidte, jf. §10.2 og støjbyggelinje vist på kortbilag nr. 2.” til: ”Bebyggelse må ikke opføres nærmere skel mod Langelinie end 17,5 meter som vist på kortbilag nr. 2. Boligbebyggelse skal placeres i en afstand af minimum 24 meter fra Langelinies vejmidte, jf. §10.2 og støjbyggelinje vist på kortbilag nr.2.”\nat §10.1 ændres fra ”Af støjmæssige hensyn skal boliger og udendørs opholdsarealer placeres i en afstand af mindst 38 meter fra Langelinies vejmidte. Ved opførelse af støjvold kan bebyggelse placeres i støjbyggelinje." til ”Af støjmæssige hensyn skal boliger og udendørs opholdsarealer placeres i en afstand af mindst 24 meter fra Langelinies vejmidte.”\nat der foretages følgende tekniske ændringer og præciseringer\n§5.4 ændres fra ”Intet punkt af bygnings ydervæg eller tagflade må være højere end 9 meter over terræn”. til ”Intet punkt af bygnings ydervæg eller tagflade må være højere end 8,5 meter over terræn.”\n§6.2 tilføjes ”tage på beboelse” skal fremstå med teglsten, betontegl, eternit eller lignende.”\n§7.2 ændres fra ”Hegn i naboskel og mod veje skal udføres som løvfældende hegn” til ”Hegn i naboskel og mod veje skal udføres som levende hegn”.\n§9.3 fjernes ”Kommunalbestyrelsen kan meddele dispensation fra tilslutningspligt for ny bebyggelse, der opføres som lavenergihuse.”\nat lokalplanens redegørelse og kortbilag konsekvensrettes jf. de vedtagne ændringer af bestemmelser.\nIndstilling til Miljø- og Planudvalget den 3. oktober 2017:\nat forslag til lokalplan nr. 1119 vedtages endeligt med følgende ændring:\nat i § 5.2, ordlyden ”jf. § 10.1” rettes til ”jf. § 10.2”\nat i § 10.2 tilføjes ”at ved etablering af støjvold kan boligbebyggelse placeres i støjbyggelinje.”\nMiljø- og Planudvalget, 3. oktober 2017, pkt. 191:\n291 Forberedelse af Byrådets dialogmøde med kontrakt- og aftaleholdere den 14. december 2017\nØkonomiudvalget skal fastlægge temaer og program for Byrådets dialogmøde med kontrakt- og aftaleholdere den 14. december 2017.\nVed møde den 4. oktober 2017 drøftede Byrådet vilkårene for kontrakt- og aftaleholdere i Skanderborg Kommune. På baggrund af drøftelsen vedtog Byrådet at anmode Økonomiudvalget om:\nat forberede et møde med kontraktholderne, som er planlagt i forbindelse med Byrådets temamøde den 14. december 2017\nat drøfte en indarbejdelse af emnet i Byrådets ”depeche” til det nyvalgte Byråd, der tiltræder 1. januar 2018.\nDialogmødet er en del af Byrådets temamøde samme dag og er programsat fra kl. 15.00 til kl. 17.00.\nUdarbejdelse af et bidrag fra Økonomiudvalget til Byrådets "depeche" er optaget som et selvstændigt punkt på dagsordenen for dette møde i Økonomiudvalget den 23. november 2017.\nat Økonomiudvalget forbereder Byrådets dialogmøde med kontrakt- og aftaleholdere den 14. december 2017.\nDer blev ved mødet omdelt forslag til proces for drøftelse af vilkårene for kontrakt- og aftaleholdere ved dialogmødet den 14. december 2017.\nat dialogmødet gennemføres i henhold til den foreslåede proces, idet oplægget til dialog suppleres med et spørgsmål om de økonomiske rammer for arbejdet hos kontraktholderne.\nat drøftelsen tilrettelægges som en direkte drøftelse mellem kontraktholdere og politikere\nat der tilrettelægges en samlet opsamling på drøftelserne.\nDirektionen, 15. november 2017, pkt. 239:\n292 Orientering om opfølgning på Borgerrådgiverens beretning for 2016\nMed denne sag gives en orientering om opfølgning på Borgerrådgiverens beretning for 2016 med særligt fokus på stigningen i antallet af klager.\nPå direktionens møde den 1. november gav Borgerrådgiveren en status på de store fagområder samt eventuelle opmærksomhedspunkter ift. det videre arbejde.\nBorgerrådgiveren aflagde sin årlige beretning til Skanderborg Byråd på Byrådets møde den 31. maj 2017. Her fremkom følgende fokusområder og anbefalinger - se også vedhæftede årsberetning 2016:\nstigning i antal henvendelser fra 2015 til 2016 - primært begrundet i stigninger på beskæftigelses- og sundhedsområdet og i Ældre og Handicap\nfortsat fokus på overholdelse af sagsbehandlingsfrister\nprioritering af en kontinuerlig dialog med og inddragelse af borgerne i forbindelse med sagsbehandlingen, så borgeren har en forståelse for sagsforløbet i deres egen sag\nkonstruktivt samarbejde og en god dialog med Skanderborg Kommunes afdelinger.\nBorgerrådgiveren har allerede forud for Byrådets møde den 31. maj 2017 været i dialog med direktionen i Skanderborg Kommune angående de forvaltningsområder, hvor der har været en forholdsvis stor stigning i antallet af henvendelser. Borgerrådgiveren har desuden været i dialog med beskæftigelsesområdet om problematikkerne i borgernes henvendelser. Denne dialog fortsætter og sker løbende, og vurderes af Borgerrådgiveren som værende god og konstruktiv jf. årsberetningen.\nSom opfølgning på Borgerrådgiverens beretning har der været yderligere dialog med fagsekretariaterne Beskæftigelse og Sundhed samt Ældre og Handicap vedrørende stigningen i antallet af henvendelser jf. direktionens møder den 14. juni og 11. oktober 2017. Fagsekretariaterne har udarbejdet en overordnet status for områderne som fremgår nedenfor:\nStatus for Beskæftigelse og Sundhed\nBorgerrådgiverens årsberetning illustrerer de udfordringer, som Jobcentret har haft omkring manglende rettidighed i sagsbehandlingen samt til tider mangelfuld sagsbehandling. Der er som følge af revisionsbemærkninger og Borgerrådgiverens beretning mv. iværksat handleplaner på en lang række områder.\nStatus er, at Beskæftigelse og Sundhed modtager langt færre klager via Borgerrådgiveren end tidligere, hvilket alt andet lige må opfattes som en indikation på, at de iværksatte handlinger begynder at have den tilsigtede effekt.\nStatus for Ældre og Handicap\nDer kan ikke gives en entydig forklaring på stigningen i antallet af henvendelser fra 2015 til 2016, men det kan måske være udtryk for, at borgerne er blevet opmærksomme på muligheden for at få hjælp hos Borgerrådgiveren. Stigningen kan også være udtryk for, at kommunikation til og med borgeren med fordel kunne være mere tydelig. Der er igangsat tiltag (i første omgang) vedrørende den skriftlige kommunikation, så den bliver mere tilgængelig.\nEn stor del af henvendelserne til borgerrådgiverne er afsluttet efter kontakt med Borgerrådgiveren, hvilket indikerer, at funktionen virker.\nEnkelte borgeres forløb kunne med fordel have været håndteret anderledes. Disse forløb er der evalueret på både internt og på tværs af fagsekretariater.\nBesvarelserne fra Ældre og Handicap på Borgerrådgiverens henvendelser har ikke givet anledning til bemærkninger fra Borgerrådgiveren, ligesom der i 2016 heller ikke er indhentet sager til en nærmere undersøgelse.\nStatus fra Borgerrådgiveren\nPå direktionens møde den 1. november 2017 afgav Borgerrådgiveren en status for de store fagområder samt eventuelle opmærksomhedspunkter. Borgerrådgiverens plancher fra mødet er vedhæftet.\nGenerelt ses, at udviklingen og fordelingen i antallet af henvendelser til Borgerrådgiveren har stabiliseret sig og generelt svarer til andre kommuners udvikling.\nDirektionen følger op på betydningen af ny dataforordning samt implementeringstiltag, der følger af dataforordningen.\nat orienteringen om opfølgning på Borgerrådgiverens beretning for 2016 tages til efteretning.\nDirektionen, 1. november 2017, pkt. 226:\nBorgerrådgiveren afgav status på opfølgning på årsberetningen for 2016 samt status for 2017. Borgerrådgiverens plancher er vedhæftet.\nDirektionen følger op på betydningen af ny dataforordning samt implementeringstiltag.\nDirektionen, 11. oktober 2017, pkt. 215:\nDirektionen vedtog at tage opfølgningen til efterretning.\nBorgerrådgiveren inviteres på et kommende direktionsmøde med det fomål at afgive status for de store fagområder samt eventuelle opmærksomhedspunkter.\nPlancher fra Dialogmøde ml. Borgerrådgiveren og Skanderborg Kommune\nBorgerrådgiverens beretning 2016; Skanderborg Kommune\n293 Lukket punkt\n294 Lukket punkt\n295 Lukket punkt\n296 Lukket punkt\n297 Lukket punkt\n298 Lukket punkt\n299 Lukket punkt


Denne sjældne Louis Vuitton Murray-rygsæk er lavet i orange monogram Vernis. Louis Vuitton Vernis-linjen blev først introduceret i 1998. På fransk betyder "vernis" lak, og er et højglans patenteret lædermateriale med Louis Vuittons ikoniske monogram. Den smukke og anderledes form byder på et stort og lysegult læderforet interiør med masser af plads til at opbevare dine daglige ting. Justerbare stropper gør det nemt og bekvemt for alle at bære denne rygsæk. Rygsækken har et stort rum, som kan indeholde alle dine hverdagsnødvendigheder. I dette rum findes også en sliplomme. Ydermere har den endnu et rum på front med kortplads og to kuglepenne holdere. Bær den som traditionel rygsæk eller slyng stropperne over den ene skulder og bær denne taske med stil.\nDatokode: MI 0979\nBegyndende afskalning på interiør i frontrum - se billeder


Stir of Echoes 2: The Homecoming | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » Stir of Echoes 2: The Homecoming\nBeskrivelse: En kaptajn i Nationalgarden vender hjem fra Irak, men han plages af minder om de civile, han ved et uheld kom til at dræbe under sin tjeneste.\nSe Stir of Echoes 2: The Homecoming på Netflix\nStir of Echoes 2: The Homecoming havde premiere på Netflix Danmark den 15. december, 2015 og kan findes på streamingtjenesten med danske undertekster.\nFortæl os hvad du synes om Stir of Echoes 2: The Homecoming ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nSe en trailer til Stir of Echoes 2: The Homecoming herunder:\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger og trailer til Stir of Echoes 2: The Homecoming er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at Stir of Echoes 2: The Homecoming stadig kan afspilles på Netflix Danmark.


Her er du: Forside > Nyheder > Nyheder 2019 > 09-24 HVEM SKAL NOMINERES TIL ÅRETS DAF AWARDS?\nDAF Awards 2019\nIndstil dine kandidater til Årets DAF Awards nu\n24. september 2019 · Henriette Leth Nielsen\nHvem har løbet hurtigst, sprunget højest, kastet længst eller på anden vis præsteret til den store guldmedalje - og gjort sig fortjent til Årets DAF Awards? Deadline for indstilling af kandidater er 18. oktober.\nAtletikkens Årsfest nærmer sig - og årets DAF Awards ligeså. Lørdag 2. november på Hotel Sinatur Storebælt uddeler Dansk Atletik traditionen tro priser inden for en række kategorier, der på forskellig vis tegner et billede af dansk atletik i det forgangne år.\nHvem fortjener at modtage Årets DAF Awards? Dansk Atletik opfordrer alle til at nomiere kandidater fra nedenstående syv kategorier og sende indstillingerne senest fredag 18. oktober. Skriv kategoriens navn i emnefeltet og send mailen til DAF@dansk-atletik.dk\nDAF Award-juryen gennemgår de indstillede kandidater og udvælger tre pr. kategori, som der kan stemmes om lørdag 2. november.\n1. Tanja Ravnholt Prisen\n2. Årets Ildsjæl\n3. Årets Træner\n4. Årets Præstation; Ungdom\n5. Årets Præstation; Senior\n6. Årets Præstation; Master\n7. Årets Atletikbillede\nTanja Ravnholt Prisen er opkaldt efter løberen, træneren og lederen Tanja Ravnholt, der døde alt for tidligt i en alder af 31 år i april 2019. Tanja var gennem hele sit liv dedikeret til atletikken. Hun valgte tidligt, at hun ville være med til at påvirke og udvikle atletikken. Som leder i Hvidovre Atletik og som leder i Dansk Atletik Forbund var hun et ekstraordinært ledertalent.\nMed Tanja Ravnholt Prisen, som er indstiftet af Tanjas mand Jakob Vibild, vil vi hylde og motivere unge ledertalenter, som er dedikerede til atletikken og som tidligt har valgt ledervejen. Dansk Atletik har brug for unge ledere, der kan inspirere og skabe fornyet gejst, fremgang og resultater for sporten. Præcis som Tanja Ravnholt var godt i gang med. Prisen er på 10.000 kr.\nÅrets Ildsjæl er en personlighed, der udviser et ekstraordinært engagement i atletikken. En, man kan regne med. En, som får tingene til at ske. En, der simpelthen gør en forskel og som ikke er til at undvære. For ildsjæle har vi brug for. Derfor skal de hyldes!\nÅrets Træner er en træner, der formår at formidle atletikkens grundlæggende værdier om at dygtiggøre sig, så man får det bedste frem i sig selv. Ikke nødvendigvis som træner for topatleter. Årets Træner har nemlig også fokus på, at det skal være sjovt at gå til atletik. Og Årets Træner har blik for, at alle i gruppen skal være med. Derfor bliver Årets Træner ikke valgt alene på atleternes sportslige præstationer, men i lige så høj grad for at kunne skabe et sportsligt og menneskeligt miljø, hvor alle trives og udvikler sig. Årets Træner inspirerer. Trænere på alle niveauer kan indstilles.\n4, 5 og 6. Årets Præstation; ungdom, senior og master.\nÅrets Præstation er en kategori, der anerkender præstationerne. En præstation kan være mange ting: Det kan være en enkeltstående sportslig præstation fra det forgangne år. Det kan være en anerkendelse af præstationer over længere tid. Og det kan være et stærkt comeback, en flot placering, en fantastisk fight, en stor overraskelse eller lignende. Årets Præstation kan uddeles til en enkeltperson eller til et hold.\nÅrets Atletikbillede er en anerkendelse af et enkelt billede, der udtrykker atletikken, på bedste vis. På baggrund af de indsendte billeder bliver der nomineret et antal billeder, der hænges op ved Dansk Atletiks Awardfest. Herefter udvælger deltagerne ved festen det billede, der bliver hyldet som Årets Atletikbillede.\nVed indsendelse af et billede giver man ret til, at billedet kan deles i forbindelse med omtalte af Dansk Atletiks Awardfest samt deles i den kontekst på Dansk Atletiks SoMe-platforme, herunder Twitter, Facebook og Instagram samt Dansk Atletiks hjemmeside. Fotografen vil blive krediteret.


14. november 2017 Michael Søvsø\nKAMPEN KORT: Endelig er der Metal Liga-ishockey igen, og i Esbjerg mødes vestjyder og nordjyder i en repremiere, hvor i hvert fald Esbjerg skal til at have vendt trenden og kigge opad i tabellen.\nVestjyderne har kun i få perioder af grundspillet fået spillet til at glide sådan helt perfekt, og specielt i defensiven og på målmandsspillet, har Energy ikke helt samme stabilitet som i fjor. Esbjerg-mandskabet havde også et pointmæssigt dårligt efterår i fjor, men dengang med tættere kampe og færre mål imod.\nFor Aalborgs vedkommende har det været op og ned hidtil. Det sluttede før landsholdspausen med et nederlag på 0-4 mod Gentofte. Blot en lille uges tid tidligere havde nordjyderne udspillet Herning med 3-1 også i Gigantium.\nDer er næppe tvivl om, at træner Brandon Reid sagtens kunne bruge lidt mere stabilitet, og det har han med sikkerhed fået forklaret sine spillere i pausen.\nNØGLESPILLERNE: Mikkel Højbjerg og Julian Jakobsen havde en god landsholdstur, som de kan bygge videre på, mens Esbjerg gerne skal have lidt mere fra danskere som Wejse og Grundtvig, hvis hele holdet skal løftes.\nDET FORVENTER VI: En lige ud af landevejen kamp, hvor ingen hold gemmer sig og hvor spillerne lige skal bruge en periode eller halvanden på at finde hinanden efter pausen. Der kan sagtens blive scoret nogle kasser.\nSKADER/KARANTÆNER: Vi venter med den lange skadesliste til efter holdenes første kamp, men det er spændende, om Nicolaj Henriksen er kommet sig over det vrid i knæet, han fik med landsholdet.\nJydskeVestkysten: SønderjyskE på vej med NHL-kanon\nVIDEO: SE Oliver Trues supertræk i OHL


Copenhagen Opera House (København, Danmark) - anmeldelser\nRestauranter i nærheden af Copenhagen Opera House\nØlsmagninger og -ture i Indre By\nAktiviteter i nærheden af Copenhagen Opera House\nCopenhagen Opera House anmeldelser, København\nNr. 15 af 394 aktiviteter i København\nArkitektoniske bygninger, Operaer, Seværdigheder og vartegn, Koncerter og forestillinger\nVi var på en time rundvisning i operaen, stor oplevelse meget spændende at se både foran og bagved, kan varmt anbefales\nFantistisk sted.. Som det meste i Kbh. stinkende dyrt, men flot er det..! Vi var der med firmaet og havde en god aften!\nVi var på en guidet rundtur, hvor vi kom bag facaden og ind bag scenetæppet. Et kæmpe apparat der skal til for at gennemføre en forestilling. Fantastisk oplevelse kan anbefales.\nEn arkitetonisk og akustisk fornøjelse\nOperaen er rigtig vellykket og især det indre er meget flot og selve operarummet er meget vellykket, både visuelt og i relation til en meget fin akustik. Beliggenheden er noget forblæst og kold især uden for sommeren, men det opvejes af oplevelserne inden for.\nAlt spillede den dag vi endelig fik os taget sammen til at besøge dette flotte sted. Lidt pebrede priser i baren, men stykket og huset var det primære\nTak, Elisabeth T\nDette flotte teater fungerer fantastisk gode adgangsforhold til alle balkoner gode siddepladser med gode overblik, venligt og hjælpsomt personale.\nDenne opera skal opleves når man besøger København. Man får mest ud af en guidet tur, så får man hele historien. Om hvordan den er bygget, materiale og små sjove historier. Bare at gå rundt i operaen er en oplevelse. Og selvfølgelig se en Forestilling...Mere\nSå det kun på afstand, har ikke været inde i huset, men ser flot og prestigeagtig ud. Ligger fantasisk dejligt ved vand og havn\nEn af de mest overdådige indgangspartier til et operahus. Meget luftigt, elegant og med fantastisk udsigt over København.\nGodt, at pengene finder tilbage til 'folket' - men hvor mange almindelige mennesker benytter så egentligt bygningen? Min anmeldelse er ikke politisk, så her stopper jeg. I stedet beundres bygningens æstetik - og mit råd er at tage turen hen til trapperne på Marmorkirken og...Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Copenhagen Opera House.


Beskæftigelsesudvalget: 06-01-2010 kl. 16:00\nåbent 1 Beskæftigelsesudvalgets medlemmer\nåbent 3 Valg af næstformand for Beskæftigelsesudvalget\nåbent 4 Godkendelse af forretningsorden\nåbent 5 Fastlæggelse af mødedag og tidspunkt i henhold til den godkendte mødeplan\nåbent 7 Beskæftigelsesudvalgets initiativer 2006-2009\nåbent 8 Vedr. aktiveringstilbud til unge ved anden aktør\nåbent 10 Orientering fra medlemmerne\nåbent 11 Sager til høring\n1 Beskæftigelsesudvalgets medlemmer\nUdvalget består af 5 medlemmer i henhold til § 18 i styrelsesvedtægten for Bornholms Regionskommune.\nMedlemmer af kommunalbestyrelsen er pligtige at modtage valg til udvalget.\nValget gælder for valgperioden 1. januar 2010 – 31. december 2013.\nKommunalbestyrelsen den 10. december 2009\nMartin Steen Jørgensen\nBeskæftigelsesudvalget den 6. januar 2010:\nHenry Schou Madsen blev valgt.\n3 Valg af næstformand for Beskæftigelsesudvalget\nMartin Sten Jørgensen blev valgt.\n4 Godkendelse af forretningsorden\nDet skønnes hensigtsmæssigt, at udvalget fungerer inden for rammerne af en forretningsorden.\nDer vil blive udarbejdet et fælles forslag til forretningsorden for fagudvalgene. Når forslaget foreligger vil det blive eftersendt.\nOmrådechefen for Borgere og Beskæftigelse indstiller, at forslag til forretningsorden godkendes.\nBilag til Beskæftigelsesudvalget 6. januar 2010\nUdkast til forretningsorden for Beskæftigelsesudvalget (DOC)\n5 Fastlæggelse af mødedag og tidspunkt i henhold til den godkendte mødeplan\nI det konstituerende møde den 10. december 2009 godkendte kommunalbestyrelsen mødeplan 2010 der også omfatter, at de stående udvalg fastlægger deres møder og mødetidspunkt på de i mødeplanen fastsatte dage.\nHerefter afholdes møderne i de stående udvalg i begyndelsen af hver måned (med få undtagelser i slutningen af en måned).\nAf hensyn til sagernes videre behandling i ØKE og KB skal de stående udvalgs møder holdes i begyndelsen af hver måned (med få undtagelser i slutningen af måneden), således at de sager, der går videre herfra, kan videresendes rettidig til behandling på førstkommende møde i ØKE og KB.\nDe stående udvalg skal indbyrdes koordinere fastlæggelsen af mødedag og tidspunkt.\nBeskæftigelsesudvalgets mødedag foreslås som i den foregående valgperiode fastlagt til onsdage, hvor mødetidspunktet senest har været fastsat til kl. 16.00. Mødedagen 3. februar vil dog være problematisk for jobcentret.\nOmrådechefen for Borgere og Beskæftigelse indstiller, at mødeplan for 2010 drøftes og godkendes.\n· Udkast til mødeplan for Beskæftigelsesudvalget\nTirsdage kl. 15.\nUdkast til mødeplan 2010 for Beskæftigelsesplan (DOC)\n- Ifølge Bornholms Regionskommunes styrelsesvedtægt varetager Beskæftigelsesudvalget den umiddelbare forvaltning af regionskommunens opgaver på beskæftigelsesområdet, herunder\nBeskæftigelse og aktivering (politikområde 7) Jobcenter Bornholm:\n- jobformidling, aktivering og arbejdsprøvning,\n- sygedagpengeopfølgning og forebyggende indsats,\n- tilkendelse af fleksjob og revalidering.\nForsørgelsesydelser (politikområde 8) Borgercenteret (Ledige ig Integration):\n- udbetaling af forsørgelse i forbindelse med kontanthjælp,sygedagpenge og revalidering, samt ledighedsydelse i forbindelse med tilkendt fleksjob,\n- tilkendelse af førtidspension\n- modtagelse af integrationsflygtninge, boliganvisning, udbetaling af integrationsydelse, sprogcenter og tolkeservice.\nDer vil på dette udvalgsmøde blive givet en introduktion til udvalgets arbejdsområde med baggrund i bl.a. de til dagsordenen tilknyttede bilag, og lagt op til opfølgende tematiserede introduktioner i de kommende udvalgsmøder, samt for udvalgets besøg i tilbuddene m.v.\nOmrådechefen for Borgere og Beskæftigelse indstiller til orientering og drøftelse.\n- Aftale for Jobcenter Bornholm for 2010\n- Aftale for Borgercenteret for 2010\n- Beskæftigelsesplan for 2010 for Jobcenter Bornholm\n- Resultatrevision for Jobcenter Bornholm for indsatsåret 2008\n- Beskæftigelsesindsatsen – resultatoversigt 3. kvartal 2009\nAftale for Jobcenter Bornholm for 2010 (DOC)\nAftale for Borgercenteret for 2010 (DOC)\nBeskæftigelsesplan for 2010 for Jobcenter Bornholm (DOC)\nResultatrevision for 2010 for Jobcenter Bornholm for indsatsåret 2008 (DOC)\nBeskæftigelsesindsatsen - resultatoversigt 3. kvartal 2009 (DOC)\n7 Beskæftigelsesudvalgets initiativer 2006-2009\nTil det sidste møde i Beskæftigelsesudvalget i valgperioden 2006 – 2009 er udarbejdet nedenstående liste over en række sager der er behandlet i udvalget, og initiativer rejst af og fulgt op på af udvalget i perioden.\nReorganisering af arbejdsmarkedsvirksomhederne i forbindelse med etablering af Jobcenter Bornholm\nRedegørelse for Projekt OPTIMUM anbefales til kommunalbestyrelsen\nBeskæftigelsesplan light for 2007\n· Personaleressourcer og økonomi på beskæftigelsesområdet.\nAnbefaling af at man inddrager de påviste økonomiske sammenhænge på beskæftigelsesområdet i udmøntningen af de administrative besparelser i administrationsprojektet, men Økonomi- og Erhvervsudvalget så ikke mulighed for at imødekomme anmodningen. Beskæftigelsesudvalget vil følge området tæt.\nProjekt OPTIMUM. Status, og en evaluering ved CRT anbefales til kommunalbestyrelsen\nDen kommunale aktivering, og tidsplan for strukturudvalget i Virksomhed Bornholm\n· Kontakt til Bornholms Vækstforum om igangsættelse af en koordinering af den beskæftigelsesmæssige indsats med indsatsen på erhvervs- og uddannelsesområderne. Årligt fælles temamøde\nUngdomsuddannelse til alle. Politisk styregruppe\nRammeaftale mellem Jobcenter Bornholm og Bornholms Erhvervsskole\nTiltrådt ny organisering af Virksomhed Bornholm i Center for Afklaring og Kompetenceudvikling\nStatus på projekt Ungdomsuddannelse til alle drøftet\nBorgercentrets funktion. Konsekvenser af Administrationsprojektet for kerneopgaverne på området for ledighed og integration.\nBeskæftigelsesudvalget ønsker at personaleressourcerne i Borgercenteret til løsning af opgaverne på beskæftigelsesområdet bliver fastholdt, med henblik på at nedbringe sagsbehandlingstiderne, og fastholde niveauet for den helhedsorienterede sagsbehandling hvorved det sikres, at der ikke udbetales uberettigede ydelser til borgere\n· Den politiske rolle på beskæftigelsesområdet. Der søges arrangeret temadrøftelse for kommunalbestyrelsens medlemmer\n· Udkast til sundhedspolitik, organisering af sundhedsfremme og forebyggelse og øens fremtidige sundhedscenter\nBeskæftigelsesudvalget er bekymret for hvorvidt den udsatte gruppe vil kunne finde anvendelse for tilbuddene i det virtuelle sundhedscenter, og ser gerne, at erfaringerne fra pilotprojektet "Sundhedscenter Bornholm" i højere grad indarbejdes i implementeringen af det virtuelle sundhedscenter, gerne i form af en fysisk placering. Ligeledes ser beskæftigelsesudvalget gerne, at der i højere grad er sammenhæng mellem vision og midler, gerne ved tilførsel af yderligere midler til formålet\n· Resultatrevision 2007\nBeskæftigelsesudvalget lægger vægt på, at der i beskæftigelsesindsatsen bl.a. med henblik på nedbringelse af arbejdskraftreserven, sigtes mod at opnå resultater på niveau med sammenligningsgrundlaget. Den samlede indsats på de beskæftigelsespolitiske, vækstpolitiske og uddannelsespolitiske områder søges koordineret på alle niveauer\n· Temadrøftelser om den politiske rolle på beskæftigelsesområdet.Udvalget er skuffet over den manglende interesse fra kommunalbestyrelsens medlemmer. Det vil blive forsøgt at afholde kursus for kommunalbestyrelsens medlemmer om det beskæftigelsespolitiske område i det tidlige forår 2009\n· Handlingsplan for nedbringelse af sygefraværet. Det forventes at der i implementeringen af handlingsplanen vil blive lagt vægt på bestræbelser på linje med regeringens afbureaukratiseringsforslag. BRK's rolle som arbejdsgiver i forbindelse med nedbringelse af sygefraværet bl.a. som følge af arbejdsmiljøet sættes på dagsordenen\nEvalueringen af Projekt Optimum. Anbefales til orientering for kommunalbestyrelsen\n· Beskæftigelsesplan for 2009\n· Status for Center for Aktivering og Kompetenceudvikling\nBeskæftigelsesudvalget bemyndiges til at indgå aftale med Jobcenter Bornholm om forsøgsprojekter med op til kr. 3.000.000 i 2009.\nForsøgsprojekterne skal tage afsæt i at de skal være selvfinansierende, hvilket vil sige, at der enten via øget refusion eller ved sparede ydelser skal være dækning for de faktiske omkostninger.\nDer skal i denne forbindelse være mulighed for at benytte midler på tværs af ydelsesområdet (konto 5) og driftsområdet (konto 6)\n· Nedbringelse af sygefravær.\nIndkaldelse af MED-Hovedudvalget, Økonomi- og Erhvervsudvalget, samt sikkerhedslederen og HR-konsulenten i november/december til minikonference mhp. Fokus på BRK's rolle som arbejdsgiver i forbindelse med nedbringelse af sygefraværet bl.a. som følge af arbejdsmiljøet\n· Godkendt Projekt Sygeopfølgningsforløb for kontanthjælpsmodtagere\n· Status på Ungdomsuddannelse til alle, og handlingsplan med anbefaling af at virksomheder indenfor socialudvalgets, Børne- og Skoleudvalgets og Beskæftigelsesudvalgets områder fastsætter konkrete mål i forhold rammerne i den politiske handlingsplan\n· Øget dimensionering af den pædagogiske assistentuddannelse\n· Godkendt Projekt Hurtigere i gang - kontanthjælpsmodtagere over 30 år\n· Enstrenget kommunalt beskæftigelsessystem\n· Status på Ungdomsuddannelse til alle. Der følges løbende op på projektet\n· Der arbejdes videre med planlægning af temadrøftelser om den politiske rolle på beskæftigelsesområdet\n· Afholdelse af beskæftigelseskonference sammen med Det lokale Beskæftigelsesråd godkendes, men må efterfølgende aflyses på grund af manglende tilmeldinger\n· Målrettet indsats for unge mødre på kontanthjælp. Der opfølges løbende på det igangsatte forløb\n· Resultatrevision 2008\nBeskæftigelsesudvalget konstaterer at der i beskæftigelsesindsatsen samlet set er opnået resultater på niveau med sammenligningsgrundlaget i klyngen af jobcentre med relativt sammenlignelige rammevilkår. Særlig i indsatsen med nedbringelse af arbejdskraftreserven er der opnået et godt resultat.\nBeskæftigelsesudvalget har løbende fokus på problematikken omkring niveauet for rettidigheden i beskæftigelsesindsatsen.\n· Status på Ungdomsuddannelse til alle\nSagen sendes til høring i Socialudvalget og Børne- og Skoleudvalget med henblik på udvalgenes status på indsatsen på Ungdomsuddannelse til alle på udvalgsområderne\n· Redigering af sociale klausuler i Udbuds- og indkøbspolitikken\nGodkendt i kommunalbestyrelsen at der med baggrund i det juridiske grundlag og BRK’s niveau for medvirken til at løfte ansvaret, formuleres konkrete krav der kan indgå i sociale klausuler i forbindelse med Udbuds- og indkøbspolitikken og, at brancheorganisationerne inddrages i en dialog herom\n· Mulighed for rekruttering af kvalificeret arbejdskraft i Bornholms Regionskommune\nAnbefaling af at de opstillede initiativer fremsendes til Økonomi og Erhvervsudvalget med henblik på et konkret forslag som skal indgå i budgetdrøftelserne 2010.\nPulje i budget 2010 på kr. 500.000 til flere praktikpladser\nAfklaring af sygemeldte\nHandlingsplan der skal dels indeholde plan over jobcenterets egen indsats, og dels der skal indgå en afsøgning af muligheden for, efter udbud, at gøre brug af eksterne aktører - herunder også Falck Healthcare A/S - til løsning af relevante opgaver. Handlingsplanen træder i kraft senest 1. oktober 2009.\nFinansiering: Såfremt Beskæftigelsesudvalgets budgetbidrag for 2010 med fri dispositionsret mellem de forskellige konti gennemføres, vil finansieringen kunne hentes her, da det forventes at de bliver udgiftsneutrale eller besparende i forhold til udgifterne på området\n· Uddannelsespladser på socialrådgiver-, lærer og sygeplejerskeruddannelserne\nJobcentret får mulighed for at prioritere uddannelse af ledige til mellemlange uddannelser på Bornholm, samt at fremrykke indsatsen for ledige, der opfylder betingelserne i forsøgsordningen\n· Beskæftigelsesplan 2010\nBeskæftigelsesudvalget peger på, at der burde være en bedre sammenhæng mellem planlægnings- og budgetprocessen\n· Oprettelse af 20 kommunale fleksjob med en midlertidig ansættelse på 9 mdr. for den enkelte person\n· Godkendt sygedagpengestrategi og handlingsplan\n· Budget 2010\nPulje til EGU på kr. 600.000\nBeskæftigelsesudvalgets ønske om at kunne prioritere opgaveløsningen indenfor den samlede budgetmæssige ramme, med højere service til borgerne og lavere udgifter til passiv forsørgelse til følge er godkendt med vedtagelsen af budget 2010\nDe nye tilbud vil være udgiftsneutrale, og skal som minimum finansieres ved øget refusion eller ved kortere udbetalingsperioder af forsørgelsesydelser\nDet vil betyde, at der i beskæftigelsesindsatsen vil være mulighed for kortere responstid fra beskæftigelsesmæssig udfordring til handling herpå med henblik på at opnå resultater\nAnbefalet alkoholpolitisk handleplan\nMed baggrund i Beskæftigelsesudvalgets målgrupper (kontanthjælpsmodtagere, modtagere af ledighedsydelse, sygemeldte og dagpengemodtagere) er det vigtigt at sikre sig, at der tilbydes en bred vifte af tilbud som både retter sig mod det direkte misbrug (tilbud om misbrugsbehandling), men som også kan have motiverende karakter. Her kan tilbud om døgnbehandling være relevant, både i forhold til behandlingen af misbruget, men også i forhold til motivationskabende forløb som sigter mod miljøskifte, netværksopbygning mv. Specielt for de borgere som har været misbrugende igennem mange år, er et dagtilbud ofte ikke tilstrækkeligt.\nDer bør være særligt fokus på at etablere tilbud til unge, idet der ikke p.t. findes særlige tilbud til ungegruppen. De traditionelle behandlingstilbud er her ofte ikke de mest effektive, da de unge ikke kan identificere sig med den målgruppe, som primært modtager behandling\nHøringssvarene tages til efterretning, og fremsendes med anbefaling til kommunalbestyrelsen.\nI forbindelse med indsatsen for at nå målet om, at 95 % af en ungdomsårgang skal have en uddannelse konstaterer Beskæftigelsesudvalget med tilfredshed, at der nu arbejdes målrettet hen imod et Campus Bornholm.\nDet er udvalgets forhåbning, at et kommende Campus Bornholm vil give en synergieffekt, der kan være til gavn for de unge, og gøre det endnu mere attraktivt for flere unge at tage en uddannelse - eller forbedre chancerne for fastholdelse af unge i et påbegyndt uddannelsesforløb.\nDer bør fokuseres på overgangen fra folkeskole til ungdomsuddannelse bl.a. med oprettelse af erhvervsklasser.\nDet er vigtigt at offentlige såvel som private arbejdsgivere påtager sig ansvaret for at stille de nødvendige praktikpladser til rådighed for derved at sikre den nødvendige kvalificerede arbejdskraft på sigt, og at de unge samtidig ikke tvinges væk fra Bornholm. Derfor er det særdeles positivt, at regionskommunen i budget 2010 også giver mulighed for ansættelse af flere elever og lærlinge\n· Redegørelse for skånejob og løntilskud til førtidspensionister\nOmrådechefen for Borgere og Beskæftigelse indstiller til drøftelse af opfølgning og med henblik på fremtidige initiativer\nUdvalget ønsker beskæftigelsespolitikken centralt placeret som politikområde i regionskommunen. Udvalget udtrykte stor tilfredshed med medarbejderindsatsen generelt, og med betjeningen af udvalget i valgperioden.\nPunktet genoptages som introduktion til det nyvalgte beskæftigelsesudvalg.\nTil det sidste møde i Beskæftigelsesudvalget i valgperioden 2006 – 2009 udarbejdes ovenstående liste over en række sager der er behandlet i udvalget, og initiativer rejst af og fulgt op på af udvalget i perioden.\nSom besluttet af udvalget genoptages behandlingen heraf i det nye udvalg sammen med introduktion til Beskæftigelsesudvalgets arbejdsområde.\nI sagsfremstillingen er sagerne opført efter årstal. Af bilaget fremgår mødedatoer og yderligere oplysninger om den videre behandling, ligesom der herud fra kan findes yderligere oplysninger i FICS Dagsordener og Referater.\n· Beskæftigelsesudvalgets initiativer i valgperioden 2006 – 2009\nBeskæftigelsesudvalgets initiativer 2006 - 2009 (DOC)\n8 Vedr. aktiveringstilbud til unge ved anden aktør\nDer foreligger tilbud efter beskæftigelsesregionens rammeudbud af aktiveringstilbud til unge ved anden aktør.\nNærmere beskrivelse heraf vil blive eftersendt.\nOmrådechefen for Borgere og Beskæftigelse indstiller til orientering.\nI kommunalbestyrelsens konstituerende møde den 10. december 2009 oplystes, at borgmesteren har besluttet, at det er formanden for Beskæftigelsesudvalget Henry Schou Madsen, der er formand for Det lokale Beskæftigelsesråd, og formandens suppleant er næstformanden i Beskæftigelsesudvalget Martin Sten Jørgensen.\n10 Orientering fra medlemmerne\n11 Sager til høring