Hjælperne giver en hånd til de ældre - Lokalavisen Aarhus\nDe unge mennesker, der er tilknyttet Hjælperne, har været ude i omkring 2.000 timer for at hjælpe de ældre. Men der er plads til endnu flere timer, og derfor må der gerne komme endnu flere ældre til.\nHjælperne giver en hånd til de ældre\nFire unge gutter har startet Hjælperne til gavn for både unge og ældre, men de efterlyser ældre, der har behov for hjælp\nMange unge vil gerne have et studiejob, som giver mening, og mange ældre får ikke nok hjælp og omsorg i hverdagene.\nMed den påstand startede fire unge gutter Hjælperne for to år siden, og nu er det for alvor oppe at køre.\nLÆS OGSÅ: Folkekær skuespiller lægger navn til ny gade i Aarhus\nEn af de fire fyre er 25-årige Emil Vincentz, der håber, at mange flere ældre vil komme til, for faktisk har Hjælperne omkring 50 unge mennesker, der står på venteliste til at få lov til at hjælpe ældre mennesker, der har behov for det.\n“Mange ældre får hjemmepleje og andre gør ikke. Men der er mange mennesker, der mangler én til at gøre hovedrent eller måske gå en tur en gang imellem. Vi har delt det op i to: Dem, der har behov for fysisk hjælp, og dem der gerne vil have hjælp til fysisk og mental sundhed, men det er klart, at de to områder sagtens kan smelte sammen,” forklarer Emil Vincentz, der har startet Hjælperne sammen med Marc Skjerning, Mark Rune og Christian Henriksen.\nPause i en travl hverdag\nKonceptet bag Hjælperne er, at både de unge og de ældre får noget ud af det. Det handler om at bygge bro mellem de to generationer - de unge får viden og en pause fra hverdagens travlhed, samtidig med, at de tjener penge, og de ældre får opfyldt nogle behov.\nLÆS OGSÅ: Flemming Bamse Jørgensen er indviet\n“Vi kom på idéen, fordi vi selv er studerende, og vi ved, hvor svært det kan være at finde et studiejob. Derudover er jeg vokset op sammen med min farmor, og jeg har fået en forståelse af, hvordan det er at være ældre. Hun har været både far og mor for mig, og jeg ved, hvor meget det betyder for begge parter at hjælpe,” siger Emil Vincentz, der har mistet sin far og har en mor, der bor i Tyskland og derfor har boet sammen med sin farmor, siden han var 11 år.\nEmil Vincentz har startet Hjælperne sammen med tre andre unge gutter. De håber, at flere ældre kommer til.\nSavner den ældre person\nHan fortæller, at han har oplevet, at blandt de cirka 150 Hjælpere, der er tilknyttet, savner mange af dem en ældre person i deres liv, og derfor får de en masse ud af at være i selskab med den ældre.\n“Det er rart, at man ikke behøver tjekke den seneste snap eller Facebook, når man er sammen med en af de ældre. Der er ro, og samtidig får vi også en masse viden,” siger Emil Vincentz, der læser til Kaospilot på sidste del, mens han kører Hjælperne ved siden af.\nLÆS OGSÅ: Debat: Aarhus Kommune skyld i lav valgdeltagelse til Ældreråd\nHjælperne forsøger at samarbejde med Aarhus Kommune og er blandt andet i dialog med Ældre Sagen, så budskabet kommer ud til de ældre.\n“Det er vigtigt, at vi har en høj sikkerhed omkring Hjælperne. Når vi ansætter en ung, tjekker vi straffeattest og har også en personlig samtale med vedkommende. Derudover kigger vi på erfaringen, for det er naturligvis vigtigt, at den ældre føler sig tryg,” siger han.\nIndtil videre har Hjælperne været ude i 2.000 timer, og de ældre har været tilfredse - og den statistik skulle gerne holde, påpeger han.\n“Vi er kun i Aarhus og lidt i Skanderborg, men vores ambition er at komme ud til alle ældre i hele Danmark og måske på den lange bane at få det til udlandet. Det er dog vigtigt for os, at det bliver gjort ordentligt,” siger han.\nPubliceret: 06. December 2017 11:15


God likør giver gode cocktails - dnmpf.dk\n14. februar 2019 8. marts 2019 | admin\nFørst gin, så lidt citronsaft, dernæst creme de Cassis og til sidst godt med isterninger. Ryst godt og servér den på terrassen en sommeraften eller som en appetizer til festen. Til en god fest serveres der gerne en god cocktail eller to. Og for at lave en god cocktail skal man bruge en god likør. En god likør er med til at give cocktailsene smag og personlighed. Man kan finde en del gode kvalitetslikører, og disse har ganske høje standarder. Denne sødede og aromatiserede alkoholiske drik skal leve op til nogle forskellige krav, før man kan kalde den for en likør. Likøren skal eksempelvis have en alkoholprocent på minimum 15% og indeholde minimum 100 gram sukker per liter. Disse krav er til for at sikre, at likørerne er af en ordentlig kvalitet.\nLikørens mange afskygninger\nDe mange muligheder for tilsætning af smagsstoffer giver mulighed for mange varianter. Nogle af de mærker, der har nogle spændende varianter, er eksempelvis:\nDe forskellige mærker laver likører med alt lige fra jordbær og hyldeblomst til med mandel og karamel. Man opnår de mange forskellige smage ved at tilsætte forskellige smagsstoffer fra krydderurter, blomster, frugter og bær – for bare at nævne nogle få muligheder. Det spændende ved likør er netop, at man kan skabe en lang række smage ved tilsætning af elementer fra naturens forrådskammer.\nSmag på likøren\nHos Bagsværds Vinhandel kan du både som privat person og som virksomhed arrangere likørsmagninger, hvor I kan få lov til at smage en række lækre likører og blive klogere på hvad, der gør en likør god. En smagning kan også arrangeres som optakten til firmafesten eller som indledningen til den runde fødselsdag – mulighederne er mange, og de kan arrangeres i forskellige prisklasser, så der er noget for alle.\nEr du blevet nysgerrig på, hvilke likører, der findes, da kan du kigge nærmere i deres store sortiment. Eller er du blevet fristet og vil gerne arrangere en smagning for venner og bekendte, da kan du her blive klogere på hvilke likører, der kunne være sjove at smage. De står altid klar til at svare på eventuelle spørgsmål og vejleder gerne om hvilke likører, der kunne være noget for jer.


Loyal hund dumpes på internat fordi hans familie skal have en baby\nNewsner » Dyr » Loyal hund dumpes på internat fordi hans familie skal have en baby\nIngen hund vil havne på et internat. Intet ondt om internater. Jeg er sikker på, at de fleste, som arbejder på og driver et internat gør alt i deres magt for at dyrene skal have det så godt som muligt. Men det er ikke et sted, man gerne vil havne.\nAlene, efterladt, uelsket.\nEn dag var det Rocco, som havnede på Dallas Animal Services i Texas, USA. Han forstod slet ikke, hvorfor han var der, han vidste ikke, hvor længe, han skulle være der, eller hvor, han senere skulle hem.\nHan var blevet dumpet, bare fordi, hans familie skulle have en baby, skriver The Dodo.\nEn kvinde, som besøgte internatet, så hvor bange han var og tog kameraet frem. Hun filmede den stakkels hund og lagde videoen ud på nettet.\nHun håbede, at filmen en dag ville hjælpe, så nogen ville adoptere Rocco så hurtigt som muligt.\nPreethi Pillaipakkam så filmen og ville straks hjælpe til.\nVar underernæret og meget bange\nPreethi forstod ikke, hvordan nogen kunne efterlade en hund fordi, de skulle have et nyt familiemedlem, men så mødte hun ham og så, hvor underernæret han var.\nHans tidligere ejer var virkelig ikke god for ham.\nDa Preethi hentede Rocco vidste hun, at hun havde flere dages arbejde foran sig, inden Rocco ville stole helt på hende.\nHan var meget sky de første dage. Han spiste lidt og gik rundt, men forstod ikke rigtig, hvor han var.\nMen der gik ikke længe, inden Preethi og hendes hund, som også var en schæfer, før Rocco åbnede sig op og viste sit sande jeg.\nTag et kig på videoen herunder og se, når Rocco er som hunde skal være, glad, nysgerrig og fuldstændig vidunderlig. Han har langt endnu, før han stoler fuldt ud på mennesker, men han er godt på vej.\nDel for at hylde Preethi og alle andre dyrevenner, som gør alt for dyr, som ikke har et kærligt hjem!


Cofra sikkerhedssko | Cool designs og høj kvalitet  Ølholm.dk\nHvis du skal investere i et par sikkerhedssko, hvorfor så ikke købe nogle af den højeste, italienske kvalitet? Hos Ølholm forhandler vi et bredt spektrum af forskellige sikkerhedssko og sikkerhedssandaler fra italienske Cofra. Skoene har et ungt design og masser af cool detaljer, hvilket også er nogle af de karakteristika, Cofra er kendt for. Sikkerhedsskoene appellerer til den stilbevidste og hårdtarbejdende håndværker, som ønsker de helt optimale sko, når det fysiske arbejde skal klares.\nDu kan få skoene i et væld af farver og former – med andre ord ønsker vi hos Ølholm at tilbyde så bredt et sortiment, at ingen skal gå forgæves, når de leder efter de perfekte sikkerhedssko hos os. Gå på opdagelse i Cofras sikkerhedssko nedenfor og bliv klogere på, hvilke du skal putte i indkøbskurven.\nCOFRA 4001 RECYCLE Sikkerhedssko Boa Sikkerhedssko\nBæredygtig sikkerhedssko med BOA® Fit System. Et ”grønt” valg med respekt for miljøet\nPris: 1.848,75 kr\nLet sikkerhedssko i smart sneakers design\nCOFRA 7550 SHARK BOA® SIKKERHEDSSKO m/WIRELUK\nSkoen er fremstillet af miljøvenligt TEXPET-tekstil af 100 % genanvendt PET-plast\nSuper let og smart sikkerhedssko med Boa® Fit System.\n35 36 37 40 41 42 45 46 48\nLet sikkerhedssko af ekstremt slidstærkt tekstil og med BOA® lukning.\nLet sikkerhedssko med Boa® Fit og vandtæt GORE-TEX® membran\nCOFRA 89202 TOTAL BLACK BOA® XL EXTRA LIGHT SIKKERHEDSSKO m/WIRELUK\nXL EXTRALIGHT® ydersål af superlet, fleksibelt, stødabsorberende og skridhæmmende EVA-materiale.\nMODELLER SOM RECYCLE OG TOUCHDOWN BOA® FRA COFRA\nOm du leder efter sikkerhedsfodtøj fra Cofra i form af vinterstøvler eller sneakers, er ikke afgørende – for du kan få det hele hos Ølholm. Vores sikkerhedssko har også forskellige teknologier, så du kan vælge lige den sko, der passer til dit job. Arbejder du inden for byggebranchen eller måske inden for lager og logistik? Så er sikkerhedssko en nødvendighed i dagligdagen, hvor tunge materialer eller skarpe genstande kan falde ned over dine fødder.\nVi har sikkerhedssko, der er vandafvisende, skridhæmmende, lette og slidstærke – du skal blot vælge de rette for dig. Du kan også vælge sikkerhedssko efter din foretrukne lukning på skoen. Vi har både almindelige snørebånd og en lukning med velcro. Hvis du arbejder et sted, hvor det kræves at kunne tage sko hurtigt af og på, vil sikkerhedsskoene med velcro helt sikkert være de rette for dig. Du har naturligvis også mulighed for at vælge mellem nogle fede farver. Vores sortiment rummer farverne blå, grå og sort – og så er der ovenikøbet flotte farvedetajler på flere af skoene. Vi giver dig de bedste betingelser for at få de perfekte sikkerhedssko med hjem.\nSE VORES ØVRIGE SIKKERHEDSFODTØJ SOM GUMMISTØVLER\nVi har et stort udvalg af sikkerhedsfodtøj. Grundet dette store udvalg kan det være udfordrende at finde rundt i, hvad forskellen på dem er, og hvilken sko der vil være den rette for dig. Derfor har vi både inddelt vores udvalg i sikkerhedssko, sikkerhedssandaler, -støvler, -træsko og -gummistøvler. Så om du er til det ene eller det andet fodtøj, er ikke altafgørende hos os. For med vores store sortiment er der en stor sandsynlighed for, at du finder lige det fodtøj, du leder efter. Hvis du godt kan lide et bestemt mærke, når det gælder sikkerhedsfodtøj, har du også mulighed for at navigere efter det hos os.\nVi kan træffes på tlf. 6441 1166, via vores e-mail sikkerhed@olholm-sko.dk eller vores kontaktformular, hvis du sidder med spørgsmål, tvivl eller undren angående vores sikkerhedssko fra Cofra. Vi bestræber os altid på at besvare alle vores henvendelser inden for 24 timer. Husk at du kan prøve skoene på i virkeligheden, før du køber – blot besøg os i vores butik på Lollandsvej 29, 5500 Middelfart. Butikken er åben alle hverdage, og her står vi klar til at hjælpe dig.


Her følger en oversigt over alle artikler og tråde om Märklin Digital her på Baneforum.\nBemærk: Hvis trådene udspringer af et spørgsmål, er de medtaget såfremt tråden også indeholder et verificeret svar på spørgsmålet. Tråde der løber ud i sandet uden afklaring er ikke medtaget.\n- Hvordan fungerer det lige med Märklin Digital? Generelt om Märklin Digital, hvordan er det tænkt, og hvordan fungerer det.\n- Værd at vide om CS3 og CS3 Plus. Går du og overvejer en CS3 eller CS3 Plus, så tag et kig på denne tråd.\n- Sådan forbinder du din Central Station 2 til dit hjemmenetværk. Om netværksforbindelse med Central Station 2, hvordan du gør det hele klart, så du kan benytte f.eks. apps og computer til styring af din modeljernbane.\n- Märklin Main Station - App til iPad og Android. Har du en tablet og en Central Station 2, så kan du bruge din tablet som mobil styreenhed.\n- CS2 i demoudgave. Märklin udgiver software, så du kan forvandle din computer til en Central Station 2. Hvis du ikke har en ægte CS2, så fungerer softwaren som en demoudgave. Læs denne tråd og se hvad du kan bruge det til.\n- Om betingelsesstyret tilbagemelding. Læs denne tråd og bliv klogere på at bygge tilbagemelding der er afhængig af at ting sker før andre.\n- Rigtig sportavle med Central Station 2 som backend. Hvis du overvejer at bygge en rigtig sportavle med trykknapper. Så kan du udnytte at din Central Station 2 kan styre hele logikken. Derved skal du selv gøre et minimalt arbejde for at få tingene til at virke. Læs tråden og se hvordan.\n- S88 LINK og pulte. Lidt praktisk information der kan supplere til forståelsen af ovenstående tråd.\n- Sådan forbinder du S88 LINK til CS2 (2-skinne). Kører du 2-skinne-drift med Märklin Digital giver denne artikel en vejledning i at forbinde en S88 LINK korrekt.\n- Sådan forbinder du S88 LINK til CS2 (3-skinne). Kører du 3-skinne-drift med Märklin Digital giver denne artikel en vejledning i at forbinde en S88 LINK korrekt.\n- Opsætning af Märklin 763xx signaler med CS2. Det er desværre ikke ntydigt hvordan et signal af de tidligere generationer, skal sættes op når du har en Central Station 2. Denne tråd giver dig svaret.\n- Märklin 60841 m84 dekoder med Hobbysignaler 74xxx. Hvis du lige har købt en M84 og et hobbysignal, så får du måske ikke altid den lysstyrke du havde håbet på. Læs tråden her, og se hvordan du løser det problem.\n- Märklin sporskiftedrev 74491. Sporskiftedrev kan godt drille lidt. Her er en længere tråd med tips og ideer, og lidt oplysning om hvad det egentlig er som går galt.\n- Få liv i gamle Control Unit 6021. Med Connect-6021 kan du få liv i dit gamle Märklin Digital udstyr, endda med DCC og mfx.


Replica Longines-Ka Lan Series Longines L4.288.0.87.6 Ladies qua [7586 ] - DKK 1,355 : replika ure online butikker, bestreplicawatch.cn\nMidlertidige mærke ure\nLuxury Brand ure\nMid-Range Brand ure\nAksoy Mia Ure\nHeart Måned Ure\nKa Lan Ure\nKlassisk retro ure\nLaw Ya Ure\nParis stud Ure\nReplica De de Longines-flag serie L4.774.3.32.7/L4.274.3.32.7 pa\nDKK 3,231 DKK 2,152\nReplica Longines-Jia Lan serie af Longines L4.209.1.11.7 Ladies\nDKK 2,363 DKK 1,376\nReplica The Panerai - Classic Series PAM00212 mænd mekanisk ur\nDKK 2,187 DKK 1,355\nHjem :: Mid-Range Brand ure :: Longines ure :: Ka Lan Ure :: Replica Longines-Ka Lan Series Longines L4.288.0.87.6 Ladies qua\nReplica Longines-Ka Lan Series Longines L4.288.0.87.6 Ladies qua\nDKK 1,912 DKK 1,355\nSpar: 29% off\nKa Lan Series\n"Tonneau" ultra-tynd rustfrit stål sag sæt med 52 Top Wesselton (VVS) Replica diamanter (0,436 kt)\n22,2 × 24,5 mm\nNederst i tabellen\n-Free gennem slutningen af\nCopy Sapphire krystalglas\nHvide, 12 Replica diamant timemarkeringer\nTriple sikkerhed lås og push-piece åbning mekanisme\nTimer, minutter viser\nLongines Longines ure Soavi Mia, Schweiz (Saint-Imier) starten i 1832, gentagne gange gennembrud i de globale urmageri teknologi foragt kolleger, afspejler endnu sin elegante stil. Longines ure i World Games i 1912 for at skabe et historisk øjeblik - den første anvendelse af pause væk fra starten og afslutningen af timing enheden ved begyndelsen og slutningen af banen, hhv. Longines ure siden er blevet den officielle tidtager af formuleringen af en række internationale konkurrencer, herunder flere vinter og sommer OL. Longines ure og luftfart og maritim historie overtog dyb obligation. For eksempel trække Longines ure for flyvning hjem og endda (Lindbergh) for første gang den personlige beregne tidspunktet for flyvningen over Atlanten, periode, fremstillet i overensstemmelse med udformningen af selv at trække Timevinkel navigation ur.\nI dag Longines ure ofte gå i spidsen for den teknologiske udvikling, erklærede i 1905, producerede sin første ur i 1960 for at skabe verdens tyndeste elektromagnetisk ur, i 1969, udviklet verdens første elektroniske magnetiske kvarts ur - det Longines Ultra-Quartz Ultra- quartz ur. Det følgende år, i (St.Moritz) holdt World Downhill kemikalie (alpint skiløb workd cup) spil, Longines ure første digitale signal dispensere vil være tid direkte til den elektroniske fremsendelse vises i verden på tv-skærmen. 1979, i samarbejde med andre verdenskendte urmærke Longines ure, se udviklet "Feuille d'Or", at blive verdens tyndeste quartz ur, der blev lanceret i 1984, den berømte Conquest ur, der er udstyret med meget præcise bevægelser (Very High Precision) .\nLongines Collection: Modedesign inspiration fra en 1925 ur, blev Longines Longines Collection lanceret i 2003, med held vise Longines unik vision for modedesign.\nLongines Lango Series: Den Longines blev lanceret i 2004, er "Lango"-serien er fyldt med smerter land stil. Det design, inspireret af Middelhavet nabobyen, både i udseende og funktion, det afslører også de berusende følelser.\nLongines Master Collection: Longines Master Collection, der blev lanceret i 2005, er mærket til år ophobning udsøgt mesterværk af teknologi og erfaring raffinering vidne til mere end to århundreders urmager resultater. Se denne serie har en række fremragende funktioner · plus omhyggelig overvejelse, undervisning ur entusiaster.\nElegant Longines ambassadør: 2005 amerikanske film stjerner Harry Connick, Jr. og kinesisk pop stjerner Aaron Kwok tiltrådte en Longines udvidede familie, sammen med den indiske skuespillerinde Carina Lau, Aishwarya Rai · Kina og russiske Oleg MgnShikOV, elegant Longines ambassadør til en anden stil i reklame fortolkning Longines elegant holdning · virkelig min personlighed.\nReplica Longines ure - Ka Lan Series Dameur L4.209.2.41.7\nReplica Longines - Ka Lan serie L4.209.1.87.2 Dameur\nReplica De Longines-Ka Lan serie L4.708.2.32.7 mænds mekanisk ur\nReplica Longines ure - Ka Lan Series Dameur L4.205.4.11.6


Siden er sidst opdateret den 15. juli 2020\nKattens navn: Cemille\nJeg sælger en skøn Burmeser pige på 4 år, som er neutraliseret\nGrundet salg, er fordi st hun ikke kan gå med sin søster længere.\nHun er meget kælen og vant til børn.\nHun eg en vidunderlig kat, der elsker at sove ved siden af dig i sengen, og følger dig gerne overalt. Penelope er ikke så stor, minder lidt om en lille killing.\nPenelope kan bruges til udstilling\nEjer: Janni Christensen\nBy: 8700, Horsens\nTlf.: 42 21 75 34\nMail adr.: flamingoen@hotmail.com


Køb Tether med ethvert kredit- / betalingskort | Paxful\nKøb Tether med et kredit- eller debitkort\nPaxful gør det nemt og sikkert for dig at købe og opbevare kryptovaluta. Find det bedste tilbud nedenfor, og køb kryptovaluta med ETHVERT kredit/debitkort i dag.\nSådan køber du Tether hos Paxful\nPaxful sigter mod at gøre finansielle tjenester tilgængelige for millioner af underbankede mennesker i hele verden. Vi giver dig friheden til at veksle dine penge til Tether (USDT) og bruge dem, som du finder passende; uanset om det er at betale for varer og tjenester, beskytte dine aktiver mod inflation, købe digitale valutaer eller at afdække mod kryptokurrencyers prisudsving.\nPå Paxfuls folkedrevne markedsplads kan du købe Tether direkte fra andre brugere ligesom dig fra hele verden. Ingen involverede banker, virksomheder eller andre formidlere.\nOpret en konto, eller log ind på din eksisterende. Tilmelding til Paxful leveres med en gratis pung, hvor du kan gemme din USDT.\nVælg en betalingsmetode, indtast det beløb, du vil bruge i din foretrukne valuta, og tryk derefter på Søg efter tilbud.\nGå gennem hvert tilbud og gennemgå deres vilkår og betingelser. Hold øje med de satser, der er fastsat af sælgerne, såvel som deres omdømme og feedback for at måle deres troværdighed.\nNår du har fundet et tilbud, der bedst passer til dine behov, skal du bekræfte det beløb, du betaler, og starte handlen. Dette åbner en livechat, hvor du kan kommunikere med sælgeren i realtid.\nUnder handlen vil sælgeren give yderligere detaljer om, hvordan I fortsætter. Følg deres instruktioner nøje, og bekræft transaktionen, når du har foretaget betalingen.\nNår sælgeren har valideret betalingen, frigiver de dine USDT, som sikkert opbevares på vores indskudskonto, direkte til din Paxful Tether-pung.\nNår du har gennemført handlen, kan du bruge din Tether-saldo på lige, hvad du vil, eller overføre den til en anden pung.


I haven hos Evigglade ♥ : Claus Dalbys hvide Paradis\nClaus Dalbys hvide Paradis\nJeg har været i en af verdens smukkeste haver. Og jo, jeg kneb mig selv i armen - som en anden Jeppe på Bjerget, - blot ved tanken om at være på besøg hos selveste havekongen. Det er nemlig Claus Dalbys kælenavn - i vores hjemlige gemakker. Min søn synes det lyder så sjovt, - og det har altså hængt ved. ;)\nDen mest elegante have jeg endnu har set, må være Claus Dalbys super smukke hvide have, som går op til hans såkaldte Sunken Garden. Jeg synes, at ideen med en del af haven etableret i et lavere niveau - giver en ny og anderledes oplevelse - ja faktisk giver det en helt ny dimension til haven.\noplevet at have jord til overs, - hvorefter det som oftest ender med en høj - eller et hjørne af haven, der er højere. Det kan også have en god og flot effekt. Men det som Claus Dalby har gjort - er at turde at gå nye veje. At at skabe en have i lavere niveau giver noget ekstraordinært. Keld Slot har tegnet linjerne i den sunkne have, - og jeg må sige jeg er imponeret over resultatet. De to herrer forstår så visseligt at udnytte hinandens stærke sider - så det optimale kommer ud af det.\nDen sunkne have - spiller op til arkitekturen på den flotte, klassiske hvidmalede patricier villa, som næppe kan gøres bedre. Der er plantet flotte opstammede bøg, som beskåret i et flot og anderledes firkantet format, i den grad understreger de rette og næsten barokke linjer i denne del af haven.\nPurpursolhat White Swan - skønheden findes nogle gange i det mest enkle.\nBuerne er specielt konstrueret til den smukke have. De er solide og smukke i konstruktionen og jeg er overbevist om, at de kommer til at fryde øjet i mange mange år fremover, for udover at bære skønne blomster, er de med til at give haven flotte linjer - selv i vinterhalvåret. Det rustne look blender også flot ind sammen med skovens farver, - ikke noget med skrigende farver her. Her får planterne lov at spille hovedrollen.\nOveralt hvor øjet søger hen - finder man smukke point-de-vues, - fokuspunkter, som drager blikket mod sig så øjet ikke har lyst til at vandre. Det er i høj grad med til at give en sjælden ro og plads til fordybelse. Man får lyst til at holde blikket på haven - og ikke spejde ud over hav og skov.\nClaus Dalbys bog om hvide haver - kommer snart. Den er vi mange der glæder os til at læse.\nMeget meget elegant udtryk med det hvide - smukke billeder fra en smuk have :o)\nJa der er noget at leve op til - det er afsindig flot:)\nFlot have - flotte billeder. Jeg bøjer mig i støvet :)\nLancashire rose 10/11/2011\nIs this your garden? It is beautiful.\nJeg tror jeg har det på samme måde som dig. Da min mand og jeg besøgte Claus i august måned, havde jeg det ligesom jeg fik et kæmpe sug i maven og en rislen ned af ryggen da vi kom til den hvide afdeling, den var bare så smukt og især den ned sunken have var bare flot og indspirende. Jeg glæder mig helt vildt til bogen om hvide haver udkommer.\nTim Skovrup 10/12/2011\nflotte billeder, jeg var der i juni måned :) ;)\nHanne i haven 10/12/2011\nTak for skønne billeder, Eva. Jeg kan godt forstå at sønnen synes det er et sjovt navn :-) Jeg synes det er rammende.\nDa jeg var ovre og se haven for 2½ år siden, var der stadig svømmepøl, men jeg har længe ledt efter en undskyldning for hvornår det måtte være ok, at søge igen, og det har jeg da lige fået :-)\nJeg glæder mig også helt vildt til den hvide bog :-D\nTak for jeres søde hilsner. Det er jo ikke svært at tage billeder i sådan en smuk have, men jeg labber da alligevel roserne til mig ;)\nDear Lancashire Rose, This garden belongs to the danish gardening author and publisher Claus Dalby, a wellknown author of many beautiful gardening books.\nHis blog is at www.clausdalby.dk\nThe garden is not open to the public, but I was fortunate to see it during an open garden event where 50 people saw the garden, (won admittance in draw).I think Claus Dalby said, that he received 2500 mails from people who were interested in visiting that particular day. So I do feel fortunate to have seen this Paradise. ;)


Andre danske broer | faktalink\nAndre danske broer\nVi danskere har et religiøst forhold til broer. Det kan godt være, at man i andre lande betragter brobygning som en slet og ret teknisk affære på linje med vej-, jernbane- og havnebygning, men her i landet tror vi nu på broer\nKnud Bistrup, redaktør\nHvor længe har vi bygget broer?\nDer har været bygget broer i Danmark siden vikingetiden, vel at mærke anselige broer og ikke bare en planke over en å. Således har man i Vejle Ådal ved Ravning Enge påvist en cirka 700 m lang brokonstruktion af træ opført i 979-980. Dette broanlæg var et ingeniørmæssigt arbejde af høj teknisk kvalitet, og det har næppe været det eneste.\nFra middelalderen har man i Himmerland og Nordjylland påvist stenbroer med tøndehvælvinger af tætliggende kvadre opført efter samme teknik, som blev anvendt i 1200-tallets stenkirker. Den mest kendte af disse er Løvel Bro over Skals Å på vejen mellem Viborg og Aalborg.\nPå Sjælland har man kun kendskab til én stenbro fra middelalderen, nemlig Værebro nord for Roskilde, der er kendt fra Saxo?s beretning om et slag på stedet i år 1133 (2)\nHvor længe havde vi træbroer?\nHelt frem til slutningen af 1700-tallet opførte man næsten udelukkende træbroer selv på de vigtigste vejstrækninger. Det kan hænge sammen med, at de var relativt lette at reparere og vedligeholde, og at man kunne sætte bønderne til dette arbejde. En hvælvet konstruktion af granitsten krævede en faglig kunnen.\nI det hele taget var det danske vejnet i århundreder i elendig forfatning. Først da den franske ingeniør Jean Marmillod i 1764 kom til København begyndte man at anlægge nye veje med tidssvarende brokonstruktioner. Marmillod opholdt sig i Danmark i 12 år og fik uddannet et korps af danske vejingeniører.\nI 1793 kom den første samlede vejreform med en samlet planlægning for hele landets vejnet. Det skete under parolen ?til Beqvemmelighed for de Reisende, og til Fordeel for Landboerne, i henseende til deres Produkters og Varers desto lettere Frembringelse?. Forordningen rummede et udførligt afsnit om, hvorledes de nye vejbroer skulle bygges. De skulle være solide, de skulle være af sten (2,3)\nHvornår fik vi broer af jern?\nDet industrielle gennembrud inden for brobygningen blev indledt i 1844, da Frederiksbroen i Odense blev indviet med pomp og pragt og kongelig tilstedeværelse. Denne bro var Danmarks første støbejernsbro.\nMed jernbanens fremkomst havde man fået en ny anlægsmyndighed. I 1847 blev jernbanestrækningen mellem København og Roskilde åbnet, i 1874 var alle landets hovedlinier lagt, og i løbet af de næste 50 år var jernbanenettet fuldt udbygget.\nEn opgørelse fra de danske statsbaner i 1947 viste, at der var 1.540 jernbanebroer, hvoraf de 1.030 var sporbærende komstruktioner, mens 510 var vejoverførsler (4)\nDen første jernbanebro var Langåbroen over Gudenåen, der blev bygget i 1862 men sprængt i luften af tyskerne i 1864. Den var 47 m lang og så solidt bygget, at det tog tyskerne fire dage at få bugt med den (2,5)\nHvornår fik vi betonbroer?\nOmkring århundredskiftet fik man et nyt byggemateriale, jernbeton, der kom til at revolutionere brobygningen. Det var ikke blot billigt, med det kunne også modstå luft, ild og vand.\nI 1904 blev den første vejbro af jernbeton opført ved Aabybro på landevejen mellem Aalborg og Blokhus , og i 1905 blev Amtmand Hoppes Bro over Gudenåen ved Langå bygget. Denne sidste er den ældst bevarede jernbetonbro i Danmark, og den er fredet. Broen er 44 m lang, og i dag fører kun en sti over broen (2,5)\nHvornår begyndte vi at bygge store broer?\nDen skelsættende begivenhed i moderne dansk brobygning var indvielsen af Lillebæltsbroen i 1935.\nFolketinget havde nølende vedtaget bygningen i 1927, men efter krakket på børsen i 1929 var det oplagt, at man ikke påbegyndte et så udgiftskrævende projekt. Men Thorvald Stauning, der var blevet statsminister i 1929 tænkte omvendt. Nu skulle der handles. Han gik ud på det internationale lånemarked og lånte 24 mio. kr. til Lillebæltsbroen (pris 32 mio. kr.) og 28,5 mio. kr. til Storstrømsbroen (pris 48 mio. kr.).\nDen store brobygningsæra blev således indledt som nødhjælpsarbejder. Det primære mål var at skaffe beskæftigelse, og selv om dette aspekt er gået i glemmebogen, har det spillet en ikke ringe rolle. Så sent som i slutningen af 1950'erne, da man byggede Siødæmningen, blev det dekreteret af ministeren for offentlige arbejder, at arbejdet skulle foregå med skovle og håndkraft. Der var en lokal arbejdsløshed at tage hensyn til (2)\nHvornår blev de store broer bygget?\nDen danske brobygnings æra kan i store træk opdeles i tre perioder:\nMellemkrigstiden - 1918-1939\nÅrene mellem de to verdenskrige, hvor det på trods af krisetider blev politisk besluttet at opføre en række landsdelsbroer. I denne periode blev der opført en række broer, blandt andet Kong Christian X.?s Bro mellem Jylland og Als, Limfjordsbroen, Guldborgbroen mellem Falster og Lolland, Lillebæltsbroen, Kronprins Frederiks Bro mellem Frederikssund og Hornsherred, Storstrømsbroen mellem Sjælland og Falster, Oddesundbroen mellem Jylland og Thy samt Vilsundbroen mellem Thy og Mors.\nEfter at havde fået 2. verdenskrig på afstand genoptog man forventningerne fra 1930?erne og fik bygget en række vejbroer som aflastning for færgeruter. Mange af disse broen havde amterne som bygherre. I denne periode fik vi blandt andet de sydfynske broforbindelser Siøsundbroen, Langelandsbroen og Svendborgsundbroen.\nMotorvejsperioden - tiden efter 1965\nDenne periode har foreløbig først og fremmest givet os de store motorvejsbroer så som Den ny Lillebæltsbro, Vejlefjordbroen, Farøbroerne, Kalvebodbroerne og Storbæltsbroerne. I år 2000 følger så Øresundsbroen (2)\nHvad var behovet for broer i ældre tid?\nBroer har sjældent været opført af hensyn til de lokale beboere. De er blevet anlagt med modvillig lokal arbejdskraft af centralmagten for at knytte riget sammen og lette militærtransporter eller anden form for officiel transport.\nFærdslen har altid undgået større vandløb, og som Hærvejsruten viser, har man næsten altid kunnet klare sig med vadesteder. Først da vogne blev almindelige transportmidler, opstod behovet for broer. Dette skete først i løbet af det 16. århundrede.\nFrem til slutningen af det 18. århundrede var broerne næsten udelukkende bygget af træ. Herefter slog stenbroerne igennem. De var ofte bygget som kopier af træbroerne, som det kendes fra den berømte Gerebro fra 1771 på vejen mellem Roskilde og Hillerød og Immervad Bro på Hærvejen fra 1786 (2,5)\nHvornår fik vi farvandsbroerne?\nFørst i slutningen af 1800-tallet kommer de egentlige farvandsbroer, der kunne passeres af skibe. Gennemsejlingsproblemet blev løst ved at broerne blev udformet som svingbroer, klapbroer eller højbroer.\nDe første af denne art var pontonbroer, der kunne åbnes ved hjælp af et svingparti. Sådanne broer blev etableret i Sønderborg i 1856, i Aalborg i 1865 og i Frederikssund i 1868 (5)\nHvem har skabt de danske broer?\nDe danske broer er næsten alle skabt af danske ingeniører og arkitekter. Når dette har været muligt, skyldes det først og fremmest professor A.S. Ostenfeld, der i 1896 kom til Polyteknisk Læreanstalt og fik broer indplaceret i undervisningen.\nOstenfeld levede til fulde op til sin faste overbevisning om, at en ingeniørprofessor måtte have tre fundamentale forudsætninger for at kunne bestride sit job: pædagogiske evner, videnskabelige anlæg samt passende erfaring i ingeniørarbejde.\nHan døde i 1931 og blev efterfulgt af sin elev Anker Engelund, der de næste 45 år prægede udviklingen og undervisningen.\nDisse foregangsmænd kan vi takke for, at Danmark er mellem sværvægterne blandt verdens brobyggernationer. Uden generationer af veluddannede vej- og brobygningsingeniører havde dette ikke været muligt.\nOveralt i verden står der i dag broer af dansk herkomst bygget af selskaber som Christiani & Nielsen (stiftet 1904), Kampsax (1917), Højgaard & Schultz (1918) og Monberg & Thorsen (1919) (2)\nHvilke broer er længst?\nHvis Storebæltsforbindelsen betragtes som én sammenhængende brokonstruktion, er denne med en samlet længde på 13.401 m Danmarks suverænt længste bro. Betragter man derimod forbindelsen som bestående af to broer, ser oversigten over danske broer over 1.000 m lange således ud:\nDanmarks længste broer\nDen ny Lillebæltsbro\nVigtige danske broer\nChristian X's Bro\nDr. Alexandrines Bro (Mønbroen, Ulvsundbroen)\nFrederik IX?s bro\nLillebæltebro, Den Gamle\nLillebæltsbro, Den Nye\nUnder illustrationer henvises til enkelte billeder på Internettet som for eksempel en tegning eller et foto. Samlinger af illustrationer som for eksempel gallerier skal findes under videre links. Billederne er udvalgt efter søgning på Internettet for at supplere og/eller visualisere faktaoplysningerne.\nLangåbroen / Langå Bibliotek.\nDen ældste bro over Gudenåen, der er opført i 1862 syd for Langå, står stadig - eller man skulle vel sige "igen". Den blev nemlig sprængt i luften i 1864 i forbindelse med den danske retræte nordpå og med den tyske besættelse af Jylland. Straks efter fredsslutningen blev den genopført og den er nu fredet og indgår i et system af cykle- og spadserestier.\nStorstrømsbroen. Fotografi af Storstrømsbroen, der viser broen som en kombineret bue- og bjælkebro.\nUnder videre læsning henvises til enkelte konkrete dokumenter som for eksempel én artikel eller én bog. Der kan være henvisninger til dokumenter i både trykt og elektronisk form. Dokumenterne er kvalitativt udvalgt som de mest relevante efter research og søgning i danske såvel som internationale databaser samt søgning på Internettet.\nAt slå bro på dansk. Redigeret af Ib Møller et al. 1986. 130 sider.\nBeskrivelse af danskernes indsats som brobyggere fra vikingetiden til Storebæltsbroen. Udgivet i forbindelse med udstillingen i Gl. Dok, København, 1986.\nBroer og færgesteder i Danmark. - Turistårbogen. - 1984. 96 sider.\nÅrbogen rummer følgende bidrag: Hans Dehn-Nielsen: Vad og bro i oldtiden. Alex Wittendorff: Færgesteder og færgekroer gennem tiderne. Kirsten-Elizabeth Høgsbro: Historiske broer - Magtens symbol. Arne Lind: Storebæltsoverfarten. Poul Zerlang: Færger og broer i dansk litteratur. Hans Dehn-Nielsen: Broer og færger her og nu og fremover.\nBugge, Lars: Kort og godt om danske broer. 1998. 72 sider.\nOpslagsbog om 27 danske vejbroer bygget fra 1930 til år 2000 samt en omtale af nogle af verdens mest berømte broer.\nJohannesen, Erik: Danmarks broer. 1994. 113 sider.\nHistorisk gennemgang af alle Danmarks større broer.\nTakenouchi, Kyo: The aesthetics of Danish Bridges. 1995. 79 sider. Engelsk tekst med dansk resumé.\nKronologisk gennemgang af dansk brobygningskultur med beskrivelser af alle de større danske farvandsbroer samt udvalgte vejbroer. Hertil kommer eksempler på brokonstruktioner i udlandet udført af danske firmaer. Den enkelte bro er beskrevet ved hjælp af faktuelle oplysninger, konstruktionstegninger samt fotos.\nBistrup, Knud: Vi danskere tror på broer. - Politiken. - 1970-10-21.\nForordning om Vei-Væsenet i Danmark af 13.12.1793.\nDe Danske Statsbaner 1847-1947. Udgivet af Generaldirektoratet for Statsbanerne. 1947. 732 sider.\nGimsing, Niels Jørgen: Bro. - Side 374-378 I: Den Store Danske Encyklopædi, bd. 3, 1995.


Zhaplin Langholt tilbage til Danmark - Ridehesten.com\nZhaplin Langholt tilbage til Danmark\n28-03-2019 14:58, af Kristine Ulsø Olsen\nDansk-amerikaneren Charlotte Jorst har valgt at sende den tidligere unghestechampionatsvinder Zhaplin Langholt tilbage til Danmark, så han kan gå under dansk valg ved et muligt UVM til sommer\nZhaplin Langholt og Andreas Helgstrand ved UVM sidste år\nCharlotte Jorst, der er bosidende i USA, beviste i sidste uge, at hun har fundet godt sammen med DV-hesten og den tidligere unghestechampionatsvinder, Zhaplin Langholt e. Zonik/ Stedinger (opdr. Ole Magnus Jensen og Bente Graasbøll), som hun købte sidste efterår. Oprindeligt ville Jorst have redet et muligt UVM for USA, men planerne er nu ændret, og Zhaplin er snart på vej til Danmark igen.\nCharlotte Jorst, der nu er amerikansk statsborger, deltog nemlig i sidste uge ved stævnet Global Dressage Festival i Wellington på Zhaplin, hvor hun vandt en 6-års klasse med 82%. Charlottes øjne har været skarpt rettet mod at kvalificere Zhaplin til sommerens UVM i Ermelo, men desværre for Jorst vil amerikanerne ikke godkende resultaterne som kvalificerende, da de skulle været opnået i en CDIYH-klasse.\nI den forbindelse har Jorst taget beslutningen om at lade Zhaplin flyve over atlanten og igen blive nordjyde for en stund. Til Ridehesten.com fortæller hun, at hun har valgt at sende ham til Helgstrand Dressage, som henover sommeren skal prøve at kvalificeret hesten til dette års UVM og forhåbentlig få en plads på det danske bruttolandshold.\nSidste år deltog Zhaplin ved UVM, hvor han sammen med Andreas Helgstrand blev nr.4 i 5-års kvalifikation, men kort inden finale-ridtet, fik hesten fik bidt sig i læben, og desværre sprang det op igen inde på banen.\n– Vi har haft ham i træning i vores afdeling i Wellington, så vi kender ham stadig rigtig godt. Jeg elskede den hest, så det er mega sjovt at få lov til at få ham tilbage for en stund, fortæller Andreas Helgstrand til Ridehesten.com\nMaria og Rebelle til Verden\n03-08-2010 07:50, af Thomas Bach Jensen\nElitehingsten Blue Hors Don Schufro sætter unægteligt et stærkt præg på startfeltet i 6-års klassen ved UVM i Verden i år. Danske Maria Anita Andersen har fået wildcard til at starte den tyske hoppe Rebelle


De orange er klar til semifinalerne, efter de tirsdag overbevisende besejrede København Håndbold. Det var en næsten fejlfri kamp for Odense Håndbold, der havde nemt ved at spille sig igennem det københavnske forsvar.\nDer var topopgør i slutspilspulje 1 tirsdag, da Odense Håndbold ude mødte København Håndbold. Spænding blev der dog ikke meget af i kampen.\nStine Jørgensen startede, hvor hun sluttede i kampen i lørdags. Med et godt hug udefra satte hun kampens første mål ind. I de første minutter lukkede Tess Wester også fint af i målet og forhindrede københavnerne i at score. Efter fem minutters spil var stillingen 0-3 til Odense Håndbold.\nDer skulle gå seks minutter, før København Håndbold fandt vej til målet. Odense Håndbold havde succes med både kontra, indspil til stregen, skud fra fløjene og skud fra bagkæden, og efter ti minutter måtte cheftræner for København Håndbold, Claus Mogensen, tage timeout. I det efterfølgende angreb blev det til en misset chance for København Håndbold og kontra i den anden ende til Odense Håndbold. Freja Cohrt sendte bolden i netmaskerne til stillingen 3-8.\nOdense Håndbold øgede føringen til 6-12 efter et kvarters spil og kom også på 6-15, hvorefter Claus Mogensen igen måtte kalde tropperne sammen. København Håndbold kvitterede i første omgang med en scoring og fik i de sidste minutter af halvlegen pyntet lidt på tallene. Holdene gik til pause ved stillingen 16-22 til de orange.\nDen trofaste fanklub Inferno havde hele første halvleg hjulpet de orange godt på vej, og lydniveauet fra de orange fans sænkede sig ikke ved anden halvlegs begyndelse. Odense Håndbold startede anden halvleg ud med to hurtige scoringer. København Håndbold brændte samtidig på Tess Wester, og fire minutter inde i halvlegen havde de orange udbygget føringen til 16-25. Kort tid efter blev timålsføringen en realitet ved stillingen 19-29.\nResten af anden halvleg bød ligesom den første på flot angrebsspil og fine redninger fra de orange. Odense Håndbold var flere gange også foran med elleve mål, men mod slutningen af kampen fik København Håndbold pyntet på resultatet. Odense Håndbold vandt dog sikkert med cifrene 32-40. Topscorere i kampen blev Debbie Bont, Anne Cecilie De La Cour og Stine Jørgensen, der hver nettede syv gange. Med sejren er Odense Håndbold sikret en plads i semifinalerne, og nu handler det derfor om at sikre førstepladsen i puljen.\nNæste slutspilskamp er den 10. april, hvor de orange møder Nykøbing F. Håndboldklub på udebane. Inferno arrangerer udebanetur til kampen. Du kan læse mere om turen her.\nSøndag venter endnu en spændende kamp, når Odense Håndbold møder Györi Audi ETO KC i kvartfinalen i Women’s EHF Champions League. Der er stadig få ledige pladser i hallen. Billetter kan købes her.


Lunger i alle aldre blev tjekket - Folkebladet\n27. nov 2018, 08:06 - Sidst redigeret 26. nov 2018, 10:55\nLunger i alle aldre blev tjekket\nI onsdags, på Lungedagen, kunne man få målt sine lungers funktionsevne på Glostrup Hospital. Der blev i alt foretaget 170 målinger. Foto: Medicinsk Afdeling, Glostrup\nGLOSTRUP. Unge og gamle fik målt lungefunktionen på Glostrup Hospital i anledning af Lungedagen i onsdags\nHar du længerevarende hoste, åndenød eller pibende/hvæsende vejrtrækning? Så er det en god idé at få tjekket lungerne, da det kan være tegn på lungesygdom.\nSådan lød opfordringen til borgere i Glostrup og omegn i anledning af Lungedagen den 21. november.\nMange borgere og ansatte valgte derfor at lægge vejen forbi forhallen på hospitalet, hvor sygeplejersker fra Medicinsk Afdeling lavede i alt 170 lungefunktionsmålinger på ansatte og borgere.\nDe fremmødte havde forskellige årsager til, at de ønskede at få målt deres lungefunktion, fortæller sygeplejerske Laila Malm:\n”Nogle havde hostet i kortere eller længere tid, havde øget slimproduktion eller tiltagende åndenød. Andre havde misset deres tid hos deres praktiserende læge, mens andre igen blot var nysgerrige på, hvordan deres lungestatus var. Der var også flere, der havde spørgsmål til deres lungemedicin samt hvordan medicinen skulle tages korrekt.\nDe fremmødte havde også mulighed for at tale med en medarbejder om rygestop og om hvilke muligheder der er for at få hjælp til dette. Desuden kiggede en lokal skoleklasse med elever på 10-12 år forbi og prøvede at puste i spirometeret, fordi de i klassen arbejder med kroppen.\nUd af de 170 lungefunktionsmålinger blev i alt 19 personer opfordret til at tage kontakt til deres egen læge for at bliver videre undersøgt på grund af tegn på KOL eller astma.


Kun få selvmord i Ittoqqortoormiit | Sermitsiaq.AG\nKun få selvmord i Ittoqqortoormiit\nDet går ikke at skære østkysten over én kam. Heller ikke, når det gælder selvmord påpeger Ittoqqortoormiits borgmester.\n– Folk drikker sig ikke længere sanseløst beruset som før, siger borgmester Erling Madsen.\nMandag, 09. juli 2007 - 05:44\nDe sidste to år har der ikke været selvmord i Ittoqqortoormiit, og de sidste fem-seks år har byen kun oplevet to tilfælde af selvmord. Derfor kan man ikke sige at selvmordsrisikoen er størst på østkysten. Det siger borgmester Erling Madsen i en reaktion på Kristeligt Dagblads artikler om selvmord i Tasiilaq.\nBorgmesteren peger på, at Ittoqqortoormiit by er underlagt Tasiilaq politidistrikt og at det kan betyde at billedet bliver misvisende for østkysten.\n– Det er jo et langstrakt område, men vi undrer os i Ittoqqortoormiit, når pressen skriver, at der er mange selvmord på østkysten. Det billede kan vi ikke genkende, siger Erling Madsen til sermitsiaq.gl.\nHan mener, at lukningen af den stærke spiritus i 2001 er en af forklaringerne på, hvorfor Ittoqqortoormiit er blevet skånet for selvmord de seneste år.\n– Lukningen af stærk spiritus, såsom snaps, har nok haft den største betydning. Folk drikker sig ikke længere sanseløst beruset som før, siger Erling Madsen.\nSamtidig påpeger han, at de unge har fået flere fritidstilbud i kraft af ungdomshus, sportshal og et diskotek. Det giver de unge bedre mulighed for at afreagere, ifølge borgmesteren.


Pernille Harder løn og karriere\nHvad tjener mon en af verdens bedste kvindelige fodboldspillere, Pernille Harder?\nKvindefodbold har igennem de seneste år udviklet sig gevaldigt på rigtig mange parametre. Klubberne, forholdene og penge er kun gået én vej, og det er opad. Og i Danmark er vi så heldige at have et af verdens bedste kvindehold, samt en af verdens absolut bedste fodboldspillere, Pernille Harder.\nI denne artikel gennemgår vi Harders udvikling fra den tidlige karriere og til at blive en af de bedst betalte fodboldspillere.\nPernille Harder og hendes løn gennem karrieren\nGennembruddet i den danske Kvindeliga\nSkudt afsted til det svenske\nEn tysk storklub melder sig på banen\nPernille Harder bliver verdens dyreste fodboldspiller\nDet er de allerfærreste fodboldspillere, der får deres seniordebut som 15-årig. Det sker utrolig sjældent i fodboldens verden. Heldigvis skete dette sjældne tilfælde i Danmark i 2007, da Harder gjorde debut for FK Viborg i den danske Kvindeliga. Dengang var der nærmest ingen penge i kvindefodbold, så mon ikke Harder bare spillede for sin kærlighed til fodbolden.\nHarder skulle kun bruge knap to år på at overbevise de andre større danske klubber om sine fodboldevner. I 2010 hentede Skovbakken det unge talent, som endelig kunne begynde at få lidt penge for at dyrke sin passion i højere grad. Lønnen svarede nok til et helt almindeligt studiejob på omkring et par tusinde kroner. I sin periode i Skovbakken scorede hun allerede et hav af mål og blev samtidig kåret til årets kvindelige talent i 2010.\nSkovbakken blev for lille for Harder, som havde højere ambitioner for sin fodboldkarriere.\nTjek alle aktuelle fodbold odds\nHarder efterlod et indtryk i Skovbakken, som gjorde, at en af de daværende største kvindelige fodboldklubber, svenske Linköping FC, måtte have fat i den danske komet. Linköping var i 2012 en af de færrest klubber, som kunne tilbyde noget. der mindede om et professionelt fodbold-setup.\nLønnen voksede også et pænt stykke – nu var der ikke længere tale om lommepenge. Vores bud vil være, at Harder tjente mellem 20.000-25.000 om måneden i det svenske.\nI Linköping høstede Pernille Harder den ene individuelle hæderspris efter den anden: Årets spiller; Årets angriber; samt Årets spiller i Danmark i 2015. Mon ikke hun i løbet af sin tid i Linköping fik forhandlet sig til et par lønforhøjelser, eftersom hun spillede deroppe i fire år.\nHendes statistikker i det svenske taler også for sig selv. 87 mål ud af 90 kampe, samt to cup-titler og et svensk mesterskab.\nHarders enestående kvaliteter betød, at det helt store udland kaldte i 2017, da den tyske Bundesligaklub, VfL Wolfsburg valgte at hente en verdens bedste fodboldspillere til klubben.\nLivet som professionel fodboldspiller blev for alvor realiseret efter skiftet til Wolfsburg, hvor hun fik en god portion ekstra penge oveni. Lønnen har nok ligget i en omegn af 40.000-50.000 kroner om måneden. Bundesligaen var generelt på et internationalt topniveau i kvindefodbold og derfor også mere eksponeret.\nEn kontrakt på to år blev indgået, og i den periode, Harder tiltrådte, var Wolfsburg altdominerende. Hun var således med til at vinde to mesterskaber. Og i forbindelse med det andet mesterskab, forlængede Harder kontrakt med Wolfsburg til 2021, hvilket nok også kastede endnu lønstigning af sig, eftersom hun i mellemtiden også var blevet valgt til anfører. I den periode lå hendes løn nok mellem 50.000-60.000 kr. om måneden.\nHarder vandt alt, hvad der kunne vindes i det tyske. Derfor begyndte hun meget naturligt at kigge efter nye og større udfordringer. I den forbindelse skulle den danske landsholdsanfører ikke have meget betænkningstid, da Chelsea viste interesse for hende.\nI midten af 2020 skrev Pernille Harder historie, da hun blev den dyreste fodboldspiller nogensinde. 2,6 mio. kr. smed Chelsea på bordet for en af verdens bedste fodboldspillere. Chelsea kunne ikke vente med at få fingrene i Harder, og derfor hentede de hende et år før, hendes kontrakt med Wolfsburg udløb.\nHarder har efter sigende fået en treårig drømmekontrakt, hvor hun i den grad kan begynde at lægge lidt til side til, når fodboldkarrieren er forbi. Vi er ikke i tvivl om, at Harder får en højere løn i Chelsea end i Wolfsburg, og vi gætter på, at hun får mellem 60.000-70.000, da hun trods alt er en af verdens bedste fodboldspillere.\nodds champions league, hvor som helst, når som helst\nDet er de færreste kvindelige fodboldspillere, som kan leve af deres fodbold i 2020. Der er dog bestemt flere i dag, der kan leve af at dyrke deres hobby, end da Harder begyndte sin seniorkarriere tilbage 2010.\nHarders løn og markedsværdi har i den grad fået sat skub i udviklingen af kvindefodbold, som kun vokser sig større for hvert år.\n*Credits: artiklens billede tilhører Associated Press/ Efrem Lukatsky\nFørst publiceret: d. 09. marts 2021\nEM 2020 | EM-grupper i 2021\nJannik Vestergaard løn og karriere\nSimon Kjær løn og karriere\nPierre Emile Højbjerg – hans vej mod toppen


Danmarks største nyhedsørken? Du gætter aldrig, hvor den ligger - Journalisten\n”Vi kan ikke følge med i det hele. Men det kan vi jo heller ikke i vores dækning af erhvervslivet eller kulturlivet. Vi skal prioritere, hvad der er mest relevant for vores målgruppe,” lyder det fra Berlingskes chefredaktør Mette Østergaard.\tRasmus Meisler\nNyhedsørkener findes ikke kun i provinsen. Den journalistiske bevågenhed af Københavns Kommune og Frederiksberg er så tynd, at hovedstaden nærmer sig en nyhedsørken. Ugeaviserne bløder, og public service-kanalerne fra DR og TV 2 skal dække mere end 30 kommuner. ”Det er et uhyggeligt stort sendeområde,” siger tidligere DR-chef\nMed 45.000 ansatte har Københavns Kommune flere medarbejdere end Europa-Kommissionen og Europa-Parlamentet tilsammen.\nKøbenhavns Kommunes budget på 47 milliarder kroner er større end hele Legos omsætning.\nKøbenhavn er landets mest folkerige kommune med over 600.000 indbyggere. Og det er det sted i Danmark, hvor der bor flest journalister.\nAlligevel er der for lidt eftersyn med de politiske beslutninger i Frederiksberg og Københavns Kommune. Og det er et demokratisk problem, siger Lisbeth Knudsen, chefredaktør på Mandag Morgen.\n”Dækningen er mest punktnedslag. Enten handler det om en kæmpe katastrofe om for eksempel udslip af spildevand, eller også er det historien om en politiker, der præsenterer nogle nye store planer,” siger Lisbeth Knudsen.\nHun forklarer, at der bliver lavet mange gode og vigtige historier om København.\n”Men det er mere sensationssager. Der mangler en kontinuerlig dækning, hvor man følger op,” forklarer Lisbeth Knudsen.\nVil du betegne København som en nyhedsørken?\n”Ja, fordi der ikke er en kontinuerlig dækning,” siger hun.\n”Der mangler en kontinuerlig dækning, hvor man følger op.”\nFør sommerferien kom det for eksempel som en overraskelse, at Gentofte og København udleder så meget spildevand i Øresund. Og efter sommerferien burde der have været mere fokus på corona i København, mener Lisbeth Knudsen.\nKommunalforsker på DMJX Roger Buch giver Lisbeth Knudsen ret i, at København og Frederiksberg er nyhedsørkener i den forstand, at den kontinuerlige journalistik mangler.\n”Jeg kan følge hende fuldstændigt, og det er en demokratisk udfordring. Det er forudsætningen for et moderne demokrati, at der er en daglig behandling af det, der sker i lokalområdet,” siger Roger Buch.\nHovedstadsområdet har ganske vist de landsdækkende medier til at beskrive, hvad der sker, forklarer Roger Buch. Men dækningen kan ikke sammenlignes med for eksempel Aarhus.\n”Aarhus har jo Stiftstidende, der løbende skriver, hvad der sker. Det har København ikke,” forklarer han.\nHerning, Aalborg eller Svendborg\nPå Frederiksberg er mediebilledet ifølge Venstres viceborgmester, Jan E. Jørgensen, det samme som i København.\nProblemet er, at de landsdækkende dagblade ikke dækker København og Frederiksberg som lokalstof.\n”Berlingske er begyndt at lave mere lokalt stof. Det er klogt. Men dækningen kan ikke måle sig med, hvad man finder i for eksempel Herning, Aalborg eller Svendborg,” siger Jan E. Jørgensen.\nHan er enig med Lisbeth Knudsen i, at medierne ikke er tæt nok på beslutningerne i kommunen.\n”Der er meget lidt nyhedsdækning af Frederiksberg Kommune sammenlignet med resten af landet,” forklarer han.\nPolitikerne kunne blive bedre til at tippe journalisterne, siger Jan E. Jørgensen.\n”Men det er jo ikke optimalt, at det er kommunalbestyrelsen, der sætter dagsordenen. Der skal være en presse, der holder øje med, hvad vi laver og skriver, både om det gode og det mindre gode,” forklarer han.\nBerlingskes chefredaktør Mette Østergaard siger, at landsdækkende medier i København ofte dækker landsdækkende emner.\n”Og derfor kan man nogle gange komme til at overse, hvad der sker lige foran næsen på en.”\nHun kan godt mærke, at hovedstadsområdet ikke er højt prioriteret.\n”Man har meget historierne for sig selv. Det er der også en pointe i,” siger hun.\nEr København en nyhedsørken?\n”Vi gør i hvert fald vores for at vande den.”\nMette Østergaard siger, at Berlingske ikke bare venter på at blive tippet fra kilderne.\n”Vi ser dagsordener igennem i kommunerne. Det er der ikke mange, der gør,” siger hun.\nBerlingskes Metropol-redaktion laver dagligt historier om hovedstadsområdet, og på indlandsredaktionen skriver fire journalister ifølge Mette Østergaard om alt fra politik til byudvikling, trafik og aktuelle sager.\nMen kan Berlingske følge med i alt, hvad der sker i hovedstadsområdets mere end 30 kommuner?\n”Vi kan ikke følge med i det hele. Men det kan vi jo heller ikke i vores dækning af erhvervslivet eller kulturlivet. Vi skal prioritere, hvad der er mest relevant for vores målgruppe,” siger hun.\nAviser som Berlingske og Politiken har ressourcer til at tage sager op, siger Finn Rudaizky, medlem af borgerrepræsentationen i København for Dansk Folkeparti. Men samlet set er kvaliteten af lokaljournalistikken blevet dårligere.\nLokalaviserne behandler ofte sager via læserbreve – ikke med selvstændig journalistik.\n”Ingen kigger på, hvad politikere lavede for et år siden. Man slipper alt for let.”\n”Det er godt, men det er ikke nok,” mener Finn Rudaizky, der har siddet i borgerrepræsentationen i 26 år.\n”Tidligere kom journalisterne mere ned i dybden. De havde skrevet det ind i deres kalender, at der var en sag, de skulle følge op på.”\nHan nævner, at Folketingets Ombudsmand tidligere har kritiseret ansættelsen af medarbejdere i overborgmester Frank Jensens sekretariat, fordi medarbejderne havde arbejdet for Frank Jensen under valgkampen.\n”Hvorfor er der ikke flere journalister, der undersøger, hvem borgmestrene har ansat i dag?” spørger han.\n↑ Foto: Rasmus Meisler.\nEt uhyggeligt stort sendeområde\nDR København og TV 2 Lorry er de to regionale public service-kanaler, der har hovedstaden som sendeområde. Problemet er, at de også skal dække så meget andet. Faktisk omfatter DR Københavns sendeområde mere end 30 kommuner, forklarer den tidligere chef for DR København Casper Dall.\n”Det er et uhyggeligt stort sendeområde,” siger Casper Dall, der i dag er pressechef i Klimaministeriet og ikke udtaler sig i kraft af sin nye rolle.\nCasper Dall siger, at man hidtil mest har talt om nyhedsørkener i provinsen. Men man kan sagtens argumentere for, at de også findes i hovedstaden:\n”København og Frederiksberg kan være lige så store nyhedsørkener som dem, der potentielt kan være rundt om i landet.”\nDe 10 største kommuner i Region Hovedstaden (indbyggertal)\nOm opgavens omfang siger han:\n”Når man har så mange kommunalbestyrelser, dagsordener og udvalg, man skal følge i hovedstadsområdet, så er det en kæmpe udfordring. Og det er svært at stampe et kildenetværk op. Det kan man simpelthen ikke med de ressourcer, der er til rådighed,” forklarer Casper Dall.\nHvis DR København satsede hele butikken på København og Frederiksberg, ville seerne i andre kommuner falde fra.\n”Der er mange gode historier fra København og Frederiksberg, som er umulige at gøre interessante for dem, der bor i Roskilde, Halsnæs eller Stevns Kommune. Det kan lade sig gøre, men det giver store journalistiske udfordringer,” siger Casper Dall.\nMens TV 2 Lorry skal betjene to millioner mennesker i 34 kommuner, er TV Midtvests sendeområde 11 kommuner og TV 2 Bornholms blot en enkelt. Men det økonomiske tilskud fra staten er det samme for alle regionale tv-stationer.\n”Det er jo grotesk, at Lorry får det samme i tilskud som de øvrige regionale tv-stationer, når de dækker en tredjedel af landets kommuner.”\n”Det er jo grotesk, at Lorry får det samme i tilskud som de øvrige regionale tv-stationer, når de dækker en tredjedel af landets kommuner,” lyder det fra Jan E. Jørgensen.\nPå TV 2 Lorry kunne nyhedschef Ninna Kokholm godt drømme om en mere fintmasket dækning.\n”Vi kan ikke sidde og læse dagsordener i teknisk udvalg, skoleudvalget, socialudvalget og så videre i alle 34 kommuner,” siger hun.\nLorry prøver efter bedste evne at følge med.\n”Men det er virkelig mange kommuner,” siger Ninna Kokholm.\nRoger Buch kalder det ”nærmest umenneskeligt”, at Lorry skal dække så mange kommuner.\nForskellen mellem TV 2-regionerne voksede med kommunalreformen, hvor især kommuner i provinsen blev slået sammen. Dermed var der færre rådhuse at holde øje med.\nNinna Kokholm siger:\n”Man kan diskutere, om det er et demokratisk problem. Vi kan i hvert fald ikke tilbyde det samme som TV 2-regioner med færre kommuner.”\n”Det er en overdrivelse at kalde det en nyhedsørken.”\nNinna Kokholm ser dog ikke København som en nyhedsørken.\n”Vi tager sager op og holder fast, indtil vi har fået de nødvendige svar. Og vi er jo flere om buddet,” siger hun og henviser til DR København, Politiken og Berlingske.\n”Så det er en overdrivelse at kalde det en nyhedsørken,” siger Ninna Kokholm.\nSyv sparerunder på under fire år\nDen mest nære journalistik i København leveres af Hovedstadens Mediehus, som udgiver ni forskellige ugeaviser i København og på Frederiksberg. Hovedstadens Mediehus har været gennem syv sparerunder på tre et halvt år, og det er gået ud over den journalistiske bemanding.\nDer er nu fem menige redaktionelle medarbejdere tilbage på de ni ugeaviser plus fire medarbejdere, som ikke er DJ-medlemmer.\nSparerunderne smitter af på journalistikken.\n”Jo flere journalister, jo bedre journalistik. Det er klart. Vi er nødt til at prioritere, og vi kan ikke dække så tæt, som vi ønsker,” siger Jesper Gisli, direktør i Hovedstadens Mediehus.\nJesper Gisli vil ikke kalde København en nyhedsørken.\n”Vi må lige spise brød til,” siger han.\n”Jo flere journalister, jo bedre journalistik. Det er klart. Vi er nødt til at prioritere, og vi kan ikke dække så tæt, som vi ønsker.”\nMen det er ikke optimalt, at Frederiksberg Bladet kun har én journalist til at dække kommunens 104.000 indbyggere.\n”Der er ikke den journalistik, der burde være i forhold til beslutningerne,” siger Jesper Gisli, der tilføjer, at Frederiksberg Bladet i dag er det eneste Frederiksberg-medie.\nVed medieforhandlingerne i 2018 mellem regeringen og Dansk Folkeparti var hovedtemaet ”en bedre balance”. Eller ”Go West”, som Lisbeth Knudsen i dag kalder det. Politikerne ønskede, at provinsen skulle have mere end hovedstaden, og derfor endte Radio4 i Aarhus, og der blev flyttet penge fra de store landsdækkende nyhedsmedier til de regionale og lokale medier.\nJournalisten har tidligere om den meget tynde mediedækning på Djursland.\nOp til de aktuelle medieforhandlinger har kulturminister Joy Mogensen sagt, at hun vil prioritere regionale medier og sætte ind mod nyhedsørkener.\nLisbeth Knudsen opfordrer mediepolitikerne til at huske hovedstaden.\n”Når politikerne et blevet mere opmærksomme på lokaljournalistikken, håber jeg, at man ikke bare ser på lokalmedierne på Fyn og i Jylland, men også på Sjælland og i hovedstaden,” siger hun.\n”Man burde tage hver 10. journalist på Christiansborg og sætte dem til at skrive om kommunerne.”\nJoy Mogensen ønsker ikke at stille op til interview med Journalisten, men henviser til et interview på Journalisten.dk i juni, hvor hun sagde, at ”der er brug for kritisk journalistik i hele Danmark”.\n”Vi må ikke ende der, hvor de lokale politikere, myndigheder og virksomheder ikke længere bliver stillet til ansvar af en kritisk og medieoplyst offentlighed. Der er brug for kritiske spørgsmål fra de journalister, som kender det lokale stof,” sagde hun ved den lejlighed.\nRoger Buch foreslår, at de landsdækkende medier flytter ressourcer fra Christiansborg til kommunalpolitikken i for eksempel hovedstadsområdet.\n”Man burde tage hver 10. journalist på Christiansborg og sætte dem til at skrive om kommunerne. Hvis man gjorde det, ville man kunne grave oceaner af historier frem, som ikke bliver lavet i dag.”\nPræcisering: Det har i en tidligere version fremgået, at der er fem menige redaktionelle medarbejdere i Hovedstadens Mediehus. Direktør Jesper Gisli oplyser, at der dertil skal lægges fire medarbejdere, som ikke er medlem af DJ. Mediehuet har også tre freelancere tilknyttet, en virksomhedspraktikant og fem lønnede studentermedhjælpere, der arbejder én dag om ugen.\nLokaljournalistik Medieforlig Mediestøtte Nyhedsørken\nHvis Ninna Kokholm fra Lorry virkelig ønsker en bedre journalistisk dækning af København - for demokratiet og borgernes skyld - så skal hun lynhurtigt droppe den der letter selvforelskede vinkel med, at det er overdrevet at tale om en nyhedsørken i København. Det er korrekt, at Lorry engang imellem har lavet glimrende journalistik om Københavns Rådhus, og også at man i nogle tilfælde har fulgt op mere end en gang, men det ikke korrekt at give det indtryk, at Lorry bare er i nærheden af at dække hovedstadens problematikker og følge op i det omfang, der skal til, hvis rådhuset/rådhusene og deres embedsmænd og politikere skal holdes bare lidt i ørerne og borgerne skal kunne tage informerede valg. Og Jesper Gislis såkaldte lokalaviser i København er reelt ikke andet end boligannoncepamfletter trykt på avispapir med indpakkede reklamebudskaber fra lokale erhvervsdrivende og valgannoncelæserbreve fra lokalpolitikerne. Der er ingen kritisk opfølgning eller debat overhovedet.\nSå sent som i dag har Frank Jensen betinget sig at retten til at deltage i årets budgetforhandlinger er, at man tilslutter sig Lynetteholms-projektet - et projekt til 100 mia., der i sin blev aftalt bag lukkede døre mellem overborgmesteren og Lars Løkke og aldrig har været debatteret i noget demokratisk forum. Projektet afgør i høj grad Københavns fremtid de næste 50 år og skriger på kritisk journalistik og debat, men den er ikkeeksisterende.\nTusind tak til journalistens redaktion for at sætte fokus på en meget relevant problemstilling! Jeg arbejder selv på P4 København,og blandt andet ved det kommende kommunalvalg, som vi glæder os helt enormt til, er manøvren med at dække kommunalvalg i alle vores 33 kommuner en Meget stor (men selvfølgelig fed) opgave. Et lille spørgsmål til redaktionen: Har man lyttet til vores radio inden artiklen blev til, eller er det kun skrevne medier og tv, der hentydes til? Vi dækker nærmest dagligt politik på København rådhus, så jeg synes ikke, det er en helt fair beskrivelse. Men alt i alt en meget vigtig debat, som også tåler politisk bevågenhed.\nAnne, det er en helt fair beskrivelse. Du skal ikke læse det, som en kritik af jer - I er trods alt bare et "lillebitte elektronisk nichenyhedsmedie" der har fokus på at levere en daglige driftsikker nyhedsstrøm, og som derfor i sagens natur ikke kan gå i dybden med tingene - og eller har noget historisk perspektiv og indsigt - og I er derfor helt afhængige af, at der findes andre redaktioner, som har den mulighed og kan se de lange linjer.\nDet modsatte af nyhedsørken har vi på Fyn. I Odense og omliggende kommuner, der ivrigt dækkes af Fyens Stiftstidende, Fyns Amts Avis, DR Fyn og TV 2 Fyn. Alle med innovative og dygtige medarbejdere, der er kolleger og konkurrenter. Og med SDU, der leverer studerende. Det kan sagtens blive bedre, men det er klart bedre end mange andre steder. Medierne konkurrerer om historierne. I øvrigt undersøger fellow på SDU Anders Østerby med nyhedsørkner i dette semester.\nen lille men dog vigtig rettelse: Vi har 13 journalistiske medarbejdere tilknyttet i dag, plus fem studentermedhjælpere. Ikke fem.\nNuvel. Der er fem der modtager Fagbladet Journalisten i deres postkasse og betaler kontingent til Dansk Journalistforbund, men det er vist en anden sag.\n13 er tallet.\nUd over det jeg er citeret for i Fagbladet Journalistens udmærkede og vigtige artikel, sagde jeg to ting mere da de ringede før sommerferien:\n1: i forlængelse af ‘nu skal vi lige spise brød til’: Vores lokale læsere vil have ultralokal journalistik og aktivitet. Hvis vi journalister tror, at de vil have at vi konsekvent kritisk dissekerer ‘rådhuset’, eller beretter lystigt om politiske visioner og budgetaftaler, så tager vi grueligt fejl. Se på alle data. De bekræfter hvad jeg siger.\n2: Ja, SELVFØLGELIG skal de lokale nyhedsmedier også have mediestøtte. Kom i gang. Corona har om noget vist hvor vigtige de lokale medier er. Derfor tager Journalisten.dk jo også denne ting op. Det gab mellem de beløb andre mediehuse får i Hovedstadsområdet, og vores runde 0, giver jo ingen mening!\n(Ikke ordret gengivet)\n"Hvis vi journalister tror, at læserne vil have konsekvent kritisk journalistik, så tager vi grueligt fejl" - skriver Gisli.\nDet er jo ren en tilståelsessag - læs hans københavnske udgivelser (det er hurtigt overstået) - og døm selv.\nSpørgsmålet er helt grundlæggende, om mediestøtten skal være konkurrenceforvridende erhvervsstøtte til særligt udvalgte i en gren af underholdningsbranchen eller en støtte til kritisk journalistik, demokratisk debat og oplyste borgere. Gisli er så ikke den eneste, der er "forvirret" på det punkt, og det ville nok være en god idé at droppe fokusset på at støtte "mediehuse" (Gislis eget klarer sig øjensynlig også fint med deres læserpopulære petitstofvinkel uden mediestøtte) og i stedet fokusere på at støtte kritisk journalistik. Det er det sidste, der er kronisk mangel på - ikke mediehuse.\nJeg kan ikke beskrive hvor trist det er, at den fjerde statsmagts fagblad bedriver click bait. Følg min Twitter konto. Du gætter aldrig hvorfor\nPå Magasinet KBH ville en justering af støttereglerne have en dramatisk indvirkning.\nVi producerer sagligt indhold og forsøger — så vidt der er ressourcer til det — at gå i dybden med stoffet og være til tider meget kritiske over for offentlige instanser og andre aktører i den københavnske byudvikling.\nMed cirka to årsværk er vi dog for små til produktionsstøtte. Dét betyder en yderst stram økonomi, reducerede muligheder for dybde og, ikke mindst, en voldsom skævvridning i vores konkurrence med både mediehusenes nichemedier, der alene qua deres størrelse er berettiget til offfentlig støtte, og med TV2s lokale redaktioner, der er på finansloven.\nSituationen er hverken til gavn for mediebilledet eller for den almindelige oplysning. Det er ikke mindst blandt de små medier, at man finder viljen til at grave dybere og til at forny, men mediestøtte-reglerne allokerer alle offentlige støttemidler til de større medier og holder dermed potentiel vækst i underskoven nede.\nProduktionsstøtte bør være baseret på hvad der produceres, og ikke hvor mange der skulle til for at producere det.\nStor guide - sådan møder du kun mediefolk på Bornholm\nGiv borgernes penge til journalisterne, ikke medierne\nAlt for meget ideologi\nEndnu en kanal til de velstillede


Genåbning af udendørsidræt op til 25 personer – Triatlon Danmark\nFra og med mandag den 1. marts er det igen muligt at arrangere organiseret udendørstræning i større forsamlinger, da forsamlingsforbuddet for udendørs- og organiseret idræt hæves fra 5 til 25 personer.\nGenåbningen af den organiserede udendørsidræt gælder hele landet, men der kan blive iværksat lokale undtagelser afhængig af smitten i det pågældende område, så man bedes derfor holde øje med eventuelle lokale tiltag fremadrettet.\nFølgende gælder fra 1. marts\n– Udendørs idræt op til 25 personer\n– Alle indendørs idræts- og kulturanlæg skal forblive lukket, og dermed er det stadig ikke muligt at træne i svømmehallerne.\n– Der gælder fortsat et forsamlingsforbud på 5 for f.eks. generalforsamlinger.\n– Professionel idræt er fortsat undtaget de særlige restriktioner.\n– Øvrige og allerede gældende tiltag forlænges til og med 5. april.\nHusk stadig at følge de velkendte retningslinjer om at:\n– Selvisoler dig, hvis du har symptomer\n– Vask eller sprit hænder ofte\n7 spørgsmål og svar vedr. genåbningen af udendørsidræt*\n1) Er det både børn og voksne, der må mødes op til 25 personer til udendørs træning/kamp?\n2) Er der krav om negativ test, før man må deltage i udendørs træning?\n3) Må vi rykke indendørs træning udendørs?\n4) Tæller en træner, dommer mv. med i forsamlingsforbuddet på 25?\n5) Må vi arrangere træning for flere grupper samtidig?\n– Der skal være tilstrækkelig afstand mellem grupperne – gerne mindst 2 meters afstand.\n6) Må en træner stå for aktiviteter i flere grupper af 25 samtidig?\n7) Må klubhuse og foreningslokaler benyttes i forbindelse med f.eks. toiletbesøg og afhentning af udstyr?


Billig Ejendomsmægler i Mosebøl Tønder ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud!\nStår du og mangler en kompetent ejendomsmægler i Mosebøl Tønder? Så er du havnet på den rette hjemmeside. Her ved os kan du faktisk indhente tre 100% gratis og uforpligtende tilbud på en ejendomsmægler i Mosebøl Tønder Det er faktisk meget simpelt at få flere forskellige tilbud på din opgave.\nHvorfor få tilbud på en ejendomsmægler nær Mosebøl Tønder?\nDer findes flere gode grunde til at få flere tilbud på ejendomsmægler i Mosebøl Tønder.\nDen første gode grund er, at det er ganske uforpligtende og gratis at få flere tilbud. Der er også penge at spare, fordi de forskellige firmaer er i skarp konkurrence med hinanden om at få lov at lave din opgave. Det fører dermed til en noget bedre pris for opgaven.\nMange ved det ikke, men du kan faktisk også spare rigtig meget tid. Du skal altså dermed ikke selv tage kontakt til de forskellige dygtige ejendomsmæglere i Mosebøl Tønder for at bede om dine tilbud.\nDu er også garanteret kun at få tilbud fra dygtige ejendomsmæglere i Mosebøl Tønder.\nDer er altså en del goder ved at modtage tilbud på en billig ejendomsmægler i Mosebøl Tønder.\nDu skal som det første besøge vores samarbejdspartners hjemmeside for at beskrive det arbejde der skal laves. Herefter skal du faktisk kun afvente, at du får dine tilbud fra en ejendomsmægler i Mosebøl Tønder. Efter dette skal du egentlig blot vente på, at du får dine tilbud fra en ejendomsmægler i Mosebøl Tønder.\nEjendomsmægler Bjernede Sorø


Bedste Proteinpulver Vægttab - Find vores bedste anbefalinger. Kig her! \nSe mere vedrørende Bedste Proteinpulver Vægttab her\nMojn, og velkommen til denne webside, lavet på baggrund af søgningen på ordene Bedste Proteinpulver Vægttab. Vi ønsker, at du finder det, som du leder efter vha. vores links, som vi præsenterer lige her for dig, som muligvis leder efter flere informationer i relation til Bedste Proteinpulver Vægttab. Se videre her, eller tryk med det samme videre på et af de anbefalede annoncelinks, som sikkert bør føre dig videre til det, du leder efter.\nBedste Proteinpulver Vægttab - Spørgsmål?\nFandt du ikke nøjagtig det, som du leder efter ved hjælp af vores partnere, som vi til, og som skulle have en relation til Bedste Proteinpulver Vægttab, hjælper vi også med råd herom. Du kan hive fat i os via vores kontakt-side. Jævnfør vores data plejer det at være tilstrækkeligt at følge vores henvisninger om Bedste Proteinpulver Vægttab, men er dette ikke tilfredsstillende, så kontakt os venligst. Vi besvarer for det meste spørgsmål inden for 1-10 arbejdsdage.\nHvad er denne webside om Bedste Proteinpulver Vægttab egentlig?\nDenne side er genereret ud fra ordet "Bedste Proteinpulver Vægttab" med forudfatning om, at det er enten akkurat dette keyword eller med stor sandsynlighed et beslægtet ord, som du har indtastet på en søgemaskine, f.eks. Google eller YouTube. Vi prøver at bidrage til din forspørgsel med brugbare henvisninger, som hyppigst er sponsoreret eller præfereret af vores redaktion.


Juli 11, 2020, 00:31:55 am\nForfatter Emne: Dagens indkøb - volume 2 (Læst 22450 gange)\n« Svar #90 Dato: Februar 27, 2019, 18:17:23 pm »\nNetop ankommet - hele den lange vej fra Kineser-land.\nOg som oprindelsen antyder, så er det IKKE den originale "brille", men en hurtig prøve viser at de virkelig kan hjælpe nogle halv-gamle øjne....om ikke andet så kan man se alle smutterne, når man kommer så tæt på!\nimage.jpeg (1457.79 kB, 2592x1936 - vist 107 gange.)\n« Senest Redigeret: Marts 11, 2019, 19:50:18 pm af SteenB »\n« Svar #91 Dato: Marts 27, 2019, 10:12:53 am »\nJeg har endeligt fået taget mig sammen til at købe min julegave til mig selv - well, den planlagte\nJeg har kviet mig ved at skulle betale Kr. 500 plus for denne model, men haft mange hede drømme anyways.\nOg når den så dukker op til EUR 49,00 på EvilBay - så så smuldrede min standhaftighed....\n"TIKI" - en af de mest omdiskuterede Tiger I vogne ever...\nOg nu ikke længere som Panzergrau med Dunkelgelb striber - næeee nej.\nNu har man fundet ud af, at den var 3-tonet camo, omend i et et usædvanligt mønster. Og indenunder var den oprindeligt "Tropen Tarnung" - Sandbrun og en grå-grøn...... Der bliver booket overtid i sprøjtakabinen, når Tiki skal males.\nSom mange af de andre Tiger I på Østfronten, havde den flere tårnnumre og flere bemalingsskemaer - så der er nok at vælge imellem. Det bliver nu som på billedet, dog med fuldfarvede tak - 812.\nGlæder mig til at kigge i kassen og få den hjem på hylden....\nSå bliver den nr. 9 i rækken\nTil de Tiger I interesserede, er der mere om "Tiki" og farver her: http://tiger1.info/EN/TIKI-colours.html\nDet er et KONGE site med masser af gode oplysninger - et must-see...\n« Senest Redigeret: Marts 27, 2019, 10:48:39 am af Michael Haugaard »\n« Svar #92 Dato: April 13, 2019, 09:34:09 am »\nFra MBK - og naturligvis via Bjørn - er flg. landet i går.\nDC05FE5B-8028-4D62-8F64-4E21FEEFE2DD.jpeg (1673.14 kB, 3264x2448 - vist 87 gange.)\n64187992-EC0B-4C88-88AB-64D22304AC4E.jpeg (2436.69 kB, 3264x2448 - vist 81 gange.)\n2443C41A-95BF-4360-B3E4-40459B188866.jpeg (2452.83 kB, 3264x2448 - vist 86 gange.)\nD2103508-4B37-4BB5-9C6E-7B674899BCFC.jpeg (2151.3 kB, 3264x2448 - vist 113 gange.)\n« Svar #93 Dato: April 20, 2019, 10:44:46 am »\nHos farvehandleren i Svendborg - hvor fruen skulle ind og snakke lamelgardiner - faldt jeg over denne lille godbid. Den er ganske vist i en Revell-pakke, men indholdet er fra Eduard. Et lille kig på sættet viser også at det er i topkvalitet, så den glæder jeg mig til at bygge - på et tidspunkt.\n3C8B334A-9837-41F9-B73A-4B2199FEC763.jpeg (2471.36 kB, 3264x2448 - vist 95 gange.)\n« Svar #94 Dato: April 21, 2019, 22:49:59 pm »\nMine to døtre er lige vendt hjem fra en 14-dages tur til Japan. Og da både de og jeg er en stor fan af den japanske tegnefimskaber Miyazaki, og da de ved at jeg er meget fascineret af vandfly, har de - ud over en flaske sake - hjembragt dette ikoniske fly til mig!!!\nDet er godt nok ikke i “min” skala, men mon ikke jeg for en enkelt gangs skyld kan arbejde i skala 1:72. I hvert fald glæder jeg mig til at få dette smukke fly bygget.\nPS: Byggevejledningen kan godt blive lidt af en udfordring, da den udelukkende er på japansk - men hurra for app-en "Google oversæt", der kan klare det meste.\nF6D29C70-3284-495D-B5AD-0BFE36EC68FB.jpeg (822.94 kB, 3264x2448 - vist 113 gange.)\n8BB2E32C-FD0D-4EA5-A3A1-D836ED98E799.jpeg (2467.58 kB, 3264x2448 - vist 100 gange.)\n« Senest Redigeret: April 23, 2019, 11:29:58 am af SteenB »\n« Svar #95 Dato: April 22, 2019, 09:53:39 am »\nDet er stort SteenB - jeg havde ingen anelse om at sådanne blev fremstillet! Jeg er også vild med Miyazaki så det skal jeg da kikke efter, hvis der ellers er noget at kikke efter uden for Japan! Glæder mig til at se den færdige model.\n« Svar #96 Dato: April 26, 2019, 17:35:19 pm »\nJeg fik denne spritnye og lækre sag med posten i går:\nDesværre har pakken fået en del tæsk. Det ændrer dog ikke ved, at sættet ser rigtig lækkert ud, og at jeg glæder mig til at komme i gang med at bygge Blackhawk fra Somalia.\n« Svar #97 Dato: Maj 03, 2019, 13:31:17 pm »\nLige landet: Splinterny "Harder & Steenbeck. Ultra" (0,2 mm) samt en " No-Name" (0,3 mm).\nimage.jpeg (738.8 kB, 918x1632 - vist 107 gange.)\n« Svar #98 Dato: Maj 12, 2019, 17:21:20 pm »\nNoget godt er der ved at fylde år... Den her baby ankommer engang, når den igen er "in stock"... er jeg da blevet lovet...\n« Svar #99 Dato: Maj 13, 2019, 08:15:13 am »\nÅhh nej - har du nu - igen - lagt dine penge hos en eller anden dubiøs Østeeuropæisk sigøjner svindler...?\n« Svar #100 Dato: Maj 15, 2019, 16:11:35 pm »\nCitat fra: Stormer efter Maj 12, 2019, 17:21:20 pm\nTænk, at du er ældre end Academy.\nJeg håber, du går i gang med den, når den ankommer - og at du smider nogle billeder herop. Var den udkommet noget tidligere, var jeg nok endt med den i stedet for Kittyhawks version i 1/48.\n« Svar #101 Dato: Maj 16, 2019, 11:44:59 am »\nSå kom der en Viggen mere på matriklen.\nDenne udgivelse har både støberammen med de opdaterede dele og lidt resin med i den tætpakkede æske.\nDer var også lige plads til et sæt decals i pakken:\n« Svar #102 Dato: Juli 14, 2019, 13:37:34 pm »\nLidt nyt til senere brug\nOg så er der nogle masker/decals, til F-16 800 års fødselar, på vej hjem fra USA, så er lidt spændt.\nMen der er ikke ret stor chance for, at disse F-16 bliver klar til september, der er først ferie i oktober\nOg så blev der bestilt Citadel maling, har set en del der bruger det, så det skal da også lige prøves af en gang\n« Svar #103 Dato: Juli 15, 2019, 19:51:30 pm »\nGod høst, Klaus\nHvem laver decals/masker til den nye Dannebrogs F-16?\n« Svar #104 Dato: Juli 16, 2019, 03:37:22 am »\nJeg har fået http://www.advmodprds.com/ til at lave nogle til mig. De er vist ikke på hjemmesiden, men man kan skrive til Jim og spørge på dem\nHar dog ikke modtaget dem endnu, der går sikkert et par uger endnu, så jeg kan ikke sige noget om pasform og kvalitet, men de andre jeg har fået derfra har været fine\nEDIT: De kom så i dag ;-)\nOg umiddelbart ser de fine ud, men som sagt, så går der noget tid før jeg får mulighed for at prøve dem af.\n« Senest Redigeret: Juli 16, 2019, 18:54:07 pm af Klaus K. Jakobsen »


Støttepartier i Aalborg Byråd vil teste opbakningen til Egholmsforbindelse | TV2 Nord\nRadikale Venstre vil trække den kommunale støtte på 600 millioner til en kommende Egholmsforbindelse. Det skræmmer dog ikke Thomas Kastrup-Larsen.\n18. nov 2021, kl. 21:31\nEgholm fylder ikke alverden i Limfjorden. Men den har til gengæld fyldt en del i den netop overstået valgkamp.\nSpørgsmålet om, hvorvidt de forskellige kandidater til Aalborg Byråd er for eller imod forbindelsen, har ikke været til at undgå. Og det har betydet klare linjer for vælgerne.\nEfter stemmerne er blevet talt op, står det nu klart, at flere partier, der er imod forbindelsen er gået markant frem.\nDet drejer sig blandt andet om Radikale Venstre, der har fordoblet antallet af mandater i det kommende byråd fra én til to.\n- Vi ved, at der er rigtig mange borgere i Aalborg Kommune, som er imod denne forbindelse, og derfor er vi glade for og taknemmelige over, at de blandt andet har peget på os for at forsøge at stoppe etableringen af motorvejen, siger Jes Lunde, der er blevet valgt ind i det nye byråd.\nJes Lunde tiltræder som ny mand i Aalborg Byråd for Radikale Venstre.\nOgså Enhedslisten kan se frem til mindre ensomme gruppemøder efter nytår, hvor det nye byråd tiltræder, da Per Clausen får selskab af Lasse Olsen i byrådet.\n- Det er ikke bare et udtryk for modstand mod Egholmforbindelsen, men også et udtryk for, at borgerne i Aalborg prioriterer reelle løsninger indenfor klima, miljø og natur, siger Per Clausen til TV2 Nord.\nVil trykteste flertal\nAalborg Kommune vil spytte 600 millioner kroner fra kommunekassen i etableringen af den nye motorvej over Egholm. Men allerede nu vil Jes Lunde have spørgsmålet om den støtte sat på dagsordenen på det første byrådsmøde efter nytår.\n- Vi bliver nødt til at teste opbakningen til den kommunale støtte, blandt andet fordi flere mandater har sagt, at de ikke støtter forbindelsen, men vil stemme med partiets linje, som er positiv overfor motorvejen. Hvad det ender med, ved vi naturligvis ikke, men vi bliver nødt til at finde ud af, hvor vi står, siger han.\nMen på trods af flere modstandspartiers fremgang, er der stadig et flertal for en Egholmsforbindelsen i byrådet. Derfor frygter den både nuværende og kommende borgmester, Thomas Kastrup-Larsen, ikke Radikale Venstres forsøg på at hive støtten væk under den kommende asfalt.\n- Det er klart, at diskussionen om en ny forbindelse har fyldt meget, og at nogle partier er gået frem på baggrund af den diskussion. Men der er stadig et bredt flertal, der gerne ser forbindelsen etableret, og det hæfter jeg mig ved, siger borgmesteren.\nEn stor men - måske - ikke umulig opgave\nAnlægsloven, der skal sikre de over syv milliarder kroner, som staten bidrager med til Egholmforbindelsen, er ikke officielt blevet vedtaget. Men et massivt flertal i folketinget, har allerede meldt ud, at de vil stemme for. Derfor medgiver Per Clausen også, at det er en lang kamp, der venter.\n- Man kan i hvert fald sige, at det kræver hårdt arbejde at få den aftale fejet af bordet igen. Det er også derfor, det er så vigtigt, at borgere, som er modstandere af motorvejen, fortsætter med at udtrykke deres utilfredshed, siger Per Clausen.\nPer Clausen mener endnu ikke, at det er umuligt at stoppe etableringen af en 3. Limfjordsforbindelse over Egholm.\nHan tror dog stadig, at der er muligt at stoppe etableringen.\n- Hvis man ser på Christiansborgpolitikernes argumenter for denne forbindelse, lyder det, at det primært er noget nordjyderne og Aalborggenserne ønsker. Men hvis vi kan demonstrere, at det ikke er noget, Aalborgenserne vil have, så er der efter min mening håb om at få denne beslutning ændret.