Palæstina. På mission i - PDF\nPalæstina. På mission i\nDownload "Palæstina. På mission i"\n1 modelfotos: bam/scanpix På mission i Palæstina I 2004 tog Torben Knuth-Winterfeldt på den første af fem arbejdsrejser til Palæstina. Et land med lidelser og afsavn åbnede sig alligevel med håb og muligheder. Udsendt Af Torben Knuth-Winterfeldt Det er nu halvandet år siden jeg sidste gang arbejdede som psykolog i Palæstina. Jeg føler det er på tide, at videregive erindringsbilleder fra en betydningsfuld periode i mit liv. Arbejdet i Palæstina gav mig mulighed for på nært hold at stifte bekendtskab med en land, der har svært ved at finde sine egne fysiske rammer, og hvor store befolkningsgrupper til stadighed må lide på grund af angst, stress og store afsavn. Netop i år er det som bekendt 60 år siden palæstinensere blev fordrevet fra deres hjem og over 400 palæstinensiske landsbyer blev slettet fra Jordens overflade. Det skete som følge af vedtagelsen i FN s generalforsamling i 1947 om, at Palæstina skulle deles mellem en jødisk stat og en palæstinensisk. I 2008, efter 60 års krig og konflikter, 40 års israelsk besættelse af Vestbredden og bosættelsespolitik, venter palæstinenserne stadig på deres stat. Langt de fleste af de 3,6 millioner registrerede palæstinensiske flygtninge lever fortsat i flygtningelejre på Vestbredden og på Gaza-striben, i Libanon og Jordan. Ja til at rejse I 2004 fik jeg muligheden for at komme af sted. Jeg er ansat som psykolog på Rehabiliteringscenter for Flygtninge i Psykolog nyt\n3 Det er nu halvandet år siden jeg sidste gang arbejdede som psykolog i Palæstina. Jeg føler det er på tide, at videregive erindringsbilleder fra en betydningsfuld periode i mit liv. Århus, hvor man modtager flygtninge fra en række lande. Desuden har jeg været ulandsfrivillig i Kenya for Mellemfolkeligt Samvirke og har haft at gøre med udvælgelse af frivillige til arbejde i flygtningelejrene i Kroatien og med personalerekruttering til arbejde i Mellemamerika og andre ulande. En repræsentant for Folkekirkens Nødhjælp, som var bekendt med min erfaringer, kontaktede mig for at høre, om jeg kunne tænke mig at arbejde for Folkekirkens Nødhjælp i Palæstina. Jeg besluttede at sige ja, selv om jeg på dette tidspunkt kun vidste lidt om, hvad jobbet ville indebære. Tanken om den direkte hjælp, jeg vil få mulighed for at yde, fascinerede mig, ligesom jeg så en anerkendelse i at få lov at arbejde som den første danske psykolog udsendt af Folkekirkens Nødhjælp på Vestbredden (Palæstina). Centret i Beit Sahour Folkekirkens Nødhjælp har igennem en årrække samarbejdet med en palæstinensisk støtteorganisation, YMCA-Beit Sahour i Palæstina, og det er her, mit arbejde i overvejende grad kommer til at foregå. YMCA-Beit Sahour er et rehabiliteringscenter, hvor man på en række områder forsøger at yde støtte til familier, unge og børn, der af den ene eller den anden grund lider psykisk eller fysisk overlast i forbindelse med problemerne mellem Israel og Palæstina. På centret modtager man i kortere forløb over ca. seks måneder stærkt fysisk eller psykisk handicappede unge, der af forskellige årsager ikke vil kunne klare at genfinde ressourcer i deres eget lokalsamfund. YMCA-centret i Beit Sahour yder en lang række tilbud såvel i grupper som individuelt: Der er tale om psykologisk rådgivning og behandling på baggrund af de traumatiserende begivenheder, den enkelte har været udsat for. Social, psykologisk og fysisk forberedelse til som psykisk eller fysisk handicappet igen at skulle kunne indgå i sociale sammenhænge samt erhvervsmæssigt eller uddannelsesmæssigt at kunne klare sig selv. Der kan også være tale om erhvervsmæssig rådgivning og kortere uddannelsesforløb, fx skrædderlære, snedkerlære og edb. En overordentlig betydningsfuld del af rehabiliteringen på centret består i, at brugerne, på baggrund af et specifikt målrettet socialtræningsprogram, ved tilbagevenden til deres lokalområde sættes i stand til at yde støtte og hjælp til byens traumatiserede familier. I lokalområderne ydes familierådgivning og behandling, såvel individuelt som i grupper. Derudover ydes i flere tilfælde, hvor der er tale om en ituslået erhvervsmæssig dagligdag, iværksætterydelse, såvel individuelt som til familier. De palæstinensiske småøer Det kan i dag geografisk set være meget svært at få øje på en egentlig palæstinensisk stat. Dette skyldes de mange ulovlige israelske bosættelser på palæstinensisk jord samt muren, der til stadighed vokser sig længere og ofte gennemskærer palæstinensisk land. På landkortet fremstår staten Palæstina snarere som en lang række småøer, typisk omkranset af jord og cementblokke eller muren og med talrige checkpoints. YMCA har på en lang række af disse palæstinensiske småøer placeret kontorer, bestyret af såkaldte counsellors, dvs. personer med en psykosocial uddannelse, eksempelvis psykologer og socialrådgivere. Det var disse counsellors, det ville blive min opgave at komme til at arbejde med. Kontrakten, som var EU-støttet, løb over to år med to kurser af ca. en uges længde. Formålet med disse fire kurser var at udstyre YMCA-personalet, som arbejder i de forskellige palæstinensiske områder, med for personalet nye psykologiske og psykosociale terapeutiske arbejdsredskaber. Det var i første omgang hensigten, at personalet, såvel på kurserne som imellem kurserne, igennem det terapeutiske arbejde med sig selv skulle kunne opnå indsigt i og erfaring med, hvordan de mest hensigtsmæssigt kunne bekæmpe egen stress og udbrændthed. Men det var også et håb, at personalet på relativt kort sigt ville kunne bruge de nylærte terapeutiske arbejdsredskaber over for dem, de arbejder med. Engagement og erfaring Hvad skal lille jeg mon kunne yde af psykologisk og psykosocial bistand til veluddannede, dygtige, erfarne og indsigtsfulde humanistisk arbejdende palæstinensere? Sådan tænkte jeg, da jeg midt i 2004 sad i flyet på vej til mit første møde med denne gruppe mennesker. Med i bagagen havde jeg imidlertid psykoterapeutisk materiale, som jeg selv brænder for og har erfaring for har positiv effekt i arbejdet med traumatiserede flygtninge. Psykolog nyt\n4 Jeg har ud over min psykologiske uddannelse en gestaltterapeutisk efteruddannelse i tegneterapi, er reiki healer samt har mange års kognitiv og klinisk arbejdserfaring inden for forskellige psykologfaglige praksisområder, herunder visualisering. Overskrifterne på kurserne i Beit Shahour ville primært omhandle tegneterapi og forskellige visualiseringsmetoder. Derudover var det min hensigt at introducere forskellige stress-reducerende psykoterapeutiske arbejdsmetoder, blandt andet mindfulness. Endelig skal det understreges, at jeg med garanti ikke i sammenlignelig grad var belastet af dagligt traumatiserende begivenheder og en traumatisk historie, som jeg ved at alle kursisterne på mit hold ville sidde inde med! Familien som prøveklud Det er indtil nu blevet til i alt fem besøg i Palæstina med ca. et halvt års mellemrum. De første fire kurser kom primært til at foregå på YMCA-centeret i Beit Sahour, ikke langt fra Betlehem, med en enkelt kursusdag i Toulkarem i det nordlige Palæstina. Den femte gang var sidst i november 2006, hvor det på trods af mange checkpoints og med ofte alenlange ventetider lykkedes mig at rejse rundt i Palæstina for at besøge de forskellige områder, YMCA arbejder i. Hvert sted foretog jeg evaluering og superviserede YM- CA-personalet i forskellige sager med fokus på, hvordan man der arbejdede med de psykoterapeutiske metoder, som YMCA-personalet på og imellem kurserne havde fået introduceret og øvet sig i. På alle kurserne mødte jeg særdeles motiverede og åbne YMCA-medarbejdere. Jeg oplevede en samarbejdsånd og imødekommenhed, som meget hurtigt fik mig til at føle mig hjemme og særdeles velkommen i dette fjerne land og denne for mig på mange måder fremmede kultur. Jeg oplevede, at hver kursusdeltager arbejdede overordentlig intenst og samvittighedsfuldt både individuelt og i gruppe. Alle gik fra første færd ind i arbejdet med de mange øvelser med motivation, interesse og indbyrdes hjælpsomhed, hvad der kom til at betyde, at der igennem hele kursusforløbet hvilede en åndelig ro og tryghed mellem deltagerne og mig. I mange tilfælde fortalte deltagerne mig, at de for at øve sig i metoderne i første omgang forsøgsvis havde praktiseret disse i deres egen familie. Denne praksis havde så typisk givet dem mere og mere mod til at gå i gang med det psykoterapeutiske arbejde i deres målgrupper. Et træ i haven På min seneste rejse besøgte jeg YMCA-arbejdspladser i en stor del af Palæstina: Hebron, Toulkarem, Jenin, Ramallah og Beit Sahour. Til min store glæde blev der i alle områderne i udstrakt grad arbejdet med de psykoterapeutiske rehabiliteringsmetoder, som jeg havde introduceret. I Hebron er eksempelvis over 100 traumatiserede børn i øjeblikket engageret i tegneterapeutiske, forløb. Børnenes motivation, aktivitet og glæde ved dette arbejde er ikke til at skjule. Jeg besøgte en kvindegruppe, hvor alle ti medlemmer havde mistet deres mænd, der var blevet dræbt ved forskellige konflikter. Disse kvinder, der alle var alenemødre, var i gang med tegneterapeutiske forløb, såvel i gruppe som individuelt. Ifølge kvindernes ønske skal deres børn i nærmeste fremtid ligeledes begynde i tegneterapeutiske forløb, og mødrene forestiller sig således, at de i stigende grad gennem dialoger med deres børn vil kunne genfinde ressourcer til at tro på livet i en uforudsigelig og uoverskuelig hverdag. En gammel mand, hvis hele familie var blevet slået ihjel for øjnene af ham, havde ved visualiseringsøvelser i fantasien fundet et sted under et træ, hvor han vidste at han kunne finde daglig fred. Igennem tegneterapien fandt han imidlertid ud af, at træet eksisterede i virkeligheden og faktisk stod ude i hans egen have. Da han gik ud til træet, kom han pludselig til at tænke på, at dette træ igennem hele hans liv havde stået det samme sted og tilhørt familien. Ja, som han udtrykte det, det er jo faktisk en levende del af min familie, så derfor sidder jeg under det hver dag og finder hvile og indre ro. 6 Psykolog nyt\n5 privatfotos: forfatteren Kan tegninger gavne? I de øvrige områder, som jeg besøgte, havde man i talrige tilfælde erfaring for, at de målgrupper, man her arbejdede med, igennem de fortløbende samtaler med fokus på tegninger formåede at åbne stadig mere for deres rædselsfulde historier fra dagliglivet og således igennem terapien efterhånden genfandt indre balance og tro på fremtiden. I begyndelsen af et tegneterapeutisk forløb, er der typisk en hel del mennesker, der forbavset spørger, hvilken gavn tegninger kan have i relation til afklaringen og løsningen af deres problemer. Efterhånden opdager klienterne, at denne terapiform faktisk giver dem løsningsmuligheder til mange af deres spørgsmål om, hvordan de kommer deres traumer til livs. Her tændes motivationen for det terapeutiske arbejde, og de genfinder efterhånden indre kræfter, håb og ressourcer, som de troede de havde mistet. Netop dette, efter at have mistet så meget, at genfinde noget i sig selv, som man troede var tabt for altid, er særdeles motiverende for de fleste. Ved flere af mine besøg oplevede jeg i forbindelse med hjemmebesøg, hvordan YMCA-medarbejderne praktiserede de terapeutiske metoder. Jeg fik her indtryk af, hvor enormt vigtigt det er for de traumatiserede familier, at terapeuten ofte kommer i hjemmet og praktiserer det terapeutiske arbejde. Det giver værdighed for familierne at blive besøgt og fornemme, at man ikke er glemt eller er uden betydning. hvor meget de værdsætter glæden og værdigheden ved at modtage positiv opmærksomhed, psykoterapeutiske arbejdsredskaber, rådgivning og vejledning. Jeg har ved mine besøg i Palæstina oplevet et land, som på trods af voldsomme belastninger samt tilsyneladende håbløs fysisk og geografisk atomisering består af forbavsende stærke og håbefulde mennesker. Der er tale om en befolkning, som på trods af det svære daglige liv alligevel bevarer troen på en fremtid, hvor det er muligt at leve en normal tilværelse. Mit kendskab til palæstinenserne har lært mig endnu mere om mig selv og os som mennesker i mødet med andre kulturer og folkeslag: At det er af største betydning for vor mellemfolkelige forståelse og fredelige samvirke, at vi venter med at give vores holdninger og synspunkter til kende før vi med god samvittighed kan sige, at vi har grundigt kendskab til disse andre mennesker, deres levevis og problemstillinger. Palæstina-erfaringerne har overbevist mig om, at vi ved at øve os i at tænke, før vi taler, bedre kan lære at tale sammen og lytte til hinanden. Når vi igennem dialog lærer at forstå hinandens problemer og behov, bliver det lettere for os at forsones og nå frem til en mere rolig og menneskekærlig verdensorden. Torben Knuth-Winterfeldt, aut. psykolog, tegneterapeut Rehabiliteringscenter for Flygtninge, RCF Dette har lært mig På samme måde har jeg igennem hele mit forløb oplevet, at palæstinenserne ved mine besøg og min respekt for dem, for deres kultur og problemstillinger til stadighed har vist, Psykolog nyt\nBROBYGGEREN FRA Palæstina\nDOBBELTKULTUR AF EVA NITSCHKE FOTOS: CHRISTINA HAUSCHILDT BROBYGGEREN FRA Palæstina Psykolog Shak Jabiri har boet i Danmark i 45 år og fungeret som dansk uddannet psykolog siden 1991. Han er stifter af


Konvertering MP4 til CDA - File Extension\nFilkonvertering MP4 til CDA\nHvad vil hjælpe mig til at konvertere filen MP4 til CDA?\nVed at konvertere filen til en anden filendelse, kan du bruge andre programmer til dens håndtering. Man skal dog huske, at filen MP4 efter konvertering til CDA kan afvige en smule fra originalen, selvom med et datasystem. De vigtigste oplysninger skal bevares, men hvis Du interesserer dig for, at filen efter konvertering fra MP4 til CDA var identisk, skal du gå forsigtigt og vælge den relevante app fra listen nedenfor. Den garanterer selvfølgelig ikke at udføre konverteringen 100% i overensstemmelse med dine forventninger, men den vil sikkert hjælpe Dig meget i den. Hvis det trods alt effekten af konvertering af filen MP4 til CDA ikke opfylder dine forventninger, kan du blot prøve at finde på internettet en anden version af Din fil i formatet MP4, tidligere korrekt konverteret af en anden person til filen CDA. Hvis det ikke virker, kan du bruge oplysningerne præsenteres i yderligere del af siden.\nTags: konvertering MP4 til CDA, hvordan konvertere jeg filen MP4 til CDA, ændring af endelsen MP4 til CDA\nProgrammer til konvertering MP4 til CDA:\nAndre mulige filkonverteringer MP4\nHvis du efter konvertering af filen MP4 ikke har opnået den ønskede effekt, kan du prøve at ændre filformatet MP4 til noget andet end CDA. I vores service vil du endnu finde informationer om følgende konvertering muligheder:\nFilkonverteringer fra endelsen MP4 til et andet format:\nMP4 til BIK, MP4 til 3GP, MP4 til AAC, MP4 til AVI, MP4 til DASH, MP4 til DVR-MS, MP4 til FLV, MP4 til M2TS, MP4 til M4V, MP4 til MKV, MP4 til MOV, MP4 til MP3, MP4 til MPEG, MP4 til MPG, MP4 til MTS, MP4 til OGG, MP4 til SWF, MP4 til TS, MP4 til VOB, MP4 til WMA, MP4 til WMV, MP4 til XVID,\nDesværre, hvis du efter udførelse af to tidligere beskrevne handlinger (forsøger at finde din fil MP4 konverteret af en anden person og forsøger af dens uafhængig konvertering til formatet CDA) stadig har et problem med din fil, så løsninger er ikke allerede meget. Du kan igen forsøge at finde og installere en app, der kan åbne filen MP4 i dens oprindelige format (uden konvertering til filen CDA. En sådan løsning vil være vanskeligt at gennemføre, men det helt sikkert vil give den bedste effekt.


.: Bæredygtighed i by og på land.\nKommunens områdebyer og landsbysamfund skal styrkes og bevares i respekt for deres særpræg, fællesskaber og initiativvilje. Boligområder og bofællesskaber for ældre skal have den fornødne interesse. Det er vigtigt, at der er rådighed over attraktive byggegrunde. Der skal samtidig være adgang til offentlige transportmuligheder i en sådan grad, at det er muligt at nå arbejdspladser og uddannelsesinstitutioner såvel indenfor som udenfor kommunegrænsen.\nIndsendt af News kl. 01.11


Dobbelt forsikringsformand måtte stå til regnskab hos toppolitiker på Færøerne\nDen nye forsikringsformand for både Stormrådet og Garantifonden oplevede på Færøerne, hvordan der i et lille samfund ikke er langt fra politikerne til virksomhederne.\nOffentliggjort: 19.02.19 kl. 13:15\nDen nye formand for både Stormrådet og Garantifonden for Skadeforsikringsselskaber, Christian C. Lund Nielsen, har tidligere oplevet som forsikringsdirektør på Færøerne, hvordan man i et lille lokalsamfund kan opleve politisk indblanding i selv de mindste sager.\nChristian C. Lund Nielsen er uddannet jurist fra Aarhus Universitet og blev i 1981 ansat som juridisk sekretær i ankenævnet for Forsikring. Herfra fortsatte forsikringskarrieren først som afdelingschef hos Østifternes Forsikring og senere samme stilling hos GF Forsikring. I 1997 kom løb der dog et særligt jobtilbud ind.\nPensioneret forsikringsdirektør scorer endnu en formandspost


Regeringen vil lave pakke til erhvervslivet\nDer kan være afgiftslettelser på vej til erhvervslivet med regeringens kommende jobpakke. Venstre glæder sig over, at regeringen endelig er kommet i gang.\nTirsdag D. 15. JANUAR 2013 KL. 19:03\nKonkurrenceevnen skal styrkes, og der skal gang i jobskabelsen i det private erhvervsliv.\nDet er sigtet med regeringens kommende pakke til erhvervslivet, der kan komme til at byde på skatte- og afgiftslettelser for virksomhederne.\n- Vi skal finde de rigtige forslag i forhold til at få rettet vores konkurrenceevne gradvist op og sikre private arbejdspladser, siger statsminister Helle Thorning-Schmidt (S).\nRegeringens økonomiske ministre skal frem til marts finde frem til de initiativer, der virker.\n- Vi vil tage væsentlige skridt, så virksomhederne kan mærke, vi gør en forskel, og så det bliver mere attraktivt at etablere virksomhed i Danmark og skabe arbejdspladser i Danmark. Og som en del af det arbejde, vi nu går i gang med, vil vi selvfølgelig også se på, om vi kan lette nogle af de skatter og afgifter, der er i forhold til virksomheder, siger hun.\nIfølge økonomi- og indenrigsminister Margrethe Vestager (R) er intet på nuværende tidspunkt helligt.\n- Vi snakker skatter, afgifter, infrastruktur, vi taler om den helt konkrete arbejdsmarkedsrettede uddannelse. Har vi hurtigt nok, præcist nok evnen til at give folk de ting, de skal bruge i virksomhederne?, siger hun.\nDen største udfordring er ifølge regeringen finansieringen af tiltagene.\n- Det er nemt at stille udfordringen op, det er nemt at brainstorme. Det, der er det svære, er at finde finansieringen til det, siger Vestager.\nFra Venstres side roser man regeringen for endelig at komme ud af starthullerne.\n- Regeringens pakke er et initiativ, der - bortset fra overskriften - er præcis magen til det initiativ, vi tog i vores finanslovsudspil, hvor vi sagde, at vi ville have en erhvervsskattepakke med præcis det samme sigte: At forbedre konkurrenceevnen og skabe flere arbejdspladser i det private erhvervsliv, siger gruppeformand Kristian Jensen (V).\nMens regeringen ikke vil garantere afgiftslettelser, er Venstre klar til at tage fat.\n- Regeringen har selv skrevet i sin 2020-plan, at de forventer, at en reform af kontanthjælpen sammen med andre elementer kan give samlet set tre milliarder, så hvis man bare lever op til regeringens egen politik, er der finansiering til at lave erhvervsskattelettelser, siger han.\nEnhedslisten har ikke meget til overs for regeringens plan.\n- Nu har vi i mange måneder hørt fra regeringen, at når bare folk begyndte at falde ud af dagpengesystemet, så skulle de nok blive motiverede til at finde job, og når bare vi gav virksomhederne en ekstra skatterabat, så skulle de nok begynde at investere. Ingen af delene har passet. Så er det da mærkeligt bare at foreslå mere af det samme, siger Stine Brix (Ø).


Post Nord vil nulstille Reklamer Nej Tak | Lasertryk.dk\n22.12.2016 08:00 | Lasertryk.dk\nAnders Grønborg og LaserTryk.dk mener, at det er dybt uansvarligt at lave en ny ordning, der uden tvivl vil medføre en endnu større overproduktion af hustandsomdelte reklamer. Foto: PR\nOver en million husstande har et lille farvet mærkat på postkassen med budskabet Reklamer – Nej Tak. Yderligere 500.000 husstande har tilmeldt sig NejTak+ gennem FK Distribution, der leverer husstandsomdelte tryksager til 2,2 millioner husstande, hvor de har udvalgt, hvilke reklamer de ønsker. Disse mange forbrugere, der allerede én gang har taget stilling til reklamer, får måske deres valg annulleret, for det seneste lille år er der blevet forhandlet med Forbrugerombudsmanden om en ny Nej Tak-ordning.\nAktindsigt i disse forhandlinger viser, at Post Nord foreslår, at de to nuværende ordninger afskaffes og erstattes af en ny, samlende løsning. Grakom, brancheforening for danske trykkerier, bakker fuldt ud op om dette forslag, der desuden lægger op til, at forbrugerne hyppigere skal tage stilling til, om de ønsker reklamer eller ej. Forslaget møder dog modstand fra en uventet kant.\n– Sådan et forslag om at skrotte de nuværende ordninger er at holde forbrugerne for nar. Det vil betyde, at samtlige husstande modtager alle reklamer, indtil den enkelte forbruger igen melder sig fra i den ny database. Det vil unægtelig resultere i en stor stigning i antallet af husstandsomdelte reklamer, da mange forbrugere ikke får meldt sig fra med det samme. Men det er jo muligvis det, de involverede forhandlingsparter i virkeligheden ønsker med en ny ordning, siger Anders Grønborg, administrerende direktør i trykkeriet LaserTryk.dk.\nForbrugerne burde melde sig til – ikke fra\nLaserTryk.dk, der selv producerer en del af de husstandsomdelte reklamer, kæmper for at reducere det ressourcespild, som ulæste husstandsomdelte reklamer udgør. For at minimere antallet af tryksager, der bliver slæbt direkte fra postkassen til papircontaineren, ønsker virksomheden at ændre ordningen til en Ja Tak-ordning, hvor forbrugerne aktivt skal melde sig til og ikke fra.\n– I hele trykkeribranchen er vi nødt til at kigge indad og tænke på den miljøbelastning, overproduktionen af reklamer skaber. Det er hul i hovedet at fremstille en masse tryksager alene til spild. Post Nords og Grakoms forslag vil kun føre til endnu flere tryksager, der aldrig bliver læst, mener Anders Grønborg.\nCO2-udslip som 32.000 benzinbiler\n1,7 millioner husstande modtager i gennemsnit 60 kilo reklamer årligt, men hele 40,2 procent af disse husstande smider halvdelen eller mere væk uden at kigge i dem. Det repræsenterer et CO2-udslip på 80.281 ton om året – eller hvad der svarer til den årlige udledning fra 32.000 benzinbiler. Det viser en analyse foretaget af Voxmeter for LaserTryk.dk. Undersøgelsen viser desuden, at 30 procent læser samtlige reklamer, mens hver tiende husstand smider hele bunken ud. Totalt kan der spares næsten 35.000 ton husstandsomdelte reklamer årligt – eller omtrent en tredjedel af den samlede produktion – hvis branchen kun trykte de reklamer, der rent faktisk bliver læst.\nAnders Grønborg og medstifter Esben Mols Kabell samarbejder med miljøorganisationen Reklamer – Ja Tak om at ændre den nuværende ordning, så man aktivt skal melde sig til reklamer i stedet for fra. Foto: PR\nLaserTryk.dk A/S i Aarhus er med over 250 medarbejdere blandt Nordens største trykkerier – og seks gange kåret til Gazelle af Børsen. Koncernen, der igennem en årrække har præsteret markant vækst, findes også i Norge, Sverige, Storbritannien og Tyskland. www.lasertryk.dk


Forskelsbehandling af ældre skatteydere bosat i og uden for Holland - i strid med EU. - Ret&Råd\nForskelsbehandling af ældre skatteydere bosat i og uden for Holland – i strid med EU.\nForskelsbehandling af ældre skatteydere bosat i og uden for Holland – i strid med EU forordning 883/2004 om koordinering af social sikring.\nEU-Kommissionen har anlagt sag mod Holland, fordi pensionister, der er bosat uden for Holland i et andet medlemsland ikke får del i den hollandske lovbestemte alderdomsydelse til personer over 65 år.\nDette er i strid med EU- forordning 883/2004 om koordinering af social sikring, hvorefter disse ydelser ikke kan betinges af, at den person, der gør krav på ydelsen, også skal have bopæl i samme medlemsstat.\nHolland er derfor forpligtet til at betale den lovbestemte hollandske godtgørelse til skatteydere over 65 år, når mindst 90 % af indkomster er skattepligtige i Holland.\nSagen viser EU-rettens direkte virkning i medlemsstaterne, og sagen kan givet få betydning for lignende diskriminationssager i fx Danmark.\nKontakt Steen på 2172 1782 og mail: stp@ret-raad.dk


Søndagsanbefaling # 4: Tre lækre gadgets til den moderne technørd\nudgivet den 18. sep, 2016 på 12:00 pm 16. september 2016\nHer på Trendsonline falder vi tit over en masse sjove og besynderlige gadgets i vores daglige virke. Det, synes vi også, at vores læsere skal have del i, så derfor præsenterer vores skribent Karen hver søndag tre praktiske, flotte, lækre, sjove eller direkte fjollede gadgets, man kan købe til at forsøde tilværelsen. I denne uge er vi vilde med ting, der kan holde pilfingrene beskæftigede, få os til at ligne cyborgs og så simpelthen bare 3d-print\nDen første gadget er til ham eller hende, der konstant sidder og ryster på benet, trykker på kuglepennen eller generelt bare hele tiden skal pille ved noget. Det er en pilfingre-enhed, som sjovt nok også hedder en Fidget Cube. Nu er undertegnede ikke abnormt plaget af ukontrollerbart dimseri, men den er faktisk ret smart til dem, der bare ikke kan lade være.\nThe Fidget Cube er formet som en stor terning og har en masse klassiske fuktioner på hver side, hvor man kan klikke, rulle, dreje og generelt bare dimse, med og uden lyd. De kører lige nu en kampagne på Kickstarter, hvor man kan hjælpe det amerikanske startup, Antsy Labs med at komme i gang med den globale produktion, så dimserne kan overtage verden.\nONO 3D Printeren er endnu en gadget, der skal fremhæves denne gang. Vi snakker en lille handy 3D-printer, som man kan styre via en app på sin telefon. Ret fancy, hva!\nAppen kommer med faste designs allerede, men man kan også omsætte egne billeder til en 3D-fremstilling, der printes via den smarte, lille printer. Det amerikanske startup, ONO 3D Inc. vil begynde at sælge dem fra deres online-butik, så snart de har afsendt den sidste bestilling fra deres afsluttede fundingkampagne på Kickstarter. Så det er med at holde øje med hjemmesiden.\nPrinteren kommer til at koste i omegnen af 660 kroner, så det vil heller ikke nødvendigvis være en udgift, der vælter budgettet. Vi synes, at den er ret lækker i hvert fald.\nDen sidste anbefaling i dag er en dansk app. Den vil nok være en kærkommen tilføjelse til ethvert sommerhus rundt omkring. Vi oplever nemlig tit, at der ikke er særligt godt mobilnet, hvis man overhovedet kan komme på det, når man er i sommerhus. Derfor har nogle danskere lavet\nDerfor har nogle danskere lavet Victorfone, en slags forstærker, der kan erstatte den klassiske router og mobilantenne. Det er en lille hvis boks med to stærke antenner, der overtager signalet, så man bare skal logge på den i stedet for det mobile net. Eftersom Victorfones antenner er meget stærkere end mobilantennen kan den bedre opfange signalet og sikre, at man altid har dækning på mobilen. Undertegnede er vild med den, nu skal hun bare lige have et sommerhus først. En Victorfone koster fra knap 1200 kroner og opefter, alt efter hvor meget udstyr man er ude efter.\nEftersom Victorfones antenner er meget stærkere end mobilantennen, kan den bedre opfange signalet og sikre, at man altid har dækning på mobilen. Undertegnede er vild med den, nu skal hun bare lige have et sommerhus først. En Victorfone koster fra knap 1200 kroner og opefter, alt efter hvor meget udstyr, man er ude efter.\nLæs også: Søndagsanbefaling # 3\nLæs også: Søndagsanbefaling # 2


Når S-regeringen præsenterer sit finanslovsudspil til september, kan det blive med endnu en omgang nedskæringer på kulturområdet, skriver Altinget. (Arkivfoto) Fold sammen\nTirsdag d. 20. august 2019, kl. 18.25\n»Jeg har en klar forventning om, at den første finanslov vil stoppe omprioriteringsbidraget. Jeg vil opfatte det som et løftebrud, hvis ikke de leverer,« siger kulturordfører for Radikale Venstre, Zenia Stampe, til Politiken.\n»Der er brug for at køre grønthøsteren i garagen en gang for alle, og jeg håber, at regeringen vil lave de nødvendige prioriteringer, så vi får stoppet den fatale udvikling, som området er inde i,« lyder det i en kommentar.\n»Regeringen er ved at se på Danmarks samlede økonomi for de næste år, hvor også omprioriteringsbidraget indgår. Mens finanslovsforslag for 2020 stadig er under udarbejdelse, er det for tidligt at melde noget ud på de enkelte delområder,« skriver hun.


Sussexracen stammer oprindelig fra Sussex i Sydengland og menes at være en krydsning af Brahma, Dorking og Orpington. De allerførste var brune, røde eller trefarvede, men da den Lyse, (Hvid Sort/columbia) kom til, blev de for alvor populære. Op i gennem tiden er der forsøgt med mange andre farver, mere eller mindre heldigt, hvor de Gule og Sølvgrå, ser ud til at ”overleve”. Det er også disse 5 farver vi har Danmark. Allerede i midten af 1800-tallet blev der udstillet ”Sussex-fowles” i England. Men det var først omkring begyndelsen af 1900- tallet, at man begyndte på racens forædling og dennes udbredelse i Europa. Sussexklubben i Danmark blev stiftet d. 5.maj 1922. Dværgene stammer også fra England og er af forholdsvis nyere dato. Det er en fordværget udgave af den store, med indkrydsning af bl.a. dværg-Wyandotter, dværg-Brahma og Gl. eng. Kamphøns.\nFormålet med Sussexracen var at få en race, der var hårdfør og kunne levere mange brunskallede æg og samtidig være en god kødrace, der hurtigt kunne fedes op. Det lykkedes til fulde, idet den var meget populær indtil midten af 1900-tallet, hvor der i Danmark var mange kontrolstationer. Den var også populær som krydsningsrace, som i nogle bestemte tilfælde gav kønsvisende kyllinger. Men da hybrid og industrihøns, som vi kender i dag, vandt indpas i Danmark, blev Sussexracen udkonkurreret. Heldigvis var/er der stadigvæk nogle af os, der synes, at det er en utrolig smuk og rolig race, der egner sig fortrinligt til at holdes som have og hobbyhøne, samtidig med at den har beholdt sine egenskaber fra fortiden. Jeg har læst, at dværgene en overgang var mere populære end de store, men i dag er det omvendt, og det er den Lyse/Hvide i stor, der er de mest populære af varieteterne, dernæst er det nok dværgene i samme farve.\nSussex i forhold til Skandinavisk fjerkræstandard\nI 2004 blev der udarbejdet en ny fjerkræstandard her i Skandinavien, og vores Sussex-farvebeskivelse ændredes til Hvid, Gul og Rød sort/columbia, p.g.a. columbiategningen. Betegnelsen Sølvgrå blev ikke ændret, mens den Trefarvede både kan beskrives som Brun sort/porcelænsfarvet og Trefarvet. Ændringen betød bl.a. at grå dunfarve i mindre grad nu er blevet tilladt. Det er dog også mange gange en fordel i avlen, hvis man skal bibeholde den sorte farve i tegningen, men af to lige gode tegnede udstillingsdyr, vil den uden mørke dun altid være den bedste.\nStandarden beskriver også 3 kardinalpunkter, hvilke er vigtige for alle Sussexvarieteter. De tre punkter beskrives således:\n1: Kropsform; lang og bred over skuldrene, dyb set fra siden, (som en aflang firkant) ryggen skal hælde en smule fra hoved til hale, rimelig stram i fjerdragten og ikke for dunede, det gælder særligt ved lårene, hvor de har tendens til at blive for ”posede”, særligt ved de store høner.\nRyg og halestilling; ryggen lang, bred og flad i hele dens længde, med svag hældning mod halen, som har en vinkelhøjde på ca. 40o for hanen og ca. 35o for hønen. Halen må ikke stige for brat, dyr uden halestigning, kan snyde og få ryggen til at virke længere. Dyr med dybt bryst har tendens til at få ryggen til at stige den modsatte vej, fra halen ned mod hovedet, hvilket også får dyret til at virke kortere i kroppen.\nHvidt skind og løbsfarve: skindet skal være hvidt og ikke mørkt eller gult, som nogle har tendens til. Det er tegn på, at de ikke er racerene. Løbsfarven skal være hvid, men må gerne være rosafarvet på siderne, det er kun et sunhedstegn og særligt udpræget ved dyr, der går ude i frisk luft.\nStandardvægten på de store Sussexhaner er 3-3,5 kg. og hønen 2,5-3,0 kg. Ved dværghanerne er det 1,3 kg. og hønen 1,1 kg. Vægten på dværgene blev hævet i 2004. Måske skulle vægten også hæves ved de store, da mange af dem i dag vejer op til 30% mere end standardvægten. Det skyldes nok, at de på et tidspunkt var alt for små i Danmark og ved intensiv avl og fokusering på størrelsen, er vægten nu kommet op i nærheden af den, de havde i England i det forrige århundrede, hvor en høne sagtens kunne veje op til 5 kg.\nHovedet skal være middelstort og ikke som en Brahma og med en middelstor enkeltkam med 4-6 godt skårede og lige takker fordelt pænt på kambladet, brede forneden og spidse foroven, den midterste tak skal være den højeste og aftagende i størrelse til begge sider. Bagkammen skal være pænt afrundet og følge nakken uden at røre. Hagelapperne skal være lige og pænt afrundede uden folder. Øreskiverne middelstore og aflange. Ved hønerne skal kammen og hagelapperne være meget mindre end på hanen. Alle dele skal have en livlig rød farve. I 2008 vedtog vi i klubben at gøre en ekstra indsats i avlen, for at fjerne folderne i hagelapperne, da det er et stort problem. Et godt hoved ”sælger” altid dyret godt på udstillinger, da det er noget af det første, man ser på.\nNæbbet skal ikke være for langt, men kraftigt. Farven skal være hvid eller hvid til let gul hornfarvet.\nØjenfarven skal være fyldig rødbrun/rødorange. Den er ved mange dyr alt for lys og over i gulorange. Der er mange, der ikke er opmærksomme på dette.\nVingerne skal ligge vandret og sidde tæt til kroppen, og man må ikke kunne se de sorte fjer fra vingetegningen.\nLårene skal være vidtstillede og delvist synlige, så de ikke bliver skjult i bugfjerene (lårmarkering).\nDe skal have 4 tæer, hvoraf den ene er en bagtå, pas på andefod hvor den vender fremad. Brækkede og skæve tæer straffes efter forekomstgraden på udstillinger, men er det sket under opvæksten, kan den sagtens bruges til avl. (De kan få skæve tæer, hvis de går i for varmt sand som små kyllinger).\nRugeæg skal være fri for fejl og idealvægten er ca.60 gr. ved de store og 39 gr. ved dværgene. Farven skal være jævn gulbrun og uden pletter, (hvide æg duer slet ikke).\nHvis man er mere interesseret i hvordan de 5 farver skal være, vil jeg henvise til Sussexklubbens hjemmeside eller bedre endnu, at købe en fjerkræstandard af DFFR. Da jeg får mange henvendelser og iagttager udstillinger, vil jeg hellere benytte lejligheden til at fortælle, hvordan min opfattelse er mht. farverne i Danmark p.t.\nHvid sort/columbia: De er godt udbredt, og vi har et godt avlsmateriale af de store. Denne farve er altid godt repræsenteret og i top på udstillingerne, men det er begyndt at knibe med dværgene, dem er der ikke så mange opdrættere af, som der var for 5-10 år siden.\nRød sort/columbia: Der er stadigvæk et par opdrættere i klubben, der avler med de store, men alvsmaterialet er efterhånden krydset med RIR og Trefarvet så mange gange, at det kniber med den korrekte columbiafarve, men det har resulteret i, at det er den varietet, der lægger flest æg. De er aldrig rigtig slået igennem på udstillingerne, og de Røde dværge har vi ikke set meget på udstillinger de sidste år, måske er de helt uddøde i Danmark?\nGul sort/columbia: Er bedre repræsenteret end de Røde. Avlsmaterialet er måske ved at være lidt indavlet ved de store. Dværgene får oftere tilført nyt blod fra udlandet. Begge klarer sig rimelig godt på udstillingerne. Den Gule fremstår måske også smukkere end den Røde, da den sorte columbiategning er mere tydelig.\nBrun sort/porcelænsfarvet (Trefarvet): Denne farve er meget populær som havehøne. De få opdrættere der er tilbage og som udstiller, er meget seriøse, og det er svært at ramme den korrekte dunfarve og pletning, men når det endelig lykkedes, er det et smukt syn med den skinnende mahognibrune grundfarve og hver fjer med lille sort endeplet og hvid spids. Det er også den eneste varietet, hvor man ofte ser ældre udstillingsdyr, da de hvide pletter bliver mere tydelige med alderen. De store er flere gange krydset med de Røde p.g.a. mangel på blodfornyelse. Avlsmaterialet er bredest hos dværgene.\nSølvgrå: Denne farve er ikke så gammel her i Danmark. Det er en smuk varietet, med sin hvide rib og fine sølvhvide randtegning. Løbsfarven har haft tendens til at blive for grå, men opdrættere og dommere arbejder i fællesskab på at forbedre dette. Opdrættere krydser af og til Sølvgrå og Hvid sort/columbia for at få blodfornyelse. Allerede året efter er der gode dyr af begge slags igen, så det er en livskraftig type. Den store er nogenlunde repræsenteret på udstillinger og er godt udbredt på Sjælland. Ved dværgene er der efterhånden kun et af vore medlemmer, der udstiller, og vedkommende har også været medvirkende til at få dem indført i Danmark. En varietet der fortjener en bedre skæbne.\nSussexklubben i Danmark\nFolk efterspørger også af og til ”succe’er”, hvorefter jeg svarer lidt humoristisk, at succes må de selv sørge for, men vi kan hjælpe med ”såsex”, – ”meget hyggeligt!” Og det er godt folk henvender sig til os, men vi er efterhånden kun en lille gruppe tilbage. Sussexklubben sørger for at udbrede kendskabet og glæden ved at holde Sussex i Danmark, men vi mangler opbakning og nye medlemmer, der vil gøre en aktiv indsats for at fremme racen og samtidig være registreret i vores medlemsbase med de sussexracer, de avler med, således at vi har en samlet genbank i Danmark. Det er både for at bevare alle varieteter og for at kunne bytte indbyrdes, ellers er jeg bange for, at vores værdifulde avlsmateriale, som nogle har brugt mange år på at fremavle, simpelthen forsvinder. De 125 kr. det koster at være medlem af Sussexklubben er hurtigt tjent hjem, da vi har stor efterspørgsel på rugeæg, kyllinger og avlsdyr. En gang om året afholder vi en hyggelig hønsedag i oktober, et eller andet sted i Danmark, de sidste år har det været ved et af medlemmerne. Vi har hver især et par dyr med, og diskuterer dem med en af vore inviterede dommere. I december afholder vi udstilling under L.U. i Herning. Det er ingen pligt at deltage ved disse arrangementer. Det er bare vigtigt, at alle, der avler Sussex, også medlemmer som ikke er opdateret med racerne, kommer ud af busken og hjælper os – og ikke mindst Jer selv. Vi glæder os til det fremtidige samarbejde.\nArtiklen er indsendt med billeder til DFFR i marts 2011 af tidligere formand Hardy Bach og kan læses i tidskrift for Racefjerkræ april 2011. Derfor kan der være andre sussexvarieteter der er kommet til siden.


Køb MaMaMeMo Toaster og tilbehør - kun 229,95 kr - hurtig levering!\nMaMaMeMo Toaster og tilbehør\nHvis børnene vil invitere på brunch på værelset, så er denne MaMaMeMo Toaster og tilbehør i træ helt ideel. Der medfølger 4 skiver brød, 2 pølser, 1 spejlæg,...\nMaMaMeMo Toaster og tilbehør er på bestilling og sendes så snart den er tilbage på lager\nHvis børnene vil invitere på brunch på værelset, så er denne MaMaMeMo Toaster og tilbehør i træ helt ideel. Der medfølger 4 skiver brød, 2 pølser, 1 spejlæg, honning og jordbærmarmelade. Ingredienser til en perfekt brunch.\nEn rigtig klassiker der der med garanti hitter, når der er gang i rolleleg med legekøkkenet.\nSkulle der alligevel mange lidt, så har vi herunder listet nogle varer op, som vi kan anbefale man husker:\nDu får 12 dele i alt


Webinar: Sæt fritidspædagogik på dagsordenen (Sydjylland) - BUPL\nWebinar: Sæt fritidspædagogik på dagsordenen (Sydjylland)\nDeltag i webinar om fritidspædagogik og få viden og inspiration til, hvordan vi sammen løfter området og får sat fritidspædagogikken højere op på dagsordenen.\nFritidspædagogiske tilbud er afgørende for børn og unges trivsel og udvikling og en vigtig brik i at skabe fællesskaber på tværs af alderstrin. Netop gennem fællesskaber og inddragende aktiviteter er fritidspædagogiske tilbud med til at skabe sammenhæng, styrke børn og unges almene dannelse og støtte dem i at blive til nogen – og ikke blot noget.\nDerfor skal vi have fritidspædagogikken højere op på dagsordenen.\nPå dette webinar sætter vi fokus på, hvordan vi kan højne professionen og gøre fritidsområdet mere attraktivt. Desuden tager vi en dialog om, hvordan vi får sat fritidspædagogikken på den politiske dagsorden, blandt andet op mod efterårets kommunalvalg.\nLars Søgaard, BUPL, medlem af forretningsudvalget\n”Vi ved, at et godt børne- og ungeliv kræver gode fritidsinstitutioner af høj kvalitet, hvor fritidspædagogikken blomstrer og er forankret hos både pædagogerne og lederne. Samtidig er det en realitet, at fritidsområdet gennem en lang årrække har været præget af kontinuerlige besparelser og generelle forringelser,” siger Lars Søgaard.\nMed sit oplæg sætter han fokus på, hvordan vi ved det forestående kommunalvalg har en reel mulighed for at præge den politiske dagsorden med et stærkt fokus på fritidsområdet. På den måde kan vi værne om børn og unges fritid ved at sikre kvaliteten i fritidsinstitutionerne.\nMichael Madsen, SFO-afdelingsleder og meningsdanner\n”SFO’erne er den platform, som børnene står og lærer på, før de hopper videre i deres liv. Som pædagogiske rollemodeller skal vi give dem noget positivt med i livet fra alle deres platforme,” siger Michael Madsen.\nI sit oplæg vil han bl.a. tale om:\nHvordan han bruger fritidspædagogik i praksis\nHvordan vi i fællesskab skaber en ny version af SFO – en SFO 2.0\nWebinaret foregår via Teams, og du kan logge på fra din telefon, tablet eller pc. Inden webinaret får du tilsendt et link til at deltage.\nBupl Sydjylland (Online), Gejlhavegård, Kolding, Danmark\nSenest den 29. august 2021 23:59.\nTilføj begivenhed til kalender 2021-09-02 17:00:00 2021-09-02 19:00:00 Europe/Copenhagen Webinar: Sæt fritidspædagogik på dagsordenen (Sydjylland) Deltag i webinar om fritidspædagogik og få viden og inspiration til, hvordan vi sammen løfter området og får sat fritidspædagogikken højere op på dagsordenen. Bupl Sydjylland (Online), Gejlhavegård, Kolding, Danmark BUPL


Forum » Debat » hvad med en plan B\nHallo derude i rummet\nHar DBF en plan B liggende klar ? Hvis vi ikke kan spille i klubberne til september men stadig skal spille online som nu.\nDet de aktive klubber og DBF gør nu med at tilbyde online Bridge, virker rigtig godt, så er.vI nødsaget til at fortsætte med det som turneringsbridge skal vi alle bruge de grå små hår og finde ud af hvordan overlever DBF og klubberne med online Bridge, som det er nu med at betale til BBO pr gang en spiller melder sig til en turnering.er ikke holdbar. mit oplæg vil være at BBO opkræver DBF for de klubber som har spillet turneringer hele vinteren, det er ca 300 kr for en ugentlig spilleaften i sæsonen pr spiller til dette skal så lægges det kontingent til DBF som er på 320 kr så den forøgelse af udgiften for en klub er svær at regne ud da der nu ikke skal betales bordafgift,som igen betyder at DBF kommer til at mangle indtægter og sikkert også mindre indtægter på medlemmer, da der helt sikkert vil falde mange fra. Det er nu vi alle skal hjælpe HB med at vores skib kommer sikkert igennem et usikkert stormvarsel og ikke bare sidde og sige det ordnet sig nok det hele.\nTak til Jonas og Erik for det store arbejde i laver for at vi kan spille Bridge op til flere gange dagligt.\nOle Randrup posted on 22-05-2020, 15:25\nHej ole Hvis du kikker på DBf hjemmesiden kan du se at HB i løbet af kort tid kommer med noget. Jeg spiller også på Bbo og har gjort det længe, men det kan kun være et supplement til "rigtig" bridge\nKim Nielsen posted on 22-05-2020, 16:09\nUndskyld at jeg er så uvidende og uforstående!\nMen jeg vover mig alligevel ind i denne tråd..\nJeg forstår simpelt hen ikke denne nervøsitet.\nDer er lige nu et afstandskrav på 1 m., som overholdes ved et bridgebord.\nDer er lige nu et max på 10 personer der må samles. Dermed kunne eventuelt spilles pokalturnering, hvor der er 8 personer.\nDen 8. juni blive tallet sat op til mellem 30 og 50, hvorved vi kan spille åbent hus med mindst 7 borde pr. rum.\nDette tal vil formentlig øges hver måned den 8. Dermed kan vi spille flere borde.\nHvorfor skal vi gøre det mere forfærdeligt end myndighederne kræver?\nDer ahr alle dage været smittefare, når man kommer ud, og det vil der fortsat være alle dage fremad!\nSkal vi så blive hjemme i sofaen de næste år af vores levetid?\nPoul Bo Madsen posted on 23-05-2020, 22:00\n"Der er lige nu et afstandskrav på 1 m., som overholdes ved et bridgebord"\nHvad er målene på bordet?\nIb Axelsen posted on 23-05-2020, 22:23\nHusk det er fra midt sæde til midt sæde,når I måler.\nPoul Bo Madsen posted on 24-05-2020, 08:17\nDet er næppe så afgørende om det er 1m fra næsetip til næsetip. Det helt afgørende i forbindelse med bridge er kortene der cirkulerer. Jeg har også forstillet mig løsninger med et plexiglaskryds tværs over bridgebordet, inspireret af indretningen af Københavns byret, men jeg kan ikke komme på en løsning mht kortmapperne. I øvrigt anbefaler Sundhedsstyrelsen ikke 1 meter men 2 meter i lukkede rum med begrænset bevægelsesrum og hvor der er forhøjet risiko for alvorlig sygdom, og det er der jo med den høje gennemsnitsalder i vore bridgelokaler.\nJens U. Kromann posted on 24-05-2020, 08:45\nJeg er meget interesset i en reference til det med midt sæde til midt sæde. Det er i et helt andet regi.\nJeg er med i Skatteankenævn Midtøstjylland, og efter ikke at have holdt møder i lang tid skal vi i gang med overholdelse af alle regler. Jeg har troet, at det havde med kilden til vandråberne at gøre og ikke personens tyngdepunkt.\nIb Axelsen posted on 24-05-2020, 09:39\nKunne DBF ikke få vurderet, hvilken smitterisiko kort og kortmapper udgør. Hvordan spredes smitten? Er det kun ved berøring med hænderne, og kan det modvirkes ved afspritning? Kan smitten overføres fra kortene til luften hos spilfører?\nvenlig hilsen, Kristian Rask\nKristian Rask Petersen posted on 24-05-2020, 09:57\nOnline bridge er nok kommet for at blive også i den kommende sæson af flere årsager, det der er vigtigt nu er at bruge tide de næste par måneder at få lavet en plan b hvor man fra først i næste måned kan mødes som rigtige personer i et rigtigt rum og få lagt en slagplan for hvordan overlever vores sport i en tid hvor man ikke kan spille bridge i en klub med 13 stk pap og få en kop kaffe i fællesskab.\nJeg har et forslag til DBF som de kan tage med i deres idekatalog for den kommende sæson, dog uden økonomi for klubberne eller DBF, da jeg ikke kender mok til det ,men det er der sikkert mange andre der ved meget mere om .\nVi har distrikter som jeg vil foreslå at det er dem som skal køre online turneringerne til den kommende sæson i 4 dage om ugen for alle medlemmer, Mandag kunne være for spillere med handicap 0 -20 ,tirsdag kunne være 21 -30 onsdag kunne være 31 _45 og så kunne torsdag være for resten , samt distriktet foreslog en klub til at tage sig af de sidst udklækkede spillere fra de sidste 2 år dog med et max handicap.\nMin ide er at jeg nu har set hvordan online Bridge kan bruges på kryds og tværs, DBF afholder 2 turneringer daglig for alle uanset handicap og samler ganske få spiller af de ca 17000 aktive spillere under DBF, samt det flotte samarbejde som Helsingør har med 6 andre klubber i lokalområdet, med igen ikke med mange deltagere, så selv om det er sæson for åbent hus er det ikke mange som deltager i disse gode turneringer,så derfor skal hver klub ikke tilbyde online bridge til den kommende sæson men lade distrikterne overtge det arbejde til glæde for os alle .\nLige for god ordems skyld, der er nok nogle der vil hyle op om at man ikke kender alle de dejlige fantasifulde navne som får smilet frem i disse tider, men til dette har jeg en plan,men først et punkt af gangen, hvis dette forslag bliver skudt ned er det jo ikke nødvendigt at bruge mere krudt , men istedet kaste sij over andre forslag\nOle Randrup posted on 24-05-2020, 10:05\nNedenstående sakset fra Sundhedsstyrelsens forebyggelse af smittespredning, som jeg fandt under genåbning af skoler:\nAfstanden vurderes ’fra næsetip til næsetip’, således at der f.eks. ved siddende indretning skal måles fra midten af stolesæder, ikke fra armlæn til armlæn. I mange situationer kan det være lettere at sikre afstandskrav ved siddende indretning. Ved regulering af stående og gående personer kan afstand markeres på væg, bord, gulv eller lignende, f.eks. ved serveringsdisk, indgangspartier, steder med kødannelse m.v.\nPoul Bo Madsen posted on 24-05-2020, 10:25\nTak Poul Bo\nI "mit" skatteankenævn vil vi tage udgangspunkt i: Afstanden vurderes ’fra næsetip til næsetip’\nVi vil være helt klar over, hvad det betyder.\nIb Axelsen posted on 24-05-2020, 10:41\nUanset vores beregninger, synspunkter og præferencer afgøres vores muligheder for at spille fra 1. september af lovgiverne. Og vi kan ikke være sikker på at vores form for samvær er "godkendt" til den tid. Vi må også forvente, at nogle medlemmer vil tænke at "vi springer lige denne sæson over".\nDet må i høj grad være rettidig omhu at indtænke online bridge i klubbernes fremtidens aktiviteter og forberede sig på et evt. faldende medlemstal.\nVi spiller hver tirsdag og søndag kl. 15 - http://www.bridge.dk/2142/ - Helsingor Online Bridge - velkommen!\nmvh. Lars Gram, Helsingør Bridgeklub\nLars Gram posted on 24-05-2020, 17:46\nTil Ib A. : "Spændende" med skatteankenævn, som nok bliver siddende længe endnu ? (I får vel penge for det ?)\nHvad vedkommer det Bridgen ?\nKim N. : (venligt ment) : Spil fri og uforpligtende på alle tidspunkter af døgnet (ca. 15-30 borde er på uafbrudt) : playok.com\nSå kommer der et relevant indlæg herunder :\ncitat : Kunne DBF ikke få vurderet, hvilken smitterisiko kort og kortmapper udgør. Hvordan spredes smitten? Er det kun ved berøring med hænderne, og kan det modvirkes ved afspritning? Kan smitten overføres fra kortene til luften hos spilfører?\nTak for de rigtige ord - det er jo netop hvad denne "krise" handler om - må vi spille næste sæson ?\nSer frem til i det mindste at spille holdturneringer på nettet - finder nok 7 andre spillere :-)\nJens Kristian Nielsen posted on 24-05-2020, 18:47\nJens Kristian Nielsen posted on 24-05-2020, 18:52\nHer d.24.05.20 , ser det heldigvis ud til, at man kun kan være helt enig med Poul Bo!\nEpemien ser ud til at være under kontrol, risikoen for smitte ved et dansk bridgebord er stort set lig nul.\nAlt tyder - set herfra- på, at det vi forstår ved almindeligt bridgespil er muligt, senest d 01.09.20.\nSå ingen grund til yderligere panik . Vi følger bare lovgivningen. Det betyder igen, ingen plan B lige nu.Selv om det kunne være en god ide ,om nødvendigt.\nSkulle " vi" ta fejl, hvad så med organiseret klubspil på nettet?\nJa, det er meget muligt, at denne form er fremtiden, men ikke i sæsonen 2020-21. Det er ganske enkelt umuligt at forestille sig at bare halvdelen af de ca 21000 medlemmer i DBF vil deltage i spil på nettet.\nHvor mange forskellige spiller feks med i de udmærkede turneringer på BBO i disse uger? Måske 1000-2000. Altså,5-10% , måske færre.\nSå i håbet om ikke at ta helt fejl, så ses vi i klubberne snarest🇩🇰.\nErik Brok posted on 24-05-2020, 19:49


Baggrundsartikel: Straf er paradoksernes fængsel | Café Exit\nNæste indlæg: Kriminalforsorgen har taget bodyscannere i brugForrige indlæg: Video fra Fangekorets jubilæumskoncert\nBaggrundsartikel: Straf er paradoksernes fængsel\n”Antallet af strafskærpelser er de seneste 15 år steget markant, og der er flere på vej. Det sker, mens forskningen igen og igen viser, at hårdere straffe ingen effekt har på kriminaliteten i samfundet. Så hvorfor bliver vi ved? Og hvem straffer vi for, når vi straffer?” spørger Jyllands-Posten i en artikel om straf, forskning, retsfilosofi og politiske kommentarer til disse spørgsmål.\nMindst 67 strafskærpelser er blevet vedtaget af skiftende flertal i Folketinget siden 2002, viser en optælling, som Jyllands-Posten har foretaget – dels på baggrund af et svar fra Justitsministeriet til Folketingets Retsudvalg i 2010, dels en manuel gennemgang af de seneste års lovvedtagelser.\nVi lever i en ”straftid”, mener Linda Kjær Minke, som er forskningsleder og lektor i jura ved Syddansk Universitet.\n”Der er ingen tvivl om, at straf fylder ekstremt meget – også selv om al forskning viser, at den ikke har en gavnlig effekt,” siger hun og henviser til en rapport, som Justitsministeriets Forskningskontor offentliggjorde i februar 2016.\nDen konkluderede, at længere straffe i bedste fald har en nuleffekt på den dømtes risiko for efterfølgende at begå ny kriminalitet – og i værste fald virker kriminalitetsfremmende.\n”Så hvis man har en overbevisning om, at det at idømme strengere straffe begrænser risikoen for, at de så laver ballade igen, så er det ikke det, forskningen peger på.”\nUdover dette fokus på aktuel forskning indeholder artiklen afsnit om retsfilosofi og politiske kommentarer fra en række af Folketingets retspolitiske ordførere.


Ugeavisen.dk - Forside - Lokal - Haderslev - Fjordbåden Helene har sejlplanen klar\nDu er her: Forside - Haderslev - Fjordbåden Helene har sejlplanen klar\nKoushi er kendt fra Den Store Strikkedyst og tager en tur med Sejlbåden Helene.\nFjordbåden Helene har sejlplanen klar\n03. januar 2017 kl. 19:19\nFjordbåden Helenes sejlplan er nu blevet trykt, og kan afhentes hos VisitHaderslev, Bispebroen 3, Haderslev og på Vojens og Gram Bibliotek.\nDer er både traditioner, som holdes i hævd og flere spændende nyheder. Det er for eksempel Ole Gravrok, som spiller pop/rock fra 60`erne og frem til i dag med mulighed for en svingom på dækket.\nDuoen Peter og Helge spiller bl.a alle de gode gamle Bamse-sange, Peter Molzen kommer uden de andre kopiér, og Harlekin Harmonika spiller gamle og nye evergreens, populære koncertstykker og popmelodier.\nBlandt de populære gengangere finder man Finn Burich`s New Orleans Jazz Quartet og Neanders Jazz Quartet, som spiller god jazz. Er du mere til de irske toner kommer Tom Donovan og Down Town Dynt, og en 1. juni har du igen muligheden for en aften i selskab med Koushi Radharkrishnan. Koushi er kendt fra Strikkedysten i TVSyd.\nPensionistture, midsommeraften, morsdag og pinsemorgen er selvfølgelig også på programmet, som kan ses i sin helhed på www.visithaderslev.dk


GRØNNE IDEALBYER: BLANGSTEDGÅRD - CAFx\nGRØNNE IDEALBYER: BLANGSTEDGÅRD\nKl. 14:00 Blangstedgård\nMødested: Store Torv ved kiosken\nByvandring gennem Odenses excentriske, postmoderne haveby. Opstået ved byggeudstillingen i 1988.\nHvorfor bygger man en flad og kulørt bydel ude i skoven? Odense by gjorde det i 1988 for at markere 1000-året for sin grundlæggelse med en utraditionel bygge- og boligudstilling. Formålet var at vise, hvad datidens danske arkitekter kunne præstere inden for boligbyggeri og resultatet blev, at byen forærede sig selv en af Danmarks mest excentriske bydele i gave. På kun ti måneder opførte 20 forskellige bygherrer omkring 600 boliger, der skulle indgå i Lundgaard & Tranbergs vindende bebyggelsesplan, der forgrener sig i et mønster som et træ. Omkring 130.000 besøgte udstillingen på kun seks uger i 1988.\nDet er blandede bolsjer, men Blangstedgård står i dag som et af de største monumenter for postmodernismen i Danmark og tiltrækker ikke så få internationale arkitekturturister. På byvandringen kan man opleve, hvordan de forskellige arkitekter har arbejdet med det postmoderne formsprog: Der er farver, kviste, karnapper, udvendige trapper, søjler, buer, gavle og andre både historiske og regionale citater. Husene varierer fra enfamiliehuse over længer til åbne karreer; som reaktion mod ghettoer og højhuse byggede man i stedet lavt, varieret og med blandede boformer. Mange af 1980’ernes førende arkitekter har bygget her: Foruden Boje Lundgaard og Lene Tranberg også Vandkunsten, Nielsen, Nielsen & Nielsen (3XN) og Schmidt, Hammer & Lassen. Særlig berømt er Poul Ingemanns på én gang manierede og forenklede neoklassicisme i de tre bygninger, Baptisteriet, Længehuset og Portbygningen.\nRundvisningen ledes af Martin Søberg, arkitekturhistoriker med speciale dels i arkitekturens repræsentationsformer og poetik, særligt i det 20. og 21. århundrede, dels i moderne arkitektur med fokus på forholdet mellem værk og idé og af lokalhistoriker Anders W. Berthelsen, som selv er bosat i kvarteret og har skrevet bøger om adskillige Odensebydele, herunder Blangstedgård.


Ulfborghus søger pædagogisk personale til faste stillinger - Socialrådgiverjob\nGrundet tilgang af børn søger Ulfborghus medarbejdere med socialpædagogisk baggrund eller en anden relevant social- eller sundhedsfaglig baggrund.\nUlfborghus er et specialiseret bo- og behandlingstilbud målrettet børn og unge inden for autismespekteret og/eller med en tilknytningsforstyrrelse.\nAmbitionsniveauet er højt. I Specialområde Børn og Unge vil vi være Danmarks førende specialtilbud til udsatte børn og unge - og Ulfborghus skal understøtte dette som et højt specialiseret døgntilbud for børn og unge med autisme og autismelignende træk.\nVi mangler flere faste medarbejdere. Der er tale om stillinger på 37 timer om ugen, men med mulighed for deltid. Stillingerne er med opstart den 1. marts 2022, eller snarest derefter.\nVores nye kollegaer får til opgave, i samarbejde med tilbuddets øvrige personale, at varetage det pædagogiske arbejde med børnene og de unge både i døgnafsnittet Ulfborghus og i Aflastningen ved Ulfborghus. Her er god mulighed for at blive introduceret til opgaverne og få sparring i dagligdagen, da der altid er flere på arbejde samtidig. Arbejdsopgaverne består blandt andet i at støtte borgerne i alle dagligdagens gøremål, samt i at medvirke ved mål- og udviklingsarbejde.\nArbejdsopgaverne er meget alsidige og spænder fra de helt praktiske opgaver med støtte i den daglige hygiejne, til svære psykosociale og sundhedsfaglige udfordringer. Indsatsen skal løbende tilpasses den enkelte borgers muligheder, ressourcer og ønsker, og altid tage sit udgangspunkt i den kommunale handleplan. Du kommer også til at deltage i almindelig daglig husførelse og rengøring.\nVi forventer, at du har en uddannelse som socialpædagog, ergoterapeut, sygeplejerske eller en anden relevant uddannelse, gerne med kendskab til området, og at du brænder for at arbejde med børn og unge.\nDu har stor bevidsthed om din egen faglighed\nDu besidder personlig modenhed og en bevidsthed om at bruge dig selv i relationen til primært borgerne, sekundært til kolleger og andre samarbejdspartnere.\nDu har viden om eller er interesseret i neuroaffektiv udviklingspsykologi, autismepædagogik og Low Arousal.\nDu er fagligt reflekterende, både i forhold til dig selv og din omsorg for barnet/den unge.\nDit overblik og din ro bunder i et godt kendskab til dig selv og din reaktion i stress-situationer. Du evner at sætte tydelige grænser på en rolig og anerkendende måde.\nDu har gode skriftlige færdigheder og arbejder målrettet med dokumentation samt andre daglige registreringer.\nDu har gyldigt kørekort (B).\nEn afdeling som støttes af SBU's stab af eksempelvis psykologer og sundhedsfagligt personale.\nUlfborghus er et specialiseret bo- og behandlingstilbud under Specialområde Børn og Unge i Region Midtjylland. Der er 13 døgn- og aflastningspladser, og tilbuddet er målrettet børn og unge mellem 5-17 år, inden for autismespekteret og/eller med tilknytningsforstyrrelser, som kan profitere af autismepædagogik. Målgruppen kan desuden have komoorbiditet bl.a. i form af psykiatriske lidelser og adfærdsproblemer.\nUlfborghus er ét samlet tilbud, men fysisk indrettet med en døgnafdeling og en aflastningsafdeling, samt et specialpædagogisk enkeltpersonsprojekt. Ulfborghus drifter desuden et internt undervisningsmiljø med 10 pladser.\nTil afdelingerne er knyttet et kontaktteam, som varetager planlægning og gennemførelse af det praktiske arbejde samt det pædagogiske udviklingsarbejde omkring børnene og de unge. Som medarbejder på Ulfborghus vil du blive tilknyttet et kontaktteam. Den enkelte medarbejder har uddelegerede ansvarsområder i forhold til de opgaver teamet skal løfte. Borgerne medinddrages i alle gøremål ud fra den enkeltes forudsætninger. Det daglige nærmiljø danner basis for borgernes trivsel og tryghed, samtidig med at det giver grobund for udvikling af selvstændighed.\nLæs mere om os på www.sbu.rm.dk.\nLøn- og ansættelsesvilkår i henhold til overenskomst mellem den forhandlingsberettigede fagorganisation og Danske Regioner.\nFlere oplysninger kan fås hos afdelingsleder Jesper Halkjær Kronbæk på telefon 2399-6098, eller ved teamleder Betina Bagge Poulsen på telefon 2164-1156. Vi står gerne til rådighed med en snak og en evt. rundvisning, så du kan få en fornemmelse af vores sted.\nAnsøgningsfristen er den 26. januar 2022.


Zarges: Køb Zarges stiger, stilladser og tilbehør online!\nZarges - Sikkerhed i enhver højde\nTlf: 71 99 80 87\nZarges er Europas ældste producent af stiger i aluminium. Virksomheden blev grundlagt i 1933 af brødrene Zarges, der som de første i Europa forarbejdede aluminium. Senere er Zarges stiger blevet udbredt i hele Europa, og siden 1979 har vi i Danmark kunne nyde godt af Zarges gode kvalitetsstiger, arbejdsplatforme, stilladser m.m.\nBrødrene Zarges var de første der serieproducerede stabile og lette stiger af aluminium, hvilket har ledt til, at de i dag fremstiller nogle af de bedste stiger af aluminium på det Europæiske marked. De har i dag ansat ca. 1300 medarbejdere i hele organisationen og har eksport til 60 lande, heriblandt Danmark, Færøerne, Island og Grønland.\nZarges fremstiller over 500 forskellige produkter i kategorierne stiger, logistikudstyr og speciel konstruktioner, de er altså i dag meget mere end bare stiger og stilladser, og leverer bl.a. en lang række produkter til luftfartsindustrien, vindmølleindustrien og mange flere store industrier. Zarges har i lang tid været synonym for høj kvalitet, når det kommer til aluminiumsprodukter, og har generelt igennem hele deres sortiment en enormt høj standard og har også nogle meget konkurrencedygtige priser.\nSå fra at være to brødre der havde en god idé, om at gøre aluminium til et materiale, der ville kunne gøre hverdagen nemmere, er de i dag blevet til en markedsledende produktionsvirksomhed med 7 fabrikker i Europa, 1600 medarbejdere og eksport til hele verden, med produktion af alt lige fra små arbejdsbukke til store vindmøller og radarer til militæret og luftfartsindustrien. Der er altså tale om en af de helt store leverandører, når man taler om Zarges.\nZarges Danmark blev grundlagt i 1979 med adresse på Vestre Teglgade 5 i Købehavns Sydhavn de første 5 år. Senere blev rammerne i Sydhavnen for små, og i 1984 flyttede de altså deres adresse til Albertslund. I dag råder Zarge\_'s over 3000 m2 lager og kontorer, hvor der sidder 11 medarbejdere, som sørger for at vi kan leverer nogle af verdens absolut bedste aluminiumsprodukter, heriblandt deres stiger, arbejdsplatforme, arbejdsbukke og meget mere. Zarges Danmark laver ligesom deres modervirksomhed en lang række special løsninger, såsom forsvars- og lufthavnsteknik samt tankvognsstiger.\nZarges Danmark har fire primære forretningsområder, produktion af stiger og stilladser i aluminium, produktion af kasser og vogne i aluminium, produktion af trapper og gangbroer i aluminium og produktion af specielle konstruktioner i aluminium. I alle Zarges produkter forenes de mange fordele ved aluminium, blandt andet ved stabilitet, korrosionsbestandighed, lav vægt og stor fleksibilitet.\nPå Stigefabrikken.dk vil vi råde over stort set hele Zarges sortiment af stiger, platforme, arbejdsbukke og er glade for at kunne leverer stiger af aller højeste kvalitet til overkommelige priser, med hurtig og direkte levering. Sortimentet vil løbende blive udvidet og skulle der efter din mening mangle noget, så skal du være velkommen til at kontakte os, så vil vi straks finde ud af, om det er noget vi kan leverer.\nZarges Stiger (Vis alle)


← Møde for alle imod de to placeringer Først ja, så nej, så ja så …. placeringen af sundhedsrum er svær →\n- arbejder for at vægte børnenens og beboernes interesser frem for stofbrugerne. “Fællesinitiativet mod placering af Sundhedsrum i Abel Chartrines Gade 13 og Kvægtorvsgade 4″ hedder en gruppe af beboere der er gået sammen for at de 2 adresser i spil ikke skal blive realiseret som sundhedsrum. De har lavet en hjemmeside www.sundhedsrum.info hvor man kan læse mere og se billeder af en dreng på 2½ år der leger med en sprøjte. Initiativet har konkret 4 forslag til hvor det så kan placeres. Det kan man ligeledes se på hjemmesiden.\nVi er en række beboere og lokale foreninger der sammen med Københavns Kommune har taget initiativet til en indsats inden for lovens rammer. Vi så helst et brugerrum hvor stofbrugerne kan indtage deres stoffer – det vil være en mærkbar forskel for stofbrugerne og fjerne 70-80 % af kanylerne fra gaden. Det må vi ikke for Regeringen. Derfor laver vi sundhedsrum – der skal forbedre forholdene for stofbrugerne og dermed lokalområdet så vidt muligt inden for lovens ramme. Indsatsen er til for at forbedre forholdene ikke forværre dem. Det værst tænkelige der kan ske er, at forholdene fortsætter som nu og indsatsen ikke hjælper. Stedet kommer ikke til at forværre situationen. Læs mere om indsatsen på www.dugnad.dk\n4 svar indtil videre ↓\n1 Lars G Hansen // jun 15, 2007 at 22:07\nHvem har lorten\nNu har debatten om sundhedsrum raset i et par måneder. De fleste indlæg har været af typen – Narkomanerne skal hjælpes, bare ikke der hvor jeg bor.\nDet er naturligvis pæne ressourcestærke mennesker der har ytret sig og strategien syntes at være at udtale sig positivt om en håndsrækning til narkomanerne, og så foreslå en alternativ placering af de berørte narkomaner – et sted hvor de andre bor.\nEt godt eksempel er en ny hjemmeside sundhedsrum.info. På hjemmsiden optræder billeder af et barn med en blodig kanyle i hånden og sandkasse med en blodig kanyle i.. Det ligner en skræmmekampagne og desværre er den rettet mod narkomanerne. Til folkene bag hjemmesiden og foreningen er der ikke andet at sige end, at de skulle skamme sig. Narkomanerne har ikke brug for at blive stigmatiseret og umenneskeliggjort, mere end de allerede er. De sparker på en udsat gruppe, der allerede ligger ned. Det er ulækkert og usympatisk. Narkomanerne har ingen ressourcer, de taler ikke deres egen sag, kan ikke, har ikke kræfter til det – og sådan er det bare, når man lever på bunden af samfundet. Så går en flok pæne borgere ud og fremmaner skræmmebilleder af en flok sølle syge mennesker, der har brug for hjælp. Flot.\nDe fleste indlæg i debatten om sundhedsrummet er enige om, at narkomanerne skal hjælpes og at et sundhedsrum kan hjælpe dem – det skal bare ikke være, der hvor de bor. Hvor skal det så være, kan man spørge? Ja, bare ikke her hos os. Argumentationen fra ”not in my backyard”-segmentet (NIMB) er dybt betændt. Det ville være forfriskende hvis de meldte rent flag og bare sagde det som det er – Narkomanerne skal væk fra vores kvarter – det er os inderligt ligegyldigt om de bliver hjulpet eller ej, bare de forsvinder. Kom blot ud af busken – der er efterhånden rimeligt vidde grænser for hvad man kan sige om ressourcesvage minoritetsgrupper.\nNIMB-segmentet skal i øvrigt ikke frygte, at de står alene. På Vesterbro bliver der jævnligt ringet til politiet, når udsatte grupper opholder sig i større eller mindre grupper på steder og pladser, hvor de ikke er velkomne. Grønlænderne er ved flere lejligheder blevet fjernet fra Vesterbro torv – antagelig pga larm. Udenlandske og Danske prostituerede i flok bliver jævnligt fjernet af politiet, når de sidder og drikker en øl på græsset på halmtorvet – deres erhverv derimod får de lov at udøve i fred. Narkomanerne er som altid de mest uglesete og politiet har oven i købet et værktøj til at sprede dem – et værktøj der har været anvendt i årevis på Vesterbro – Forbudszoner. Jeps, der findes adskillige veldefinerede zoner på Vesterbro, hvor bestemte mennesker ikke må opholde sig. Forbudszoner er i sig selv et uhyggeligt værktøj da det bringer mindelser om samfund vi ikke gerne vil sammenlignes med, men for de fleste vil det alligevel være et acceptabelt værktøj i hænderne på Politiet – Et, fordi det ikke bruges på dig og mig men på personer, der alligevel ikke er nogen, der bekymrer sig om. To, fordi det er et værktøj der bruges til at forhindre kriminalitet. Den sidste antagelse er forkert – forbudszoner bruges af politiet til at sprede folk, vi ikke gider at se på – længere er den ikke. Ring blot til din lokale politistation og spørg hvad formålet er?\nNarkomaner er ikke dyr, selvom de er umælende. De er ikke undermennesker selvom loven fratager dem rettigheder, vi andre tager for givet. Narkomaner er ikke farligere end andre farlige ting. Tænk blot på hvilken risiko du løber på dit barns vegne nå du sender det med bussen i skovbørnehave, hver dag eller når du bruger det samme spækbræt til fjerkræ og grøntsager.\nOg Narkomanerne er ikke bare de andres problem for de andre vil sgu heller ikke have dem. Når ingen vil have lorten og vi ikke kan smide den væk, så må vi dele den imellem os.\n2 fr. suresen // aug 23, 2007 at 11:51\nDet var dog en utrolig flot perlerække af tåbeligheder.\nDet er vist på tide, at der kommer en kommentar fra “In my backyard” (IMB) segmentet. Dvs dem som rent faktisk har junkier og crackrygende psykopater hængene ude foran deres stuevinduer dag og nat. Direkte udskrevet fra Sankt Hans i Roskilde til det tre-stjernede narkohotel “Mændenes Hjem” (som beklageligvis ikke kan sørge for ordentlige toiletfaciliteter til deres 70 gæster). Alle andres holdninger er gratis og fuldstændig intetsigende. Bekvemme standpunkter til de venstreorienterede diskussioner henover spisebordet.\nIMB segmentet har lidt svært ved at forlige beskrivelsen af den sølle, stakkels gamle syge narkoman med det han kan se ud af sit vindue. For der sidder nemlig fem-seks slagsbrødre og er ved at “cutte dopen up” med knive og salmiaksspiritus. De råber og skændes konstant om priser og penge, skubber lidt, og går så hen og pisser lidt op af cyklerne. Så kommer der en ung fyr over i træningsbukser og lægger sig midt på vejen for at stikke sig i halsen.\nHvad fortæller sådan en lille hverdagsbeskrivelse fra i morges kl. 6? Den fortæller ihvertilfælde at IMB segmetet ikke er særlig ressourcestærke, eftersom de ikke kan få deres nattesøvn. Den fortæller også at junkierne ikke er umælende. De kan faktisk råbe ganske højt, og tilmed på mange forskellige sprog.\nSamtidig fortæller den, at de forstyrrer almindelig ro og orden (det er forbudt), Pisser og skider på gader og stræder (det er også forbudt) Sælger ulovlige stoffer som heroin og crack (det er også forbudt) og tager ulovlige stoffer på åben gade (det er sørme også forbudt). Det er i lyset af disse lovbrud at forbudszonerne skal forståes. De er ganske enkelt indført fordi politiet er for dovne til at opretholde lov og orden “i deres egen baggård” (Mændenes hjem ligger som bekendt i baggården til Station 1). De gider ikke at pågribe hver enkelt junkie og stille ham til ansvar for hans forseelser, og det er deri fejlen ligger!\nSå Lars, enten må du gå tilbage i rollen som elevrådsformand, eller også kan du fremleje en lejlighed i lille istedgade i et års tid, og så komme tilbage og fortælle om du har skiftet holdning.\nJeg kan på forhånd fortælle dig, at man har en tendens til at ombestemme sig, når flere kvindelige beboere er blevet spyttet i hovedet og blevet truet med at blive stukket ned, hvis de ikke skred. Vel at mærke fra deres egen dørtrappe.\nSå god week-end Lars og husk at købe det økologiske oksekød…\n3 Lars G Hansen // aug 23, 2007 at 21:04\nDet lyder ganske rigtigt som om dine Narkomaner er på den grønne gren.\n4 Klaus // aug 27, 2007 at 14:53\nTrusler og spyt er grimt og klamt. Det er livet som narkoman også. Ingen toiletadgang, ingen rent vand og ikke noget oksekød.\nFr. Suresen det er din tur til nattesøvn – 14,2 mio. kr. skal det åbenbart koste at oprette de simpleste funktioner for mennesker, når man forvalter som Københavns Kommune. Mon ikke der kan tilgodeses nogle tusinde til akustisk dæmpende gardiner og nogle hundrede ørepropper til IMBérne.\nSundhedsrummet skal udover at redde liv, skabe værdighed også reducere generne for beboere, men det er svært at komme i gang når tempoet er lig nul.\nForslag: Ret kritik mod beslutningstagerne og ikke mod naboen.\nSend nogle gode tanker til projektet og lad os samarbejde om at gøre de gensidige ubehageliheder meget mindre når vi har rum at arbejde i.


Børnejulemarked på Produktionsskolen\nJamen det ligner træ!\nSpånvæggen er fra Starupwood og ses her sammen med et glittet betongulv\nHvem kan lide at blive snydt? Det er der åbenbart mange der kan, for gulve med “træ”-look sælges i store mængder. Facader beklædt med profiler, der på lang afstand godt kunne ligne træ og som producenten lover fuldkommen vedligeholdelsesfrit, ses i stor stil rundt omkring.\nDet ligner træ, men er det ikke! Hvad er ideen med at erstatte et af de ældst kendte bygningsmaterialer vi overhovedet kender, med kunstige erstatninger? Jeg hører nogle argumenter som går igen: ’Det holder bedre, mindre vedligehold og det er billigere end den ægte vare’. Men er det sandt?\nÅrets IFA- messe er overstået. IFA står for Internationale Funkausstellung og finder sted hvert år i Berlin. Her bliver en stor mængde nyheder præsenteret år efter år, og jeg var med på lægterne i håb om at se eller mærke de nyeste trends på den elektroniske scene. Det helt store emne i år var robotter.\nKaffe, brunch eller en Dry Martini\nBelysningen er dæmpet lige akkurat så man fornemmer sin silhuet spejle sig i de flotte kobberplader der pryder væggene. Musikken er smooth og afdæmpet med et moderne touch.\nMan hører, dufter og mærker livet i køkkenet, som er åbent forbundet med den travle bar.\nLokale kunstværker pryder cafeen og skaber stemning, mens man nyder atmosfæren, og giver sig ro og tid til afslapning og fordybelse – inden man igen træder lige ud i bylivet.\nMidt i loftet hænger en diskokugle, og fortæller, at som i en stemning af 1001 nats eventyr, kan stedet forvandles fra den lune og hyggelige frokost-atmosfære til en funky natklub.\nVi er på Under Uret i Gerritsgade i Svendborg – Danmarks måske flotteste café.\nmitsvendborg.dk – MAGASIN ude nu!\nNyt mitsvendborg.dk – MAGASIN er på gaden – behøver vi sige mere ..\nBagenkopperne har allerede vundet titlen som det mest fantastiske fælles på Fyn – i skarp konkurrence med 150 andre indstillede fællesskaber. Nu er Bagenkop i den store landsfinale på TV2, hvor de håber på din støtte i SMS-afstemningen, der starter den 15. oktober.\nDer er hverken en nyhed eller en hemmelighed, at der er et stærkt og meget aktivt fællesskab i Bagenkop, der kalder sig ”Bagenkop ALTID i bevægelse”. Et fællesskab, der står sammen om at skabe liv og oplevelser i det sydlangelandske med sport, kunst, kultur og meget andet på dagsordenen. Synlige resultater af indsatsen er blandt andet byens hal og Fiskeriets Hus:\nNu har den store gruppe borgere, der dyrker og styrker byens fællesskab, fået en stor anerkendelse for deres indsats, nemlig prisen som Fyns mest fantastiske fællesskab i en konkurrence, som TV2, Tuborgfondet og Lokale- og Anlægsfonden står bag. Med prisen fulgte 50.000 kroner til den fælles kasse og en plads i den store landsdækkende finale som repræsentant for den fynske TV2-region:\nTre stærke ord\nForleden da jeg stod på Nyborg Station og ventede på toget, faldt mit blik på et billboard på den modsatte perron med en plakat fra et af Danmarks politiske partier. Budskabet var klart og tydeligt og plakatens visuelle udtryk bar præg af professionalisme. Der var god tid til mit tog, så jeg lod mig fordybe i tankerne bag budskabet, som i sin enkelthed kom til udtryk i tre stærke ord: Værdier, Fællesskab og Demokrati.\nI realiteten kunne det være et hvilket som helst parti fra Christiansborg med samme budskab, og det var egentlig ikke et parti jeg identificerede mig eller delte holdninger med. Men det var også ligegyldigt. Det interessante var, at uanset politisk tilhørssted eller ideologiske grundprincipper så rørte plakaten noget i mig. Budskabet nåede ind under huden – præcis som det var tiltænkt.\nFor sjov lod jeg mig rive med af plakatens tiltalende signal, og besluttede – i hvert fald for en stund, at have samme politiske ståsted som dette politiske parti.\nHver eneste dag måtte mange mennesker se plakaten med de tre ord: Værdier, Fællesskab og Demokrati, og måske de tænkte det samme som jeg. Ingen kunne være uenig i budskabet på plakaten, hvor de tre stærke ord gav os rejsende lidt at tænke over.\nUden at drage nogen parallel, så kom jeg til at tænke på det, som formentlig må være i første afsnit af kriminalpsykologens håndbog – den del som handler om at sætte sig i morderens sted for at finde ind til motivet.\nHvis motivet – bevæggrundenfor at få os til at stemme på det her parti, bliver udtrykt med disse tre stærke ord, er det så de følelser som ligger bag ordene, eller er det alt det udenom ordene, som skal få os til at støtte op om lige netop dette parti.\nBetyder det, at vi som ser plakaten med de tre stærke ord, skal ledes til at ville beskytte værdierne bag ordene, og derfor bliver taget ved hånden, og ledt til vores tilhørssted ved netop det politiske parti – som jo må bygge hele deres ideologi på alt det, som kan knyttes til lige netop disse tre ord – ellerbetyder det, at sammen med dette politiske parti åbner vi op for mere fællesskab, flere værdier og mere demokrati.\nMåske det i virkeligheden er den største styrke ved vores demokrati, at vi har friheden til at lade os rive med af modsætningerne, uden at blive draget til ansvar for ideologisk utroskab.\n.. og så kom toget.


En fortælling om at finde sig selv, når mor og far trækker i hver sin arm. F orældrenes kamp forplanter sig ikke kun psykisk i barnet, men også fysisk ved, at armene bliver længere og længere. Barnet tager i fortællingen tiltagende tilløb til at sige fra over for de voksne. Dette kommer nok til udtryk som uregerlighed, men bag barnets handlinger gemmer sig et usikkert og bekymret sind.\n“Barnet med abearme” er en skilsmissefortælling om bekymringer og ensomhed, men også om håb, handling og om at føle sig genkendt i en anden. Vi oplever bogstaveligt talt familien i zoologisk have og hele vejen ind i Overpræsidiet. Og vi efterlades med fornemmelsen af, at lykken måske ikke altid findes inden for familiens fire vægge?\nForfatter Dorte Lilmose har flere succesfulde fortællinger til børn bag sig. Hun har netop modtaget Undervisningsministeriets ”Skriverprisen 2014” for børneromanen ”Dræb eller dø” om afrikanske børnesoldater, som udkom ved TURBINE i maj 2014.\nJan Oksbøl Callesen står bag bogens smukke illustrationer. På fineste vis er der i illustrationerne gjort plads til, at ethvert barn kan indskrive sig selv i historien, da hovedpersonens ansigt aldrig vises. Det er i stedet de lyserøde arme, der tager fylde.\nUdgivelsesdato: 18 Dec 2014\nOplagsdato: 18 Dec 2014\nHome Bog & Papir Bøger Børn og unge Billedbøger og papbøger Barnet med abearme Turbine


Med duftgummi i putten - Fisk & Fri\nDe fleste Put & Take fiskere ved, at Berkleys Powerbait er den rene killer i ørredsøen. Berkley har nu videreudviklet succesen med en stribe Powerbait-softbaits, som kan fiskes på flere forskellige måder. Fisk & Fri har haft disse duftagn til test i Put & Take søen, og vi er ikke i tvivl om, at vi kommer til at se mere til denne type agn ved søerne fremover.\nTekst: Casper Larsen\nForfatteren Casper Larsen fik mange fine fisk på de nye gummidyr\nTUREN GÅR TIL Simons Put & Take denne mandag morgen i slutningen af marts. Det er ikke helt tilfældigt, at vi har valgt en hverdags morgen. Her er nemlig knap så mange lystfiskere som i weekenden, men stadig mange fisk at fange efter udsætningen, der typisk er fredag. Samtidig har Simon udsat en kæmpe portion fisk for en uges tid siden, til åbningen af søen, så her skulle være en solid mulighed for at få noget action med fiskestangen\nI dag har vi inviteret en morgenfrisk Gordon med ud at fiske og fotografere. Han har en masse nye softbaits med duftstoffer med i tasken, som skal afprøves. De hvide jigs/power grubs har været anerkendt og benyttet af Put & Take fiskere i flere år, og har mange gange før vist sit værd, men dem, Gordon har med, har kun lige ramt det danske grejmarked. Det skal blive spændende at se, om gummidyrene der bl.a. imiterer små fisk og haletudser kan stå distancen mod de mere sikre kort fra grejæsken. Her er virkelig sket meget på markedet for gummiagn med duft, og man fornemmer, at det er et område i konstant udvikling.\nSom Berkleys andre produkter er alle disse gummidyr også med Berkleys helt egen hemmelige duftformel, som er testet og udviklet i egne laboratorier samt bassiner. Der er brugt millioner af dollars på denne forskning, og de udvikler konstant videre på deres duftagn, som nok kommer til at fylde mere og mere i fremtiden.\nTid til test af duftagnene ved ørredsøen\nPreben rigger, som altid, sin stang til med en gennemløber, og jeg smider et flydende bombardaflåd på min stang samt et langt forfang. Gordon er lidt mere alternativ og tager et let jighoved fra sit aborrefiskeri og monterer på en spinkel jigstang. Først nu bliver det svært, for her er rigtig mange varianter at vælge imellem – og det minder lidt om at stå i en slikbutik med en masse små vingummier i forskellige farver og former. Jeg vælger en lille Power Minnow i fem centimeter i farven chartreuse og Gordon forsøger sig med en Ripple Grub i Mango Blue. Med sine 8 centimeter er jeg noget skeptisk om den måske er for voldsom til de til tider sarte regnbueørreder, men vi får at se.\nGordon kombinerede et bombardaflåd med en lille pink Powerbait Dropshot Minnow, hvilket resulterede i denne ørred på ca. fem kilo.\nJEG MONTERER et lille lod en halv meters penge over minnow’en og får kastet ud. Jeg spoler flåddet langsomt ind og føler, at jeg har et lille puf til agnen, men ender med at kaste ud igen. Igen er der ingen respons, og da flåddet er inde foran, kan jeg se at minnow’en, som er en fiskeimitation, gå helt lige og kedeligt gennem vandet. – Hmm tænker jeg, og vælger at sætte et lille lod mere på linen og kaster igen ud. Allerede da jeg får kontakt til flåddet, er der en fisk der hugger, men slipper hurtigt gummidyret igen. Da jeg efter nogle få runder på hjulet laver et spinstop, er der igen fisk henne og hugge på agnen, og denne gang kroges den.\nSoftbaits med duft – de gør det godt i testen\nHer er tale om en rigtig god fisk, der virkelig gør sit for, at det ikke skal lykkedes mig at fange den. Men op kommer den, og gummidyret har allerede vist sit potentiale. Et par kast efter har jeg igen fast fisk, og metoden er den samme. En masse spinstops der får minnow’en til at dale, gør den for attraktiv til, at fisken kan modstå den. Imens har Preben også flere gode hug på gennemløberen, og der er virkelig gang i den i dag. Gordon står og jigger sin agn ind i små nyk med stangen, men det er først, da han prøver at fiske den langsomt med monoton indspinning, at der sker ting og sager! Nu har Gordon lige pludselig max tur i den og lander flere flotte og store fisk på Ripple Grubs i forskellige farver fisket på et 5 grams jighoved.\nDe nye Powerbait softbaits fås i et stort udvalg af modeller og farver. Fælles for dem alle er den indbyggede lokkende duft.\nFISKENE ser ikke ud til at værre generet af den lidt store agn – tvært imod. Rillerne i kroppen skulle skabe nogle vibrationer i vandet, som fiskene skulle reagere på – og noget tyder på, at det er tilfældet. Ripple Grub’en ligner allermest en forvokset haletudse, når dens hale arbejder i vandet\nEfter minnow’en har vist sit værd, skifter jeg nysgerrigt til en Puls Shad i pearl white, og med samme rig kaster jeg igen et godt stykke ud i søen. I andet og fjerde kast har jeg fisk, der hugger på shad’en men det er først nogle kast senere, at en fisk virkelig gør alvor af sine tilnærmelser og inhalerer shad’en, så en fight kan begynde. Det er en hidsig regnbue på den gode side af fire kilo, som ender med at tabe kampen om liv eller død. Preben har i mellemtiden skiftet til bombarda og flue og faktum er, at han ikke har de samme antal hug, som er tilfældet for os med de duftende gummidyr\nJeg driller den gamle lidt, og det ender med, at vi bytter stang for at se om det fiskeren den er gal med. Men ak, jeg fanger da en fisk på fluen, men Preben og Gordon har gang i et sandt bonanzafiskeri med gummidyrene i de mange forskellige farver og former. Da vi har fisket nogle timer, er det tid til at få hygget med noget mad, og traditionen tro har vi medbragt grillen.\nEt let jighoved og en Ripple Grub i farven mango var en giftig cocktail, da de nye agn skulle afprøves i Simons Put & Take. Vær ikke bange for at trække den langsomt og kedeligt ind.\nDa duften af grillede pølser og hvidløgsbrød rammer min næse, bliver jeg pludseligt forfærdeligt sulten og indstiller fiskeriet for at assistere Preben ved grillen. Da vi sidder og hygger med maden efter en formiddag med et godt og spændende fiskeri, er vi alle tre ret hurtige enige om, at Berkley har fået udviklet nogle rigtig interessante softbaits med duft. Og de ser mere end bare interessante ud – de virker faktisk.\nTyper af softbaits med duft og metoder til at få regnbuerne i tale\nMen som alle andre agn og endegrej skal de fiskes rigtigt for at udnytte deres potentiale som storfanger agn. Derfor har vi inkluderet en guide til, hvad der virkede for os, og hvordan vi fiskede de forskellige gummidyr med succes. Fremtiden ser rigtig spændende ud, og der vil ikke alene blive udviklet flere produkter, men fiskemetoderne til at udnytte disse agn vil også blive udviklet – så eksperimenter endelig videre derude.\nPowerbait Softbait: Youfish.dk var den første grejbutik i Danmark til at forhandle et udvalg af de nye softbaits fra Berkley. Agnene ligner almindelige gummiagn, men har indbygget duftstoffer, der gør dem ekstra attraktive, hvilket medvirker at fiskene smager et øjeblik længere, når de hugger, så man har lidt mere tid til modhugget. Der findes et væld af modeller, farver og størrelser – ikke kun til P&T fiskeri, men også til aborre, gedde og sandart. Du kan se mere på www.youfish.dk.\nCaspers foretrukne våben i putten er et bombardaflåd, og skal der fiskes med duftende softbaits – ja så foregår det selvfølgelig også gerne med bombarda.\nJigfiskeri med duftagn: De nye softbaits fra Berkley fås i forskellige størrelser. De mindste af dem egner sig perfekt til søens sultne ørreder. Gordon havde stor succes med at tage et traditionelt jighoved i 5 gram med en fastmonteret krog, som ikke må være for voldsom og så et gummidyr. Her var især Berkleys Ripple Grub i 8 centimeter med dens meget livlige og lokkende hale i særklasse. Denne montering af agnen er så let, at den bedst kastes med en let spinnestang og tynd line. Prøv forskellige indspinningsmetoder, og se hvad der virker på dagen. Men vær ikke bange for en jævn og monoton indpinning, da der er masser af liv i gummihalerene.\nGummi på fluestangen: Gordon kunne ikke dy sig og monterede et Powerbait Minnow på fluestangen. Det er vist ikke noget de allerfineste fluefiskere ville nikke anerkende af, men det tror jeg Gordon vil skide på. Han så i hvert fald ud som om han hyggede sig, da han fightede et par pæne regnbuer på fluestangen.\nGummidyrene fiskede generelt bedst med flere spinstop, så en flydeline eller intermediate line eller skydehoved er optimalt, hvis fiskene er indenfor rækkevidde. Det eneste problem kan være, at gummidyret trækker sig ned af krogen i kastet og dermed ikke går rigtigt. Det kan forhindres ved at bruge en krog med modhager på skaftet og/ eller benytte en smule sekundlim på krogskaftet.\nEn lille Power Minnow monteres på en enkelkrog, og sikres med et klat sekund lim. Så har du lige pludselig en effektiv gummiflue til putten…\nBombarda rig til Powerbait gummidyr: Her er tale om det efterhånden klassiske set-up med et bombardaflåd som kastevægt og et langt forfang, der skal benyttes efter flåddet. Bombarda’en må gerne veje fra 20-30 gram, da nogle af gummidyrene er lidt store og derfor giver noget mere vindmodstand, end fluerne. Lav en stanglængde forfang eller så langt du kan styre – jo længere desto bedre. Brug nylon på 0,20-0,28 mm og monter en enkelt krog – fx Kamasan Wide Gape str. 4 samt et lille splithagl på 0,4-1 gram (fx BB eller AAA) cirka en halv meter over krogen. Varier med forskellige splithagl, indtil du har fundet den dybde, fiskene står på\nDu kan eventuelt fiske rigget med et intermediate bombarda, men ellers er det samme set-up\nGummidyret agnes, så krogen kommer ud i midten af bunden på »dyret«. På den måde sikrer du dig, at den går rigtigt i vandet. Kig på den i vandet og se om du synes gangen ser fin og lokkende ud. Kast så rigget ud og fisk det langsomt ind med flere og lange spinstop undervejs\nHugger en fisk, spinnes der videre, indtil du føler et konstant træk, og så kan et kontrolleret modhug gives. Fiskene tager sig gerne god tid til at smage og tygge på agnen p.g.a. duftstofferne