Mens Læberne udsige Formens “De” – Odense Bys Museer\nKort før sin død i 1922 underholdt den berømte skuespiller, forfatter og grafolog Johannes Marer Nationaltidendes læsere med sine personlige erindringer om H.C. Andersen. De forskellige anekdoter bar præg af en vis distance til eventyrdigteren, en kritisk forholden sig til digterens person og adfærd, som man også genkender fra Edvard Collins bog om sin ven, H.C. Andersen og det Collinske Huus fra 1882. Johannes Marer var da også i familie med det collinske hus, idet hans onkel var svoger til Edvard Collin, og på denne måde færdedes Johannes Marer i sine barneår i Dronningens Tværgade nr. 19, hvor Theodor Collin boede i stueetagen, Edvard og Henriette Collin beboede førstesalen, og hvor onklen, arkitekt Tybjerg – bror til Henriette Collin -, i ægteskab med Marers faster Caroline boede på andensalen. I dette lille “familiehotel” var H.C. Andersen en hyppig gæst, og om en hændelse fra 1874 kunne Johannes Marer berette:\n“Sagen var den, at jeg som saa mange andre havde spekuleret over, hvad Andersen egentlig havde ment med “Skyggen” […]. Jeg Dreng havde altsaa gaaet og grundet over dette Spørgsmaal, og da jeg nu den Dag lige med ét saa Andersen staa ganske alene henne ved et Vindu og se ned i Haven, slog den frække Tanke ned i mig: – Du maa da kunne faa det at vide af ham selv. Og jeg hen til Vinduet, hvor jeg stillede mig op paa højre Side af ham. Han saa lidt haanligt ned paa mig, men sagde saa nogenlunde venligt, da han saa mine spørgende Blikke: – Hvad vil du? – Jeg vilde saa gerne vide …. Men saa gik min Mund i Baglaas. – Hvad vilde du vide? Jeg tog Mod til mig: — Hvem “Skyggen” er. Der gled et bredt Smil over hans Ansigt. – Skyggen? sagde han. Og saa drejede han sig lidt ind imod Stuen og pegede diskret hen paa Etatsraad [Edvard] Collin, der stod henne ved Klaveret og bladede i nogle Noder: – Det er ham dér!”\nCum umbra nihil et sine umbra nihil. Vilhelm Pedersens illustration til “Skyggen”, o. 1847. H.C. Andersens Hus.\n“Skyggen” er et mesterværk af et eventyr, – det er ikke blot storslået i sin gennemføring, men også i sprogtonen og i det psykologiske drama, der grusomt blotlægges i en symbolladet og allegorisk mosaik. I “Skyggen” viser H.C. Andersen tænder, driver sit forfatterskab til det yderste og forudgriber ligefrem modernismen. Et storslået mesterværk er denne fortælling, hvis ide blev grebet i det frygtelig varme Napoli i sommeren 1846. På dette tidspunkt var H.C. Andersen på rejse, men han var også i den situation, at han havde indgået kontrakt med forlægger Lorck i Leipzig om udgivelsen af sine samtlige værker. Det var en uhørt stor anerkendelse af hans geni fra det tysksprogede publikum; digteren nærmede sig højdepunktet af sin karriere, men med udgivelsen af hans samlede værker fulgte også opfordringen om, at det første bind skulle rumme forfatterens selvbiografi. Således under Roma-fart, langvejs fra personlige papirer, påbegyndte H.C. Andersen sin selvbiografi – med en uhyre stærk og imponerende erindringsevne i spænd med en klar hukommelse for detaljer.\nOg der kunne udvindes en mening. H.C. Andersen kunne i skildringen af sit liv fortælle om sin baggrund, den fattige opvækst, hvor håbet om en bedre fremtid syntes umulig. Han kunne skildre hvorledes han som lykkeridder rejste til hovedstaden, hvor han i al sin nød alligevel blev en Lykkens Pamfilius, vandt tillid og venner, modtog uddannelse og etablerede sig som forfatter. Han skildrede sin støt stigende succes, sin kærlighed til kunsten, trangen til at møde og komme i kontakt med kunstnere i ind- og udland – og hvorledes alle disse kontakter bar frugt, bitre og søde. Anerkendelse og despekt udvikler sig efterhånden som synonymer for henholdsvis ud- og hjemland – klinisk set ikke helt korrekt – alligevel er der ingen tvivl om, at Andersen havde ret i vurderingen af, at hans succes som forfatter og menneske fik sin pondus uden for fædrelandet. Med denne tak forlod digteren sin tyske selvbiografi, som han daterede i udlændighed “Vernet (Pyrenées orientales) Juli 1846”. Men lykkelig var han ikke: Det at være i gunst var for H.C. Andersen naturligvis nødvendigt karrieremæssigt. Og Andersen var i gunst i 1846; det tegnede godt med anerkendelsen og kontrakten i Tyskland. Andersen havde fra barnsben modtaget gunst fra forskellige familier, havde venskaber med ældre faderlige og moderlige personer, han havde mange “søstre” og “brødre” – men det var en gunst fra personer, “der [ikke] efter Blodet og Naturen maatte elske mig” – der herskede nemlig distance. H.C. Andersen var stadig et ensomt menneske, der manglede det nære venskab.\nDe to mænd, Andersen og Collin, i samme rum og nærvær; venner og fost-brødre, men dog hinanden fjerne og ubekendte i – den sociale og emotionelle verdens – tid og rum. Denne samhørighed og fjernhed genkender vi i eventyrets lærde mand og hans skygge, som han frisætter for at aflure poesien. Da skyggen mange år efter har vokset sig til skikkelse, opsøger den “sin herre”, de får sig en fortrolig snak, og skyggen nøder sin gamle herre på en rejse til et kurbad. Da kommer vendepunktet i historien:\n“Den lærde Mand […] sagde […] til Skyggen: ‘da vi nu saaledes ere blevne Reisekammerater, som vi er det og vi tillige ere voxne op fra Barndommen sammen, skulle vi saa ikke drikke Duus, det er dog mere fortroligt!’ ‘De siger noget!’ sagde Skyggen, som jo nu var den egentlige Herre. ‘Det er meget ligefremt og velmeent sagt, jeg vil være ligesaa velmenende og ligefrem. De, som en lærd Mand, veed vistnok hvor underlig Naturen er. Somme Mennesker kunne ikke taale at røre ved graat Papir, saa faae de ondt; Andre gaaer det gjennem alle Lemmer, naar man lader et Søm gnide mod en Glasrude; jeg har ligesaadan en Følelse ved at høre Dem sige Du til mig, jeg føler mig ligesom trykket til Jorden i min første Stilling hos Dem. De seer at det er en Følelse, det er ikke Stolthed; jeg kan ikke lade Dem sige Du til mig, men jeg skal gjerne sige Du til Dem, saa er det halve gjort!”’\nSkyggemotivet var ikke Andersens egen ide. Skyggehistorier hører til menneskekulturens urmyter; men H.C. Andersen pegede bevidst i sit eventyr hen på en bestemt forfatter, nemlig Chamisso og dennes Peter Schlemihls wundersame Geschichte , hvor hovedpersonen sælger sin skygge til djævlen for at komme i besiddelse af Fortunatus’ pung. H.C. Andersen kendte oven i købet Adelbert von Chamisso. På hans første udenlandsrejse i 1831 var et møde med denne store tyske forfatter faktisk et af digterens rejsemål. Med et introduktionsbrev fra H.C. Ørsted lod han sig anbefale for den berømte digter, der venligt tog sig af ham og introducerede ham for cirklerne i Berlin. H.C. Andersen overrakte Chamisso sine Digte, og allerede året efter havde Chamisso oversat og publiceret en lille håndfuld af disse, og Chamisso lod dem endog indgå i sine egne Gedichte, 1834. Mødet med Chamisso fandt sted den 12. juni 1831. I dagbogen skrev H.C. Andersen:\nDen 60 år gamle Chamisso havde ikke noget lyst syn på digtervilkårene; ved afskeden skrev han et lille digt til Andersen, hvori samme digtersmerte kommer til udtryk: “Verden handler og ingen låner digteren øre.” Denne tanke genfinder vi også i eventyret om skyggen:\n“‘Ak!’ sagde den lærde Mand, ‘jeg skriver om det Sande og det Gode og det Skjønne, men Ingen bryder sig om at høre Sligt, jeg er ganske fortvivlet, for jeg tager mig det saa nær!’ ‘Men det gjør jeg ikke!’ sagde Skyggen, ‘jeg bliver feed, og det er det man skal see at blive! ja De forstaaer Dem ikke paa Verden.’”\nOmbra della sera. 2300 år gammel etruskisk votivstauette i bronze. Stauetten, der må have inspireret Giagometti, kan tolkes som menneskets skygge i den lave aftensol. Originalen kan ses på Museo Etrusco Guarnacci i Volterra.\nHvoraf kom den bitterhed, som H.C. Andersen via Chamisso gav udtryk for, og hvorfor skulle Edvard Collin spille en rolle deri? Svaret er at finde i dagbogen under samme dato som notitsen om mødet med Chamisso er indført. Her står der: “Hos Freund fandt jeg et Brev, fra Eduard; gik at opsøge Horn og Chamisso” – og det er brevet fra Edvard, man skal rette opmærksomheden på.\nDa H.C. Andersen tiltrådte sin første udenlandsrejse den 16. maj 1831, havde han ikke blot tandpine, men også hjertesorger. Riborg Voigt var navnet på digterens hjertetyv. Han havde mødt hende sommeren forud og forelsket sig stærkt i hende, skønt han senere blev klar over, at hun allerede var forlovet. På trods af denne ulykkelige kendsgerning, dristede H.C. Andersen sig til at skrive hende et frierbrev, hvori han erklærede: “Alt kan jeg blive ved Dem! jeg vil arbeide og gjøre Alt, hvad De og Deres Forældre kan forlange af mig! De er min eneste Tanke, mit Alt […].” Men kærligheden var uden håb og fremtid. Efteråret og vinteren 1830/31 havde derfor været en frygtelig tid for den romantiske digter, der tilmed i julen måtte se sig latterliggjort som digter i den anonymt nyudkomne, voldsomt populære bog Gjengangerbreve. I foråret 1831 blev hans elskede Riborg viet om onsdagen den 27. april. Så stærk var Andersens kærlighed og sorg, at han to år efter under sin dannelsesrejse i sin almanak lørdag den 27. april 1833 noterede: “(en Onsdag). 1831. Brylluppet.”\nTo uger efter Riborgs bryllup var digteren således tiltrådt sin første rejse, og fra Hamborg sendte han den 19. maj sin første “Brevdue” – til Edvard:\n“Jeg vil vist have særdeles godt af denne Reise, i hvor kort den er jeg trængte saa uhyre til Adspredelse, for ikke at blive en sygelig eensformig Dichter, og jeg var og er endnu slemt paa Veie dertil. De har vistnok følt hvorledes mit Humeur har været i denne Vinter, to Gange har jeg været paa Veie til at betro Dem Grunden til min Smerte, men – ja jeg kan ikke gøre veed det – jeg blev dog skremmet derfra, jeg frygtede for at De maaskee ikke vilde optage det saaledes, som det er; troe ikke at Gjenangerbrev[e]ne eller Recensenters Strænghed har nedkuet mig […].”\n“Af alle Mennesker, er De den jeg [i] enhver Henseende betragter som min rette Ven, vær mig altid det kjære Collin, jeg trænger virkelig til et aabent Hjerte […] kun De, er den, jevnaldrende jeg ret kan føle mig bunden til. Jeg har ogsaa en Bøn til, De vil maaskee lee, men vil De engang ret glæde mig, ret give mig et Beviis paa Deres Agtelse – naar jeg fortjener den – saa – ja De maa ikke blive vred! – Siig Du til mig! mundtligt vil jeg aldrig kunde bede Dem derom, det maa skee nu, nu medens jeg er borte; har De noget derimod, saa tal aldrig til mig derom, jeg vil, naturligviis aldrig yttre det mere! I Deres første Brev jeg nu faaer, vil jeg see om De har vilde glæde mig, og jeg drikker da Deres Skaal der og det ret af Hjertet. – Er De vred? – De kan ikke tro, med hvilket bankende Hjerte jeg skriver dette, skjøndt De ikke er her. Men nu ikke mere herom.-”\n“Jeg kommer nu til et Punkt i Deres Brev, som – hvorledes skal jeg gjøre mig ret forstaaelig for Dem, kjære Ven. – Med Grunde kan jeg ei overbeviise Dem, thi Grunde lade sig maaskee her ei anføre, men De troe mig som Deres Ven paa mit Ord, De maa være fast overbeviist om, at der er et Træk i min Characteer, som jeg her med Sandhed udfolder for Dem. Kun da vil det være mueligt, at jeg ei bliver misforstaaet af Dem, det jeg frygter saa meget for. Det er altsaa mit Sindelag med Hensyn til at vi skulle sige ‘Du’ til hinanden, som jeg vil udfolde for Dem. Som sagt, Andersen, troe mig paa mit Ord, at jeg taler ærligt! Naar i et muntert Selskab mellem Studenter etc. En siger til mig, om vi to skal drikke Dus, da siger jeg Ja, deels af Mangel paa Overlæg i det Øieblik, deels for ei at fornærme det Menneske, som derved troer at komme i et venskabeligere Forhold til mig; kun eengang veed jeg, at jeg, efter at have ved en saadan Leilighed drukket Dus med et ungt Menneske efter hans Anmodning, har bagefter efter modnere Overlæg bestandig vedblevet at sige ‘De’ til ham; og, hvor Ondt det gjorde mig at fornærme dette Menneske, har jeg dog aldrig fortrudt det siden; og hvorfor gjorde jeg det,? det var et Menneske, jeg havde kjendt i længere Tid og som jeg holdt meget af;? der var noget Vist i mit Indre, som jeg ei kan forklare, der drog mig dertil. Der ere mange Ubetydeligheder, som Mennesker have, jeg troer, en medfødt Afskye for; jeg har kjendt et Fruentimmer, der havde en saadan Afskye for graat Papiir, at hun fik Ondt, naar hun saae det; hvorledes skal man forklare det. —Naar jeg derimod længe har kjendt et Menneske, som jeg agter og holder af, og han tilbyder mig at sige: ‘Du’, da fremkommer denne ubehagelige uforklarlige Følelse hos mig. Jeg erindrer at Justitsraad Wiborg har fortalt mig, at da Baggesen, med hvem han længe havde levet i et nøie og venskabeligt Forhold, proponerede ham at sige: ‘Du’, da paakom der ham herved en saa ubehagelig Følelse, at han næsten fik noget imod Baggesen; herved vil jeg naturligviis ei sige, at Forholdet mellem Os vilde blive et saadant som dette, ei heller vil jeg sammenligne Dem med Baggesen thi efter hvad jeg kan dømme om ham, kunde han aldrig være noget Menneskes sande Ven; dertil var han for meget Egoist.—Mine Dus-Bekjendtskaber skriver sig for det meeste fra mine Drengeaar, deels fra saadanne muntre Øieblikke, der ei levne Tid til Overveielser deels ogsaa fra, at jeg har generet mig for at undslaae mig; men just herved viser jeg Dem min Oprigtighed for Dem, idet jeg, hellere end at skjule mig for Dem, udlader mig saaledes for Dem som jeg her har gjort, hvor jeg saa let kan misforstaaes. Men nei Andersen! De vil ikke misforstaae mig! Og hvortil skal denne Forandring i vort Forhold? Er det for at give Andre et Tegn paa vort venskabelige Forhold? Det vilde være overflødigt og os begge ligegyldigt; og er ikke nu vort Forhold saa behageligt og os begge saa nyttigt? hvorfor da begynde det under en forandret Form, en Form som vel i og for sig er noget Ubetydeligt, men som jeg, som sagt, har en ubehagelig Følelse for; jeg tilstaaer jeg er en Sonderling i denne Henseende. Men ligesaa vist som det har bedrøvet mig, at denne Materie skulde komme paa Bane, ligesaavist er det at Forholdet maa blive saaledes som De ønsker, hvis det ikke er mere end en blot Idee af Dem, for krænke Dem, ved Gud, det vilde jeg ikke. Men endnu eengang Andersen! hvorfor skulde vi foretage en saadan Forandring. Lad os nu ikke tale meer derom, jeg haaber vi ville begge glemme denne gjensidige Meddelelse; naar De kommer hjem er jeg i Jylland; vi sees da ikke førend til Vinteren. —At blive vred for Deres Anmodning, derom kunde Talen aldrig være; jeg misforstaaer ikke Dem, gid De heller ei maae misforstaae mig.”\nDet var denne ordlyd, H.C. Andersen fandt i Edvards brev, som han modtog i Berlin i juni 1831. Den lille anmærkning i dagbogen står i grel kontrast til den bitre ydmygelse, digteren måtte have følt. H.C. Andersen var i forholdet til Edvard Collin den ældste, de var begge akademiske borgere og dele af samme kreds. Derfor måtte afvisningen af dus-broderskabet have såret digteren umådeligt. På den anden side må man sige, at H.C. Andersens bøn var ubehageligt pågående – netop fordi bønnen blev fremsat via et brev og derfor krævede et skriftligt svar, – ja, måske anede H.C. Andersen ligefrem en distance i sit venskabsforhold til Edvard Collin og ønskede følgelig en redegørelse. Skrift er tungere og mere bindende end tale, men H.C. Andersen fik sin redegørelse for afvisningen, som jeg i det ovenstående citat gengav i sin fulde ordlyd. Og læser man Collins afvisning, undres man ikke så lidt. For fuldt ud ærlig synes den rigtignok ikke at være. Til at begynde med forsikrer Edvard Collin sin ven om, at denne nok kan betro sig sin sorg til ham og i dette finde trøst og medfølelse, men samtidig lader Edvard Collin forstå, at det ikke kan finde sted i et dusbroderskab. Forklaringen til dette var særdeles besynderlig, da den begrundede sig i et karaktertræk, noget indre, en medfødt afsky for ordet “du”, en ubehagelig følelse – noget uforklarligt. De dus-bekendtskaber, Edvard Collin havde, forklarede han, stammede fra barneårene, fra opløftede, muntre lejligheder, eller fra situationer, hvor det at undslå sig var for ubehageligt. Med denne noget diffuse forklaring, lod Collin Andersen forstå, at et fortroligt venskabeligt forhold egentlig var i sikker havn, sagde de blot “De” til hinanden. Skulle man fælde en dom over denne forklaring, måtte den lyde: usandsynlig og usandfærdig. I eventyret “Skyggen” finder vi Edvards ord gengivet kunstnerisk bearbejdet: den forblommede afvisning, men også den falske imødekommelse af det fortrolige forhold: “‘De seer at det er en Følelse, det er ikke Stolthed; jeg kan ikke lade Dem sige Du til mig, men jeg skal gjerne sige Du til Dem, saa er det halve gjort!’”\n“Edvard Collin”. Blyanttegning af Jørgen Roed, 1833. Privateje.\nH.C. Andersen reagerede nobelt på afvisningen, men hans kommentar røber også en forståelse af sagens rette sammenhæng: “ – nei, jeg misforstaaer Dem ikke, jeg kan ikke engang blive bedrøvet, saa ærligt De udfolder Deres Hjerte for mig; gid jeg havde Deres Characteer, Deres hele jeg; o, jeg føler nok, hvormeget jeg i mange Henseender staaer under Dem! men vær mig altid, hvad De nu er, min sande, maaskee, ærligste Ven, jeg trænger virkelig dertil”, lyder det i det følelsesladede svarbrev fra Berlin, hvor formuleringen forsigtigt insinuerer, at afvisningen intet andet skyldes end standsforskel: “jeg føler nok, hvormeget jeg i mange Henseender staaer under Dem!” Der er ingen tvivl om, at H.C. Andersen følte sig uretfærdigt fornedret – alene det, at han 15 år efter skrev sit dystre eventyr, hvor motivstoffet skønt sin poetiske bearbejdning alligevel så klart lader sig bundfælde i en skarp erindring, taler derfor. Men digteren havde jo også på dette tidspunkt, da han skrev sine erindringer, spændt sin i forvejen formidable hukommelse til det yderste.\n“Ja, nu føler jeg det ret levende, vi vil og skal altid blive gode Venner, om vi ikke i Ord sige ‘Du’ saa skal vi det dog i Hjertet; og De skal nok faae Glæde af mig!” (3. juli 1832),\nog til sidst lakonisk og med brod:\n“Enten vi nu i denne Verden sige De eller Du til hinanden, enten De bliver Statsmenister og jeg kun slet og ret Hr H.C. Venner ere vi, saa trofaste og hinanden hengivne, som Venner kunne blive […].” (24. juni 1836),\n“[…] jeg Deres ubetydelige Ven, som De var for fornem til at vilde sige Du til den Gang! – Ja naar jeg engang bliver Etatsraad og faaer en Søn, skal denne ogsaa sige nei til Deres Jonas naar han vil dutte, dersom De da kun er Justitsraad endnu. Det er Sludder! siger De. Men lidt Sludder skal der være i et godt Brev!” (26. april 1846),\n“[…] De for fornem til at ville sige Du til mig – føi! – jeg kunde næsten være forfængelig til nok en Gang at sige: Eduard skulle vi sige Du og De svarer, som jeg har ladet min Skygge svare.” (27. juni 1847).\nDen hengivneste af Vennerne. H.C. Andersens Aarets tolv Maaneder med dedikation til vennen Edvard Collin, den 15. december 1832.\n“Da jeg for sexten Aar sidst var her [i Sverige], sagde den gamle høitstillede Herre [den svenske friherre og digter Beskow], med de mange Ordener, Andersen, vi maa sige Du til hinanden, jeg blev yderlig forlegen, men maatte gaae ind der paa. Jeg havde en Sky derfor; De veed Deres Mand afslog mig det, da jeg i ungdommelig Hengivenhed for ham bad der om, og da jeg saae deri et Livs Moment! han vilde det ikke, men drak paa samme Tid Duus med den meget hæderlige Hr Papirshandler Wanscher, aldrig har jeg glemt det – – at jeg endnu skriver det ned, bør smigre ham; Just i aften er jeg kommet til at tænke derpaa, ved den Betydning Beskov lagde i hans og mit broderlige Forhold og hvor langt anderledes er det ikke mellem Deres Mand og mig, uagtet vi ikke sige Du. Han er mig saa kjær endnu, som da jeg [i] ham saae en Søn af den mægtige Collin og jeg var den fattige Andersen De alle turde sparke til, spotte paa! Hvorfor skriver jeg nu dette! og til Dem, som jeg slet ikke vil sige noget Uvenligt Dem jeg ærer og skatter! men naar jeg løftes rigtigt høit, bæres op mellem Mænd man bemærker, kommer hele Fortiden saa forunderlig frem, jeg føler hvor Intet jeg er uden Vorherre, men jeg føler dertil hvor tidt, at Menneskene ilde her vilde erkjende Guds Naade for mig og da blusser det op i mig.”\nDet, som H.C. Andersen reagerede så skarpt over, var, at han ikke blev accepteret. Han var ikke “fin” nok; hans sociale herkomst samt hans sociale ståsted anno 1831 var for ringe, og det var derfor upassende for sønnen i det collinske hus, om han i den formelle og repræsentative omgang sagde “du” til digteren. Edvard Collins væmmelse ved du-formen gjaldt således Andersen, men ikke borgersønnen Wilhelm Wanscher. I H.C. Andersen øjne var denne forskelsbehandling klart socialt motiveret. “Verden er Løgn og Forfængelighed”, mente digteren, der i ånden så den sande adel. Den lærde mand i “Skyggen” er repræsentant for denne åndens adel, men desuagtet går han til grunde. Som person følte H.C. Andersen sig livet igennem klemt mellem byrd og stand: “Hos Fru Scavenius var jeg til Middag … de unge Mennesker … talte frejdigt og flot, om ‘Pøbel’ og ‘Studenter’, jeg følte mig som i Brakvand […].”\nDus-historien om Andersen og Collin er en stor fortælling om 1800-tallets Danmark, en skæbnehistorie om høj og lav, om standsprivilegier og social arvesynd. Det er også historien om Danmarks største digter, hans livslange ensomhed og “brakvandstilværelse”. Men det er samtidig en historie, der vedrører og taler til følelserne, og i museumssammenhæng kan den være nok så svært at fortælle, hvis man ikke har en genstandsside til fortællingen. Det er ikke længere tilfældet for Odense Bys Museer, for i 2006 lykkedes det – fuldt finansieret af Augustinus Fonden – at erhverve det yderst interessante dedikationseksemplar fra H.C. Andersen til Edvard Collin, som tidligere var i Erik Dals eje og som han beskrev i Anderseniana 1984. Der er tale om H.C. Andersens digtcyklus Aarets tolv Maaneder tegnede med Blæk og Pen, der udkom i december 1832, og som digteren dedikerede til sin ven. På indersiden af omslaget er dedikationen anført med følgende ordlyd:\nDen hengivneste af Vennerne\nden 15 December 1832”\nEn bedre museumsgenstand kan man næppe ønske sig. En forfatters boggave til sin ven med et dedikationsdigt, der beskriver venskabet som dybt, medfølende og forstående, men dog som kunstigt distanceret på grund af formens “De”. Efter jordelivet, skriver H.C. Andersen, hersker der en anden omgangsform, for dér mødes man med broderkys og “du” – dér i det hinsides, hvor alle er lige for Vor Herre.\n^ Marer, Johannes: “H.C. Andersen”. Nationaltidende 30.12.1921.\n^ MLE I, p. 172.\n^ SV I, p. 418.\n^ Dagbøger I, p. 106.\n^ SV I,p. 417.\n^ Almanakker, p. 2.\n^ BEC I, brev 27.\n^ Ibid., brev 28.\n^ SV I,p. 418.\n^ BEC I, brev 29.\n^ Ibid., brev 35.\n^ Ibid., brev 36.\n^ Ibid., brev 53.\n^ Ibid., brev 71.\n^ Ibid., brev 93.\n^ BEC II, brev 140.\n^ Ibid., brev 176.\n^ Ibid., brev 196.\n^ BEC IV, p. 824.\n^ Dagbøger VI. p. 139; den 14. oktober 1864.\n^ Dagbøger VIII, p. 18; den 8. februar 1868.\nFejringen af H.C. Andersen som æresborger i Odense 6. december 1867.


Hjem til de hjemløse haitianere | IUG\nIUG’s Hanne Holm Jørgensen var med til at opstille 500 træhuse på Haiti efter jordskælvet i 2010\nHjem til de hjemløse haitianere\nRejsebrev fra Port au Prince\nDet var med lige dele spænding og nervøsitet, at jeg den 16. juli – efter at have forladt Danmark over 24 timer tidligere – trådte ud af lufthavnen i Port au Prince. Endelig stod jeg for at skulle i gang med nødhjælpsarbejde, hvilket jeg altid har arbejdet hen imod, men hvordan ville jeg reagere, når jeg stod midt i en humanitær katastrofe af disse dimensioner for første gang? Og hvordan ville de næste to måneder forløbe arbejdsmæssigt og personligt?\nIndflyvningen til Port au Prince vidner om en utroligt smukt beliggende by omgivet af grønne bjerge og det caribiske hav. Men vel nede på jorden ventede kaosset, så snart jeg trådte ud af flyet. Køreturen gik fra lufthavnen til mit nye hjem i forstaden Carrefour. Gadebilledet er præget af de massive ødelæggelser. Rigtig mange huse er kollapset – etagerne ligger flade ovenpå hinanden – og oprydningsarbejdet synes umiddelbart uoverskueligt.\nI hver en lille gade, vejkanter, på fortove og i parker har haitianerne bosat sig side om side med murbrokker, bunker af affald, gadeboder og høns og geder. De heldige har fået fat i et af de telte, der blev delt ud lige efter jordskælvet den 12. januar, mens mange har bygget interimistiske husly af tømmer, blik og plastik. For eksempel er en ny ”teltlejr” opstået indenfor de sidste par uger i midterrabatten af en meget trafikeret vej mellem Carrefour og Port au Prince. Hver dag meldes der om børn, som bliver dræbt her, for når de løber ud af deres telt, er det direkte ud på vejen foran bilerne.\nASF - Dansk Folkehjælps program går ud på at bygge ”transitional shelters” til hjemløse haitianere i Carrefour – og det er der hårdt brug for. I visse områder af Carrefour vurderes ødelæggelsesgraden at være op til 80 %. De lokale myndigheder har været rundt og markere alle huse med rød (rives ned), gul (vurderes nærmere) eller grøn (ok). Langt de fleste er røde. Teams af lokale medarbejdere sørger for fremstilling af materialer, transport og opbygningen af shelters. Der er nu over 100 lokale ansatte, og på den måde hjælper programmet ikke kun med at give husly, men også med arbejde. Hver uge bygges der omkring 25 shelters – på nuværende tidspunkt ca. 330 i alt – og på en kort gåtur rundt i nabolaget ser man ASF – Dansk Folkehjælps shelters i alle mulige farver. Jeg bor selv i et grønt shelter i baghaven til vores kontor.\nMødet med Haiti har også betydet mødet med en lang række fantastisk engagerede mennesker, og det er utroligt inspirerende at være en del af dette.\nJeg er kommet rigtig godt i gang med arbejdet, men der er også mange daglige udfordringer – dem vil jeg berette mere om i mit næste rejsebrev.


Ulrik Overgaard citat:\nselvom bevidstheden om den er ringe\nSe også: Projektet og anmeldelsen\nFredag den 6. februar 2009 forsvarede Ulrik Overgaard sin ph.d. i et fyldt auditorium på det\nTeologiske Fakultet ved Århus Universitet.\nFølgende skal ses så at sige som en ”øjenvidne-skildring” i refererende form,\nfor de eksakte detaljer anbefales det at læse Ulrik Overgaards ph.d.-afhandling, ligesom det også anbefales i løbet af efteråret 2009 at deltage i en konferencedag på Den frie Lærerskole, der arrangeres i et samarbejde imellem DfL, Dansk Friskoleforenings kursusudvalg og Videns- og Studiecenter for Fri Skole.\nPå konferencedagen vil Ulrik Overgaard fremdrage de vigtigste hovedpunkter i sin ph.d.-afhandling, og der vil blive fokuseret på, hvordan den grundtvig-koldske tradition anvendes i friskolerne anno 2009. ligesom der vil være mulighed for at stille Ulrik Overgaard uddybende spørgsmål både ud fra Overgaards mundtlige og ligeledes ud fra ph.d.-afhandlingen.\nIndledningsvis valgte Ulrik Overgaard den mulighed, der er for den ph.d.stud.,\nfor at præsentere sit ph.d.-projekt over en halv time.\nUlrik Overgaard udtrykte sin glæde over det fyldte auditorium, hvor han ønskede, at der ville komme en god debat,\nder kunne gøre eftermiddagen spændende, hvilket han selv ville gøre sit til (på trods af de mange sommerfugle i maven…).\nHerefter skitserede Ulrik Overgaard ph.d.-projektet:\nDet motiverende problem – ja, problemet: ”Det går ikke an i dag!”\nPåstandene om friskolerne: ”De grundtvig-koldske friskoler er gammeldags” – menende, at der er for blind en accept af det grundtvig-koldske skolesyn.\nImidlertid udtrykte Ulrik Overgaard, at han igennem sine undersøgelser hverken har mødt friskolerne som forældede eller lukkede. Der imod har det været vanskeligt for friskolerne at tage til genmæle, da friskolerne ikke har tradition for den mundtlige/skriftlige dokumentation for pædagogisk praksis. At det almindelige kendskab til de grundtvig-koldske friskoler er blevet mindre igennem de sidste 30 år har givet mindre opbakning, og det har ligeledes medført, at de grundtvig-koldske friskoler står i en mere sårbar situation.\nDet historiske grundlag har således behov for ny analyse. Her er den empiriske analyse – de relevante undersøgelser for friskolerne i praksis meget væsentlig.\nDe to mest centrale spørgsmål blev således vægtet omkring hovedelementerne i den grundtvig-koldske grundskolepædagogik, således som den kommer til udtryk i N.F.S. Grundtvigs og C.M. Kolds egne skrifter? samt om, hvordan anvendes, fortolkes og vurderes den grundtvig-koldske grundskolepædagogik i dag af lærere, ledere og forældre på danske friskoler?En helt central del var naturligvis udredningen/ dokumentationen i den praktiske anvendelse i friskolerne i dag.\nStrukturen i ph.d´en blev således i tre hovedafsnit: 1. Den historiske analyse; 2. Den systematiske analyse og 3. Den empiriske analyse. Under den systematiske analyse blev gennemført en række analyser af de væsentligste temaer fra de historiske analyser ud fra udfoldelsen af de syv temaer: 1. Menneske- og tilværelsessyn; 2. Religionens rolle i skolen; 3. Historisk-poetisk vidskab – Grundtvigs erkendelsesteori; 4. Dannelse og livsoplysning; 5. Frihed og frisind; 6. Forholdet mellem individ og fællesskab; 7. Det levende ord.\nPrivatskolerne blev valgt som kontrolgruppe, det var beklageligt, at de ikke fandt motivation for at deltage.\nSlutteligt udtrykte Ulrik Overgaard, at billedet af de nutidige friskoler, viser et billede af skoler, der er i overensstemmelse med den historiske ( den grundtvigske-) tradition og nuværende praksis. Grundtvigs skolesyn-/menneskesyn er implicit i skolernes praksis, og friskolerne er holdningsskoler med klare værdier!\nUlrik Overgaard afsluttede sin præsentation med at citere Grundtvig: ”Livet skal leves, før det skal forklares!”\nHerefter forsvarede Ulrik Overgaard sin ph.d. overfor bedømmelsesudvalget – de tre opponenter: lektor Svend Bjerg, prof. Peter Gundelach samt rektor Eberhard Harbsmeier. De tre opponenter havde hver ½ time til at stille spørgsmål til Ulrik Overgaard.\nEt udvalg af spørgsmålene gengives her, Ulrik Overgaards svar gengives ikke her - igen henvises til ph.d.-afhandlingen og til efterårets konference på DfL- at Overgaards svar ikke er medtaget pirrer nysgerrigheden – for, hvad mon Ulrik Overgaard svarede på spørgsmålene?\nSom en af de tre opponenter udtrykte det: ”Jeg vil ikke kritisere dig for, hvad du ikke har skrevet – tværtimod……\nEn række af spørgsmålene:\nOmkring det overordnede begrebsbrug. Hvad forstår du ved didaktik?\nHvordan med Det levende ord?\nDertil et spørgsmål omkring den empiriske undersøgelse: i forhold til friskolerne, kunne du ikke have sagt det samme om folkeskolen?\nHvis du kan sige det samme om folkeskolerne, hvor bliver din opgave så af?\n”Fejlkilder” – hvordan kan du vide, at de, der er interviewet taler sandt?\n(tillid – frygt – kontrol - referentens indskud)\nEr der forskel på en nyuddannet friskolelærer og en folkeskolelærer?\nHvorfor de 7 temaer, hvorfor ikke 9 eller 12?\nHvorfor et tyveårigt skridt tilbage til Dannevirke?\nDu bevæger dig i fremmed farvand – teologen, der laver samfundsvidenskab?\nBrygmanns: Social Research Methods er ikke inddraget?\nOmkring hypoteser og teori: Er der overhovedet specificerede hypoteser?\nEr det grundtvig-koldske meget udvandet i friskolerne i dag?\nDe er gode nok, de ligner jo alle andre skoler?\nEfter denne række spørgsmål og lidt flere end her er gengivet gik de tre opponenter udenfor, hvorefter de kom ind i auditoriet igen med ordene: ”Vi indstiller Ulrik Overgaard til, at han tildeles ph.d.-graden!"\nEfterfølgende under receptionen blev Ulrik Overgaard retmæssigt ønsket til LYKKE med udfaldet af forsvaret, der blev holdt taler og mange ”gamle” venner fik hilst på hinanden og udvekslet minder og talt om nutidige projekter. Ulrik Overgaard var omkranset af sin familie – de, der også igennem forløbet har støttet op omkring projektet.\nTil Lykke til Ulrik Overgaard! Og vi ser frem til at få dit berigende foredrag omkring den grundvig-koldske traditions anvendelse i friskolerne i dag!


Matador afsnit 19: ‘Handel og Vandel’ – Kronoper\n‘I øjeblikket er der mange, der ikke hele tiden befinder sig der hvor de skal’ Sådan siger Elisabeth til sidst i første afsnit af fjerde sæson, og indkapsler dermed hvad der er ved at ske i denne anspændte og komplicerede periode i Korsbæks historie. Samfundsreglerne er ved at bryde sammen under presset fra tyskerne, og det betyder folk ikke længere bliver på den plads de har fået tildelt. Det sker igen og igen i afsnittet, i det store – Regitze stikker af fra husholdsningsskolen for at være hos Ulrik i København – og i det små – Mads siger lidt spidst til Maude at hun er på ‘hans’ side af gaden, da hun kigger på Daniels tegning. Hvis historien om Hr Stein viste hvordan det udefrakommende pres var ved at få murerne til at blødes lidt op, så har dette afsnit en mørkere, utryg tone. Det er ikke altid rart for nogen, at der er så meget kaos i byen. Omend der dog er én, der formår at drage nytte af det.\nDet er naturligvis Agnes Jensen, der i sidste sæson træder i karakter som den nye Matador-spiller i byen. Hendes hjem, omlavet til fabrik, får tildelt sæsonens åbningsscene – ligesom Kristens nye lejlighed blev det i sæson 2, og Mads’ palæ blev det i sæson 3 – og det viser igen hvad der vil være sæsonens hovedtema. For Agnes Jensen er ikke bare den nye Mads Skjern, ligesom Mads Skjern i en vis forstand var den nye Albert Arnesen og Kristen Skjern den nye Hans Christian. De to gjorde egentlig bare det samme som de fine familiers forfædre engang havde gjort. Historierne i fjerde sæson, den om Agnes såvel som den om Daniel, er historier om folk der gør noget nyt. Spillereglerne er ændret i Matador. Kvinder kan lave forretninger. Mænd kan sy.\nDet er et stort afsnit for Agnes, der synes optændt af en uendelig energi. Til at starte med får hun tilbudt at rejse til Sverige, men hvad skal hun der? Det går jo lige så godt. Selvom Fru Violet gør opmærksom på, at drengene ikke behøver matrostøj til afdansningsballet, så har Agnes naturligvis sørget for at få syet noget matros-lignende. Når Violet lige ringer og spørger Maude om det er i orden at Aksel danser med Helle, så bliver hun fornærmet over ikke selv at blive ringet til. Det er i øvrigt en pendant til sæson 1, hvor det var Ulrik der fraterniserede med Daniel. Placering betyder virkelig meget i Korsbæk, hvis du omgås de rige, så etablerer du forbindelser. Laura siger igen, at hun ikke brød sig om at være til et bal hvis ‘fruen’ også ville være der, og husk tilbage på sæson 1 hvordan Agnes lod Boldt købe Maudes maleri. Det er denne insisteren på at have lov til at være overalt, som nu giver pote. Også fordi hun kan snakke med Gudrun om hvornår det passer at se Mads.\nReglerne for hvad der sker i en sæsonåbner af Matador har også ændret sig. Der er ganske vidst et selskab hos familien Varnæs, ligesom der var i de tre tidligere sæsoner, men det er et lille og kort et af slagsen. Det lange udskydes til andet afsnit af sæsonen. Til gengæld får vi en længere familiefrokost hos familien Skjern, og det går ikke stille af. Daniel har en dame med hjem, men det er ikke nogen kæreste. Det er den ældre Frk Mose, som har taget sig af ham. Det ender igen i skænderi og råben, fordi Daniel ikke vil have handelseksamen, men vil være tøjdesigner. Men helt generelt, så er det en familie der er isoleret, og som bærer på hemmeligheder. Det er ikke en stor kom-sammen som hos familien Varnæs, det er en trykket og ubehagelig familiefrokost, som Ellen Skjern springer over, hvor Kristen Skjern med kone har sit at tænke på, og hvor Baron von Rydgter naturligvis heller ikke er der. Familien Skjern er ikke ligefrem ved at overtage familien Varnæs’ position.\nOg så til sidst er der et forsøg på endnu en af de studehandler, som sætter gang i hver eneste sæson. Konsulen er død, så der skal bruges en ny bestyrelsesformand for banken. Skjold-Hansen mener det skal være ham, og så skal Jørgen have den ledige bestyrelsespost. ‘Hvad havde vi hænderne til hvis ikke den ene skulle vaske den anden?’ Men Hans Christian skyder det ned med det samme, han gider ikke længere den slags studehandler, efter katastrofen med p-huset i sæson tre. Skjold-Hansen må gå rasende hjem, hvor han kommer op og skændes med cykelhandlerens børn, der kalder ham værnemager. Folk kender ikke længere deres plads. På godt og ondt. Der kommer dog også en ny studehandel i andet afsnit, men det kommer heller ikke til at gå specielt godt for de implicerede. Hans Christian har fat i den lange ende, der har været for mange indspiste handler i Korsbæk, det er gået ud over for mange.\nMen Agnes og Mads’ handel, det er der ikke noget at sige til. Deres møde i slutningen af afsnittet er et af den slags øjeblikke som en tv-serie kan bygge op til i flere år. De to har aldrig rigtig haft noget med hinanden at gøre – udover at Agnes serverede til Daniels konfirmation – men som de to opkomlinge i byen er det stort at se dem lave handler sammen. Og Agnes laver straks flere planer, om hvordan hun skal få lov til at købe huset af Katrine. Det sker ikke i det her afsnit, men det er første gang Mads Skjern fejlvurderer en mulig handel. Det er et varsel om fremtiden. Der er mange der ikke længere er hvor de skal, men Mads Skjern bevæger sig stadig trofast mellem hans palæ og hans kontor. Han er ikke længere den rejsende, der havde et klarere blik for Korsbæk end de gamle kræfter. Nu er det folk som Agnes, der bevæger sig frit, der ser tingene som de er. Spillet om Korsbæk er på vej ind i sin sidste fase.\n← Matador afsnit 18: ‘Hr Stein’\nMatador Afsnit 20 ‘Den 11. Time’ →


27. okt 2009, 09:44\n27. okt 2009, 13:52\nDer er da også kommet en ny artikel idag, om kortisol (Wall of MASSIVE text)\n27. okt 2009, 14:27\nThe Dane skrev: Der er da også kommet en ny artikel idag, om kortisol (Wall of MASSIVE text)\nHvis du ikke er så interesseret i en nærmere præsentation af hvad forskellige studier sagt, kan du hoppe direkte til konklusionen - men så får du til gengæld kun min tolkning af teksterne\n28. okt 2009, 14:00\nDen bliver lige sat en smule pænere op i dag.\nI den forbindelse så synes jeg, at det er rimeligt, at de artikler der offentliggøres har været udsat for korrekturlæsning. Det gør en ellers god artikel irriterende at læse.\nJeg tror at alle artikler som skrives her til bb.dk bliver udsat for korrekturlæsning - eller har jeg misforstået noget?\nSynes ikke rigtigt at der bliver konkluderet noget, og jeg dermed ikke kan bruge det til noget praktisk. Konklusionen virker mere som et diskussionsafsnit!?\n28. okt 2009, 15:27\nFerus skrev: Synes ikke rigtigt at der bliver konkluderet noget, og jeg dermed ikke kan bruge det til noget praktisk. Konklusionen virker mere som et diskussionsafsnit!?\nJeg tror du skal læse starten (problemformuleringen om man vil) og konklusionen igen. Der konkluderes en hel del.\n28. okt 2009, 17:09\nDu har misforstået noget - det er jeg ret sikker på ikke sker. Nu læser jeg jo Dasnk så jeg vil gerne påtage mig opgaven mod betaling\nRigtigt spændende læsning Linnea! Fedt du gad skrive den\nOg god, klar skildring mellem dine egne holdnigner og så det undersøgelserne direkte viser.\n28. okt 2009, 19:36\nNå, så kan det være at det var en undtagelse at der blev sat korrekturlæsning på denne gang, siden jer er svensker\n28. okt 2009, 20:33\nFriche skrev: Rigtigt spændende læsning Linnea! Fedt du gad skrive den\nSom en lille sjov sidenote, for evt interesserede, kan jeg nævne noget ret uventet som man så i studiet lavet af Kvorning et al. Det studie hvor de havde blokkeret for testosteronproduktionen, sådan at forsøgspersonerne fik en niveau som svarede til en kastreret mands niveau. I de to grupper fandt man ud af at der var en signifikant forskel på både øgning i muskelmasse, men også i styrke og til sidst så man også at forsøgspersonerne øgede sin fedtmasse i den periode, hvorimod dem med normalt test beholdt den de havde, eller tabt en smule fedt.\nMen, der var én enkelt (eller to?...husker ikke helt nu her på stående fod...) af forsøgspersonerne, som trods blokkeret testproduktion, fremviste næsten præcis samme resultater som kontrolgruppen. Forfatterne gik ikke meget mere op i det, siden det ikke var hvad de skulle fordybe sig i med netop det studie, men troede at der eventuelt kan eksistere en individuel betydning af hvorvidt testosteron, eller andre anabole hormoner, er det som spiller størst rolle for muskeltilvækst.\nDet er måske lidt nørdet at fascineres af det, men jeg er jo nørd\n31. okt 2009, 10:29\nFantastisk artikkel - virkelig god læsning og godt niveau. Flere af den slags - tak\n14. nov 2009, 13:00\nDer bliver rigtigt nok ikke lagt op et færdig program med sæt og reps som skulle være en optimal udformning m.h.p. endokrint respons. Meget fordi min konklusion bl.a. er at program skal udformes forskellige, afhængig af individet, siden der sker en tilvænning.\nEn måde som jeg personlig begyndt at bruge det på, er hvordan jeg håndterer min recovery. Jeg tror nu at det ikke er hensigtsmæssigt at have så travlt med at banke kortisol i bund efter afsluttet styrketræning. Jeg tror at dette er nødvendigt for at give byggesten og "rense op" i vævet. Siden der blandt de styrketrænende individer kom et kraftigt anabolt respons kort efter, tror jeg at det med at fylde på med en masse energi direkte post WO, gør at du får mere insulin og mindre GH samt en masse energi som på dette tidspunkt ikke fylder et nødvendigt formål. Energioptagelse i muskulaturen efter træning er uafhængig af insulin og byggesten får du fra kortisol/glukagons arbejde.\nI stedet er det vigtigt at man før sin træning har spist godt. Flere studier har også vist at direkte post WO måltider er underordnet, når det du spist før træningen er i orden.\nJeg tror dog ikke at det samme gælder for langdistance cardio, da disse ikke fik et specielt anabolt svar efter afsluttet træning.\n16. feb 2010, 14:15\nTror flere står med spørgsmålet, som måske kan være svær at udlede ud fra niveauet af artiklen.\nDen måde som jeg opfatter at flest folk tænker på kortisol som, er om de bør træne mere eller mindre end 1 time af gangen for ikke at starte den proces med kortisol. Det er hvad jeg ofte har hørt direkte fra folk, og at de er bange for at kroppen nedbryder sig selv lige efter den time er gået.\nSå hvis der kunne komme en kort besgrundelse for om man bør træne mere eller mindre end 1 time af gangen, og hvis mindre, hvorfor, -og hvor stor\_lav skal intensiteten være hvis man træner 1½-2 timer eller mere. Her tænker jeg rent styrketræning og ikke i forbindelse med løb eller anden cardio træning som sådan.


For stykvis varmforzinkning angives bl.a. kvalitetskrav ifølge dansk standard, som også er international standard:\nStandard DS/EN ISO 1461 ”Varmforzinkning. Belægninger på emner af jern og stål, påført ved varmforzinkning. Specifikationer og prøvningsmetoder”\nNogle varmforzinkningsfirmaer er kvalitetssikrede efter DS/EN ISO 9000. Normalt er laveste lagtykkelseskrav gældende og udseende, som det angives i standarden DS/EN ISO 1461.\nFor at ovenstående krav kan opfyldes, skal kunden give varmforzinkeren oplysninger om stålkvalitet og ønsket lagtykkelsesklasse ifølge standarden.\nTykkere belægning end foreskrevet i ISO-standarden:\nI DS/EN ISO 1461, afsnit 6.2.1 angives, at specifikationen af sådanne tykkere belægninger skal aftales mellem varmforzinkeren og køber, da det f.eks. stiller ekstra krav til stålets kemiske sammensætning og/eller sandblæsning.\nI de øvrige kolonner angives de vejledende samt grænseværdierne for silicium, som stålet bør indeholde for at få de tykkere zinklag.\n• Måling af lagtykkelse\n• Kontrol af vedhæftning.\nDer findes en speciel standard for gevind. Her gives information om muligheden for at underskære det udvendige gevind eller overskære det indvendige gevind.\nStål >1,5 - < 3\nStøbegods > 6\nStøbegods < 6\nLagtykkelse på varmforzinket stål iht DS/EN ISO 1461.\nVejledende og grænseværdier for silicium, hovor højere lagtykkelseseslag ønskes.\nTyndplade varmforzinkes efter amerikansk standard ASTM. Der findes også en svensk standard for varmforzinkning af tyndplader, men denne følger forskrifterne for zinkbelægning i den amerikanske standard, som også bruges internationalt.\nVarmforzinkning av tyndplader - Lagtykkelse\nBelægning på begge sider af en kvadratmeter. Minimumsværdien gælder kun for en prøve.\n*) Belægning i mikrometer på en side (kun til information).\nNordic Galvanizers’ tekniske leveringsbetingelser for varmforzinkning som lønarbejde Updatet October 2017\nNordic Galvanizers’ almindelige salgs- og leveringsbetingelser Updatet October 2017


Det perfekte blowjob sport i 2 eren / Brazers titfuck\nKommentarer er deaktiveret på Det perfekte blowjob sport i 2 eren\nAnalglade Eva lærte sin mand at elske sport i 2 eren Ekstra Bladet Bøf og blowjob-dag: Sådan giver du det perfekte blowjob Ekstra Bladet Er du til analsex, sport i 2eren? Gæsteblogger: Miss Fox om at have sport i 2 eren Analglade Eva lærte sin mand at elske sport i 2 eren. Sex og samliv Sådan lærte Lærke at elske blowjob. Marts er International Bøf og Blowjob-dag, så her er en udførlig guide til den store kunst. Her er guiden til det perfekte blowjob. Her er måden, du giver det perfekte blowjob - ifølge en homoseksuel Det perfekte sex: 46 sextips fra mænd Sport I 2 Eren Bedste Nye Porno Rør Luder I Horsens Klarskov Levende Sexfilm Russisk Kvinder Sport I 2 Eren Anal Sex Træner Fravde Trany Big Ass Chat Frækt Sport I 2 Eren Homoseksuelle Af: Ekstra Bladet. Video thumbnail for Nikolaj Dori Povlsen: Blowjob på motovejen. For at komme igang med sport i 2 eren, kræver et grundigt forarbejde og lidt lektielæsning. Det kommer også an på, om du er mand eller. I denne omgang, fortæller hun om en oplevelse med sport i 2 eren.\nFru Lummer vil på bedste vis, guide dig lidt gennem de vigtige punkter til fantastisk analsex, for mellem os, så er de mest fantastiske orgasmer jeg har haft foregået i 2eren. Se med i playeren øverst og få svar på, hvordan det skal gøres. Så nogle gange er man nødt til at presse lidt på for at få tingene, som man vil have dem. En finger glide ind i skeden, så flytter du fokus fra numsehullet, og hun vil slappe mere. Eva: - Selv om Jimmy er noget ældre end mig, så har jeg en del mere seksuel erfaring end ham. Gratis Fod Fetish Porno Sort Par Sex Brylle G Punkt Dildo Porno Med Katja. Læs også: Guide til 8 af mandens erogene zoner. Det er det frækkeste, og jeg kommer simpelthen så voldsomt, når jeg får besøg i bagdøren. For at komme igang med sport i 2eren, kræver et grundigt forarbejde og lidt lektielæsning. Skulle der komme en lille revne, så fat i lægen. Sex og samliv Sådan lærte Lærke at elske blowjob. Og det kan godt være, at det lyder mærkeligt, men jeg elsker virkelig analsex. Dette indlæg indeholder reklamelinks til dem der skulle være i tvivl, så taler jeg ikke om fodbold og sportslørdag! Har I investeret i en buttplug, er det bare at gå i gang.\n- sitemap Jeg satte mig på knæ foran ham for at kunne give ham et ordentligt blowjob. Heldigvis har han ikke en særlig lang pik (hvilket er perfekt for sådan en som. Her kommer nogle af hans bedste råd for at give et godt blowjob. Brug tunge, ikke tænder. Hardcore Sm Eskort Danmark Erotikkino freiburg darkroom hetero / Dirty chat Sex on free sex m normal sex gratis pornografi anal massage Bordeller I Odense Gratis Sex Cam / Pornofilm Med Kvinder HD-PornHub Porn Videos - PornHub XXX Movies - PornHub porno Nøgne Nisse Piger, massage, djursland Det er en sandhed med modifikationer, for han. Blowjob, at være dominerende, missionær, blide våde kys, fræk snak. Det perfekte blowjob for en mand.\nStadig langsomt, for får du først lavet revner i hende eller hun oplever smerte når du trænger ind, får du aldrig lov til at komme ind i det hul igen! Jeg vil jo gerne glæde min kæreste, men jeg havde rigtigt svært ved at opfylde hendes ønsker lige på et punkt. Læs også: anal bologna bakecaincontri bakeca massaggi verona Fisting guide, sådan kommer du igang. Når to mennesker mødes, skal der findes en masse områder, hvor man kan nå en fælles forståelse. Den peger nemlig op i den rigtige vinkel, så du rammer prostatakirtlen. Smørrelse inden du trænger ind med fingeren. Men jeg ved ikke, hvordan det var gået, hvis ikke Eva havde taget springet og overrasket mig på den måde. Overvejet at de to ingredienser i udlandet levende sexfilm russisk kvinder sport i 2 eren anal sex træner næsby fed som mange steder. Vi føler forskelligt, modtager forskelligt og bearbejdes forskelligt. Det hjælper ikke noget at skynde sig. Ligesom mange kvinder, er det ikke indput men output hul, og ofte er kommentaren, jeg er ikke bøsse så det går vel under almindelig homofobi. Trin 2, forvent ikke, at du kan stikke banditten ind i hende med det samme, hun skal varmes op, nusses om og forberedes. Liv levende sexfilm russisk kvinder sport i 2 eren anal sex træner næsby fed ved de kan udføre for, et velrenommeret betalingssystem, hvad hun. Sex 101 Film Gamle Skagen Noveller Porno Busty Pige Big Ass Stripper Tøj.\nEmail Facebook 0 Twitter Linkedin). Signes brevkasse 18-årig pige besat af analsex. Det handler nemlig om, at få hende til at slappe. Når du når til det, skal hun nusses udenpå. Se også: TV: Sådan får du hende til at elske blowjobs. Ellers kan jeg anbefale en lavementpose der fås billigt på apoteket. Se også: 6 tegn på du er røvfetichist. Alle fyre synes da, at analsex er rigtigt uartigt, men ikke lige præcis den ene fyr, som jeg forelsker mig. Jeg tog en af de dildoer, som vi har købt til mig, og så begyndte jeg at bolle ham lige så forsigtigt bagi, mens jeg gav ham et blowjob. Jeg havde aldrig troet, at det kunne være så godt. Stort udvalg af glidecremer og anallegetøj. Se også: Læserne: Så fræk er vores analsex. Vi alle, der ikke arbejde hårdere og vare. Trin 4, når du kan mærke at hun er modtagelig og klar, afslappet og åben, prikker du med spidsen forsigtigt, husk på, den er jo lidt større end din finger! Hvis du er mand og skal gøre din kvinde klar, så læs med her: Trin 1, grundig rengøring og s mørrelse masser af smørrelse!\nHolstebro gamle kvinde søger mand for ældre 20 for sex 905\nBondage für anfänger korsett onlineshop 113\nTawan thai massage strapon websites 90\nJysk vesterbrogade åbningstider vojensdream 362


Den årlige business case undersøgelse - 1stroke\n1stroke gennemfører hvert år en stor undersøgelse af, hvordan danske organisationer anvender business casen.\nBusiness case undersøgelserne fokuserer over tid på, hvor effektiv business casen opfattes at være, og ikke mindst hvor stor en del af de forventede gevinster, der bliver realiseret og dokumenteret.\nMed over 1000 respondenter har vi et godt grundlag at tale ud fra.\nUndersøgelsen kortlægger brugen af business cases i private virksomheder såvel som offentlige organisationer. Den store forskel mellem de to sektorer er, at staten har indført en obligatorisk model, som skal følges for projekter over 10 mio. kr., hvorimod det i den private sektor er virksomhedsspecifikt.\nSpørgeskemaet og de personlige interview er derfor målrettet mod hver af de to sektorer.\n1stroke – BC undersøgelse 2019\n1stroke – BC undersøgelse 2018\n1stroke – BC undersøgelse 2017\n1stroke – BC undersøgelse 2016\n1stroke – BC undersøgelse 2015\n1stroke – BC undersøgelse 2014\n1stroke – BC undersøgelse 2013\n1stroke – BC undersøgelse 2012\nUndersøgelsen har bl.a. være brugt i Berlingske Business i artiklen business casen flytter ud af de offentlige direktionsgange.\nMed undersøgelsen har 1stroke løbende afdækket:\nHvis I har spørgsmål til undersøgelserne, er I velkomne til at kontakte CEO, Martin J. Ernst på 3360 7576 eller skrive til os på info@1stroke.dk.\nFind mere inspiration til den gode business case og gevinstrealisering på vores faglige site businesscase.dk og læs om vores bøger “Mastering the Business Case” og “Business casen 361° – hele vejen rundt om gevinstrealisering”.


Apple skaber første tv-serie til egen streamingtjeneste\nDen amerikanske tech-gigant producerer for første gang en tv-serie, der skal sendes eksklusivt på selskabets streamingtjeneste Apple Music.\nOffentliggjort: 15.02.16 kl. 14:40\nApple barsler med selskabets første skridt ind i tv-branchen. Den amerikanske tech-gigant lancerer sin første egenproducerede tv-serie under titlen ”Vital Signs”, og omdrejningspunktet bliver eftersigende rapperen, musikproduceren og forretningsmanden Dr. Dres liv.\nDermed kaster Apple sig ind i kampen mod konkurrenter som Netflix, Amazon og ikke mindst Spotify, der for nylig annoncerede sin egen videostreamingtjeneste med indhold fra ESPN, Comedy Central, BBC, Vice Media og MTG-koncernen.\nDen kommende tv-serie bliver ifølge Wall Street Journal tilgængelig på abonnementstjenesten Apple Music. Det står endnu ikke klart, hvornår serien får premiere.\nApple købte i 2014 Dr. Dres selskab Beats, der blandt andet er kendt for at producere hovedtelefoner og stremingtjenesten Beats Music, for tre mia. dollar (20 mia. kr.).\nTv-serien ”Vital Signs” bliver eftersigende baseret på Dr. Dres tilværelse – fra begyndelsen i den kriminalitetshærgede Los Angeles-forstad Compton til livet som succesrig forretningsmand.


Skab gode vaner, DER HOLDER!\nKøb adgang med det samme!\nKLIK PLAY for at høre om workshoppen\nHvorfor det er vigtigt med vaner, der holder ved...\nDit liv er styret af dine vaner, og du skal kunne holde fast i de gode vaner. På workshoppen arbejder vi med, hvordan ændrer vaner fra de knap så gode til de gode - og med et særligt fokus på alle de ting vi kan gøre, for at sørge for at gode vaner også HOLDER VED. Du får mine redskaber og tips til, hvad der virker bedst.\n10 gode vaner, der giver ro - Du får fif til 10 gode vaner, som giver dig mere ro og overskud i dit liv.\nPodcast om vaner - Du får du en podcast om vaner fra mit populære onlineforløb 'Fra kaos til kærlighed - Få ro i dit hjem på 12 uger'.\nVideoer om et harmonisk familieliv - Gode råd til at skabe et mere harmonisk familieliv, hvor alle har en vigtig rolle. Masser af idéer til kærlig børneinddragelse samt gode råd til at gøre det til en vane, at have børnene med i de naturlige hverdagssysler.\nRytme - Hvad betyder rytme for vores liv? Hvordan kan vi ved at arbejde med rytme komme tættere på naturen og os selv? Det får du svar på på workshoppen.\nWorkshoppen er et onlineforløb, som kombinerer undervisning og erfaringsudveksling i et stærkt fællesskab af ligesindede, med konkrete værktøjer og øvelser.\nDu følger workshoppen i det tempo, der passer dig bedst. Undervisningen består af en god blanding af lydfiler, film, tekst og arbejdsark.\nDer er mulighed for at dele din udvikling i en lukket facebookgruppe. Vi udveksler erfaringer, deler med hinanden og fejrer vores sejre i det omfang, du ønsker det.\nKøb plads og start med det samme!


Icepeak - UDSALG ONLINE- find udsalg & tilbud - Billige dametøj shops online forhandlere med online udsalg af Icepeak - Dametøj & Damemode online - Spar 25%-75% - Gode tilbud og udsalg\nProdukt resultat for Icepeak (viser 1 to 25 of 141)\nIcepeak ADORA Hardshelljakke aqua (IC141F020K11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Regn- & outdoorjakker.Icepeak ADORA Hardshelljakke aqua Sport på Zalando.dk Materiale 100% polyester Sport nu gratis levering\nIcepeak ADORA Hardshelljakke black (IC141F020Q11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Regn- & outdoorjakker.Icepeak ADORA Hardshelljakke black Sport på Zalando.dk Materiale 100% polyester Sport nu gratis levering\nIcepeak ADORA Hardshelljakke coral red (IC141F020G11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Regn- & outdoorjakker.Icepeak ADORA Hardshelljakke coral red Sport på Zalando.dk Materiale 100% polyester Sport nu gratis levering\nIcepeak AINO Hardshelljakke aqua (IC141B069K11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Outdoor jakker.Icepeak AINO Hardshelljakke aqua Sale på Zalando.dk Materiale 100% polyamid Sale nu gratis levering\nIcepeak AINO Hardshelljakke schwarz (IC141B069802)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Regn- & outdoorjakker.Icepeak AINO Hardshelljakke schwarz Sport på Zalando.dk Materiale 100% polyamid Sport nu gratis levering\nIcepeak GALENA Veste black (IC141F03YQ11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Veste.Icepeak GALENA Veste black Sale på Zalando.dk Materiale 100% polyamid Sale nu gratis levering\nIcepeak JACIA Softshell jakker dark bluegrey (IC141F02UK11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Softshell jakker.Icepeak JACIA Softshell jakker dark bluegrey Sale på Zalando.dk Materiale 94% polyester, 6% elasthan Sale nu gratis levering\nIcepeak JANE Outdoor jakke ultramarine (IC141F02KK11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Outdoor jakker.Icepeak JANE Outdoor jakke ultramarine Sale på Zalando.dk Materiale 100% polyester Sale nu gratis levering\nIcepeak JANICA Sweatjakke Træningstrøjer black (IC141F02DQ11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Trøjer & sweaters / Sweatjakker.Icepeak JANICA Sweatjakke Træningstrøjer black Sale på Zalando.dk Materiale 80% polyakryl, 10% polyamid, 7% uld, 3% polyester Sale n\nIcepeak JASMIN Outdoor jakke korallenrot (IC141F02JG11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Outdoor jakker.Icepeak JASMIN Outdoor jakke korallenrot Sale på Zalando.dk Materiale 100% polyester Sale nu gratis levering\nIcepeak JASMIN Outdoor jakke marineblau (IC141F02JQ11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Outdoor jakker.Icepeak JASMIN Outdoor jakke marineblau Sale på Zalando.dk Materiale 100% polyester Sale nu gratis levering\nIcepeak JAYLEE Fleecejakker black (IC141G001Q11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Fleecejakker.Icepeak JAYLEE Fleecejakker black Sport på Zalando.dk Materiale 100% polyester Sport nu gratis levering\nIcepeak JEMINA Softshell jakker burgunder (IC141F030G11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Softshell jakker.Icepeak JEMINA Softshell jakker burgunder Sale på Zalando.dk Materiale 100% polyester Sale nu gratis levering\nIcepeak JEMINA Softshell jakker naturweiÃŸ (IC141F030A11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Softshell jakker.Icepeak JEMINA Softshell jakker naturweiÃŸ Sale på Zalando.dk Materiale 100% polyester Sale nu gratis levering\nIcepeak JEMMA Veste naturweiss (IC141F036A11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Veste.Icepeak JEMMA Veste naturweiss Sale på Zalando.dk Materiale 100% polyester Sale nu gratis levering\nIcepeak JENNA Outdoor jakke hell grau (IC141F02NC11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Outdoor jakker.Icepeak JENNA Outdoor jakke hell grau Sale på Zalando.dk Materiale 71% polyester, 29% polyamid Sale nu gratis levering\nIcepeak JESSIE Dunjakker korallenrot (IC141F02WG11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Vinterjakker & -frakker.Icepeak JESSIE Dunjakker korallenrot Sale på Zalando.dk Materiale 100% polyester Sale nu gratis levering\nIcepeak JETTA Softshell jakker perlweiÃŸ (IC141F02SC11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Softshell jakker.Icepeak JETTA Softshell jakker perlweiÃŸ Sale på Zalando.dk Materiale 94% polyester, 6% elasthan Sale nu gratis levering\nIcepeak JILL I Dunfrakker perlweiss (IC141F02TA11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Vinterjakker & -frakker.Icepeak JILL I Dunfrakker perlweiss Sale på Zalando.dk Materiale 100% polyester Sale nu gratis levering\nIcepeak JOCOSA Softshell jakker brown (IC141F02CO11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Softshell jakker.Icepeak JOCOSA Softshell jakker brown Sale på Zalando.dk Materiale 100% polyester Sale nu gratis levering\nIcepeak JOLEEN Outdoor jakke hellgrau (IC141F02IQ11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Outdoor jakker.Icepeak JOLEEN Outdoor jakke hellgrau Sale på Zalando.dk Materiale 100% polyester Sale nu gratis levering\nIcepeak JOLIE Outdoor jakke dunkel braun (IC141F02PO11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Outdoor jakker.Icepeak JOLIE Outdoor jakke dunkel braun Sale på Zalando.dk Materiale 100% polyamid Sale nu gratis levering\nIcepeak JOLIE Outdoor jakke korallenrot (IC141F02PG11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Outdoor jakker.Icepeak JOLIE Outdoor jakke korallenrot Sale på Zalando.dk Materiale 100% polyamid Sale nu gratis levering\nIcepeak JORDIE Vinterfrakker schwarz (IC141F02XQ11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Vinterjakker & -frakker.Icepeak JORDIE Vinterfrakker schwarz Sale på Zalando.dk Materiale 100% polyester Sale nu gratis levering\nIcepeak JOYCE Parkaer mahagoni (IC141F02RO11)\nGode tilbud og udsalg på Icepeak. Icepeak findes i Damer / Sale / Sport / Sportstøj / Jakker & veste / Vinterjakker & -frakker.Icepeak JOYCE Parkaer mahagoni Sale på Zalando.dk Materiale 85% polyester, 15% polyamid Sale nu gratis levering\nmodetøj, dametøj, smykker Køb Icepeak online damemode-online.dk hjælper dig med at finde forhandlere og bedste tilbud på Icepeak


Hide and Seek | One Direction - ⓢ KAPITEL 3 | NOTES - Movellas\n5. ⓢ KAPITEL 3 | NOTES\nDet undrede mig, at der var lyst, da jeg stod op. Godt nok var det en mild vinter, men der plejede alligevel at være bulrende mørkt udenfor, når jeg stod op. Da jeg så på klokken, forstod jeg, at det var fordi, klokken var over ti.\n”Wow, lillesøster!” udbrød Samuel og holdt sig for øjnene, da jeg trådte ind i køkkenet, hvor der duftede af nybrygget kaffe og vafler. ”Gå hellere ud og få gjort noget ved den løvemanke, du ser forfærdelig ud!”\n”Åh, hold din kæft!” gav jeg igen og dumpede ned på en stol overfor Julien, der sad begravet i en avis fra i går. Han kiggede end ikke op, da Samuel med vilje væltede en stol og lod som om, han var ved at besvime. Jeg rullede øjne af ham og lod mit blik vandre rundt i køkkenet, men jeg fandt ikke, hvad jeg søgte. ”Hvor er vaflerne?” spurgte jeg. ”Jeg kan lugte, I har lavet dem.”\nSamuel stoppede sit latterlige skuespil og så på mig med en trækning i mundvigen, der mindede utroligt meget om et tilbageholdt smil. ”De er væk,” sagde han. ”Julien åd dem alle sammen, selvom jeg blev ved med at sige til ham, at han skulle gemme nogle til dig.” Hans stemme lød beklagelig, men smilet på hans ansigt fortalte mig, at han overhovedet ikke havde ondt af mig. Han syntes nærmere, det var sjovt, at jeg ikke fik noget.\nNu blandede Julien sig. ”Jeg håber, du er klar over, at han lyver.” Jeg nikkede og sendte Samuel et spidst blik.\n”Din grådige gris!” udbrød jeg og kastede en peberbøsse, der stod på bordet, efter ham. Han undveg med lethed, og den stakkels peberbøsse landede med en voldsom buldren i vasken, så det lød som et tordenskrald. Samuel grinede hånligt af mig. ”Så giv mig i det mindste noget kaffe,” sagde jeg og greb Juliens tomme kaffekrus. Samuel fyldte mit krus med den velkendte brune væske, men den dampede ikke på samme måde, som den plejede, og da jeg med bange anelser tog en slurk, måtte jeg hostende spytte den ud igen, da mine anelser blev bekræftet.\n”Føj for helvede!” spyttede jeg. ”Hvor lang tid har det stået? Det er jo lunkent!”\nSamuel trak på skulderen og så over på Julien for at få svar, men han var stadig optaget af sin avis. ”Jeg tror, det er fra i går,” svarede han med en rynke i panden.\n”Hæld det dog ud og giv mig noget ordenligt kaffe, din idiot.” Samuel grinede igen og fandt den kaffekande, han havde gemt væk bag køleskabet, frem og skænkede mig en kop dampende varm kaffe. Tilfredst lagde jeg hænderne omkring det og førte det op til mine læber, men inden jeg tippede kruset for at lade den varme væske løbe ind i min mund, stoppede jeg og så igen over på Samuel. ”Sukker,” sagde jeg. ”Jeg mangler sukker.”\nSamuel sukkede af mig, men hentede sukkeret til mig og så med smalle øjne til, da jeg hældte teskefuld efter teskefuld sukker i min kaffe. Han plejede ellers aldrig at være så hjælpsom. Jeg gik ud fra, det var fordi, jeg lige var blevet lukket ud, ellers ville han aldrig lade mig hundse sådan rundt med ham.\n”Du bliver diabetiker, det har jeg altid sagt,” mumlede Samuel, da jeg tippede den syvende teskefuld sukker over i kaffen. Jeg ignorerede ham og kunne endelig nyde min kaffe, som jeg ville have den. Brandvarm og sødet til med sukker.\nI det samme lagde Julien avisen fra sig og lænede sig frem på albuerne. ”Har i egentlig hørt noget fra Harry Styles?” spurgte han med et grin.\nSamuels ansigt lyste op, som han stod lænet op af køleskabet i en afslappet position. Jeg tog en slurk af min kaffe og rystede på hovedet. ”Intet.”\n”Jamen så var det jo vellykket.” Julien lænede sig tilbage med en tilfreds mine. ”Ikke at jeg havde forventet andet. At smadre vinduer er noget af det letteste. Hvis vi blev fanget i det, ville jeg aldrig kunne se mig selv i øjnene igen.”\n”Jeg synes nu alligevel, du stramte den ved at blive der, indtil han opdagede det,” mumlede jeg med munden fuld af brødkrummer. Samuel havde alligevel ladet den kærlige bror tage over og havde smidt en humpel brød fra skabet til mig på bordet, og den sad jeg nu og gumlede på. ”Hvis ikke ruderne var tonede bag i, havde jeg ikke ladet dig gøre det.”\nSamuel lod ikke til at høre et ord af, hvad jeg sagde. I stedet var han helt væk i sin egne tanker. ”Kunne det ikke være fedt,” spurgte han, ”at overmale hans hus med grafitti? Det er hvidt, er det ikke?”\nJeg sad tavst og fulgte med i deres samtale, da minderne fra i går pludselig overvældede mig og fik mig til at kigge ned i bordet med et anspændt drag om munden. Georgia var her ikke mere. Kendsgerningen slog mig ikke helt så hårdt som i går, men alligevel måtte jeg presse læberne sammen for ikke at lade tårerne stige op i mine øjne. Det var så uretfærdigt.\nJeg så op, da Samuel sagde mit navn.\n”Hvad siger du, Savannah? Er du klar på en gang grafitti?”\nJeg pressede fortsat læberne sammen til en smal streg og rystede på hovedet. Hvorfor havde jeg ikke arvet Samuels fantastiske evne til ikke at vise de mindste følelser? ”Ikke nu,” mumlede jeg. ”Jeg er ikke i humør til det.”\nJeg mærkede begge drenges blik hvile på mig. Jeg havde fortalt dem alt, hvad Marc havde sagt i går, så selvfølgelig vidste de, hvad det her gik ud på.\n”Det er Georgia, er det ikke?” Samuel behøvede ikke noget svar, før han fortsatte. ”Jeg forstår godt, at det … det gør ondt, men vil du lade det gå ud over os?” Ordene lød malplacerede i Samuels mund. Han var ikke typen, der talte om følelser, og at høre ham sige, at noget gjorde ondt, virkede helt forkert.\n”Du aner ikke, hvor kedeligt det er at sidde her dag efter dag og lave ingenting.” Det var Julien, der brød ind. ”Tro mig, det ved vi alt om. Vi lavede ikke andet den første måned af din tid i fængslet.”\nJeg kunne ikke forhindre et minimalistisk smil i at bryde frem på mine læber. ”Du får det til at lyde, som om i har spraymalet hele Big Ben.”\nJulien smilede. ”Du vil ikke vide, hvad vi har lavet, Savannah.”\nEfter en opildnende peptalk hvor Samuel mindede mig om, at alle fem drenge var mistænkt for at være mordere – og oven i købet Georgias morder – var mit dårlige humør blevet rystet af mig. Det havde straks fået mit hjerte til at banke hårdere, og der gik ikke to minutter, før jeg var med på idéen.\nVi var dog blevet enige om, at det ville være smartere at male på Louis Tomlinsons hus, da vi så ville sprede vores budskab og ikke bare chikanere Harry. Chancen for at Louis havde gjort det, var jo også mindst lige så stor.\nDa vi sad i bilen og var på vej hen til Louis' hus, og Samuel sad og bladrede i en telefonbog i sin søgen efter Louis' adresse, kunne jeg ikke holde mine ord inde mere.\n”I aner ikke, hvor meget jeg har savnet det her,” sagde jeg smilende og lænede mig frem i sædet, så jeg bedre kunne tale med drengene, der begge sad foran, hvor de mørke ruder ikke skjulte dem. ”Jeg misunder jer virkelig for at have kunnet gøre det hver dag, mens jeg sad og åd havregrød inde bag tremmer!”\n”Vi har skam også savnet at have dig med,” sagde Julien og drejede hovedet for at se på mig. ”Det er ikke det samme uden dine klodsede fingre.”\nJeg fnøs og kastede mig tilbage i sædet. ”Mine fingre er faktisk lange, slanke og meget feminine. Du er bare misundelig over, at dine er fede pølser.” Jeg borede en finger ned i et af hullerne i betrækket, for at få afløb for nogle af de nervøse følelser, der fyldte mig mere og mere, efterhånden som vi kom tættere på målet. Det irriterede mig at indse, at det var så lang tid siden, jeg havde gjort noget beskidt, at jeg igen var begyndt at blive nervøs. Sådan havde det også været i starten, men som tiden gik, blev nervøsiteten afløst af en berusende følelse, der var lige til at blive afhængig af.\nResten af vejen hen til vores mål, sad jeg med en rynke i panden og en følelse af, at jeg blev nødt til fuldstændigt at overmale det hus. Det var Julien, der havde kastet stenen mod Harrys vindue, og da havde jeg ikke været bekymret eller nervøs, fordi jeg var så tændt over tabet på Georgia. Det, og så det faktum, at jeg sad beskyttet i mørket bag i bilen, hvor der ikke var nogen risiko for, at jeg ville blive set, havde gjort mig tryg.\nDa Jentine pludselig holdt stille, vidste jeg, at det var tid. Jeg forsøgte ihærdigt at ryste tvivlen af mig, da jeg åbnede døren og sprang ud på fortovet, hvor Samuel og Julien allerede stod og betragtede det store hus, der tårnede sig op over os. Det virkede enormt i forhold til vores eget lille skur derhjemme.\n”Gardinerne er rullet for,” informerede Julien, og ganske rigtigt var der trukket pæne, hvide gardiner hen over alle vinduerne, der vendte ud mod vejen.\n”Det er, som om han gerne vil have, vi skal komme,” udbrød Samuel med et bredt grin. ”Lad os komme i gang!” Han åbnede bagagerummet og hev en stor kasse med spraymaling frem. ”Men forsøg at lade være med at gå ind forbi vinduerne, så afslører vi os selv.”\nJeg nikkede, greb en blå dåse, hev hætten på min hættetrøje op og sneg mig op ad havegangen med Samuel og Julien i hælene. De havde også taget store hættetrøjer på, og selvom det ikke skjulte vores ansigter, vakte det mindre opsigt end tre krumryggede skikkelser, der rendte rundt med sorte elefanthuer.\nJeg fandt et sted ikke langt fra døren og rystede dåsen, så kuglen indeni raslede rundt, og indholdet blev blandet. Den spruttede voldsomt, da jeg prøvende lavede en ujævn streg ned ad murstensvæggen, men efter et par forsøg lavede jeg en flot, lige linje, som jeg sagtens kunne arbejde videre på. Jeg besluttede at gribe en brun og lave noget lignende en grim trold med lange hugtænder og et forvredent menneskelig i hænderne. Jeg vidste ikke, hvor det kom fra. Jeg havde aldrig været en stor kunster, men nogle gange løb fantasien bare af med mig. Et par meter fra mig, havde Julien næsten færdiggjort en sort slange, men Samuel havde bevæget sig om på den anden side af huset, så han var ikke til at se.\n”Hvad fanden er det?” Jeg kiggede op og så Julien stå og stirre på min trold. Jeg trådte et skridt tilbage og kunne godt se, hvad han mente. Den lignede ikke en trold. Det var nærmere en forvokset udgave af Peter Plys med Grislingen i hånden – dog med hugtænder, som faktisk var lykkedes ret godt.\nJeg valgte at trække på skulderen og vendte mig for at kaste en kommentar efter Juliens nu færdige slange, men det gik op for mig, at der intet var at kritisere. Jeg klemte øjnene sammen til smalle sprækker og skulle til at fortælle ham, hvor uretfærdigt det var, at han rent faktisk kunne male, da en lyd bag mig fik mig til at stivne og snurre rundt.\nTil min skræk mødte jeg et par lige så overraskede øjne som mine. De var grønne og omkranset af mørke øjenvipper, men det var først, da jeg sled blikket væk fra hans øjne og betragtede hele hans ansigt, at jeg genkendte ham. Og da frøs mit blod is.\nSom jeg stod der og stirrede med store, forskrækkede øjne på den berømte Harry Styles, hørte jeg fodtrin bag mig, og instinktivt vidste jeg, at Julien var løbet væk. Jeg vidste, at jeg burde vende rundt og gøre præcis det samme, men skrækken lammede mig og fik mig til at stå frosset fast med spraydåsen i den ene hånd.\nJeg lod mit blik glide ned, og jeg så, at han havde en skraldepose i hånden. Det havde altså ikke været hans hensigt at afsløre os, han skulle blot ud med skraldespanden.\n”Hvad fanden … ” Hans blik nåede mit kunstværk på husmuren, og i det samme faldt posen ud af hånden på ham, så skraldet væltede ud over fliserne.\n”Jeg … ” Harry rettede hurtigt sine øjne mod mig, da det enkelte ord forlod mine læber, og da gik det op for mig, at jo længere jeg stod og gloede, jo bedre ville han huske mit ansigt. Det gjaldt om at komme væk. I det samme lød der motorstøj nede fra vejen, og da jeg tog chancen og så til siden, så jeg Samuel sidde bag rattet på Jentine, der holdt og prustende og ventede på mig.\nNu reagerede Harry. ”Den bil,” udbrød han, ”den holdt udenfor mit hus! I smadrede mit vindue, og nu laver i hærværk på Louis' hus! Hvad fanden er I for nogle?”\nJeg tog mig voldsomt sammen og med lidt viljestyrke fik jeg igen gang i mine ellers stivnede ben. Med hjertet bankende helt oppe i halsen, vendte jeg rundt og styrtede ned ad havegangen med kurs mod den sorte bil.\nJeg hørte Harrys vrede stemme bag mig, da jeg løb og smed spraydåsen fra mig i græsset.\n”Jeg ringer efter politiet!” råbte han. ”Jeg-”\nMere hørte jeg ikke, før kastede jeg mig ind i bilen og smækkede døren i efter mig. ”Kør, forhelvede!” råbte jeg panisk og spændte for en gang skyld selen. ”Kør!”\nSolens sidste stråler slikkede hen over det kolde gulv, da jeg satte mig ind i stuen med Marc, der som lovet var kommet for at vise mig Georgias noter. Det var sen eftermiddag, og det overraskede mig, at han ikke bare var kommet i morgen på et ordenligt tidspunkt. Han måtte arbejde døgnet rundt.\nDenne gang var jeg ikke nær så chokeret og overvældet over endelig at være hjemme, så da jeg betragtede Marc, der satte sig ned i sofaen, hvor han også havde siddet i går, gik det op for mig, hvor godt han så ud. Cowboybukserne sad stramt til om hans ben, og under jakken strammede T-shirten hen over brystet. På kinderne havde han lette skægstubbe, og øjnene var omkranset af et sæt lyse øjenvipper. Jeg sled blikket væk fra ham og gik over og satte mig i sofaen ved siden af ham.\nHan havde en mappe under armen, som han tog frem og åbnede. Inden i lå en masse ordnede papirer, som sikkert hørte til Georgias sag. Jeg kiggede nysgerrigt på dem, men Marc hev hurtigt to papirer ud af bunken og klappede så mappen sammen igen, så jeg ikke nåede at fange mere end et par ord.\n”Du ser ud, som om du er kommet dig over nyheden.” Marc så på mig med sine blå øjne.\nJeg mødte roligt hans blik og nikkede. ”Det er overvældende, men jeg har affundet mig med det.” Jeg rullede lidt med skuldrene og lagde nakken tilbage. ”Dog sov jeg ikke så godt i nat.”\nMarc nikkede, som om det ikke overraskede ham. ”Du har sikkert været anspændt. Det ser jeg tit. Jeg kan vise dig et par tricks en dag.” Han så på mig med varme i blikket.\nJeg smilede. ”Massage?”\nMarc førte hånden op til mine skuldre og berørte et punkt tæt ved nakken med sine varme fingerspidser. ”Lige her,” sagde han og fjernede sin hånd igen. Dog fastholdt han hele tiden mine øjne. Han sad så tæt på, at jeg kunne se de små gnister, der var pænt fordelt i den blå farve.\n”Noterne,” mumlede jeg. ”Hvad med dem?”\n”Undskyld.” Marc rettede sig op og smilede skævt til mig. ”Jeg blev distraheret.” Han rettede igen sin opmærksomhed mod papirerne i hans skød, men det diskrete blik han sendte mig, fortalte mig det indlysende. Han flirtede med mig.\n”Det her er en kopi af noterne.” Marc rakte mig et stykke hvidt papir, hvor en enkelt kaffeplet havde bredt sig i det ene hjørne. Jeg skimmede hurtigt de mange bogstaver og tal.\nO978W 59JO8HW9H, V9OE3O8T3 53HE3HWER 9F34R94 WIH IP43W53. AQ6H JQO8I, R94Y9OE35 58O IP43W53H 34 W35 70. O8QJ 0Q6H3, 0+ W59RR34. H8QOO Y94QH, YQ4 90T8F35 9H3 E843D589H 9T 90G6TT34 H7 H65 GQHE 8 WJ7T. YQ446 W56O3W, Y3JJ3O8G R3J+48T EQ5534.\n”Jeg vidste slet ikke, at Georgia kunne skrive den slags kodesprog,” mumlede jeg mest for mig selv. ”Det her er jo helt uforståeligt.” Jeg gav Marc papiret tilbage.\n”Faktisk er det ikke videre kompliceret, når man har løsningen. Vores folk fandt ud af, at det er en metode, man oftest bruger på computeren. Det hænger nemlig sådan sammen, at du i stedet for at trykke på det bogstav, du skal bruge, hopper en linje op på tastaturet og går en smule til venstre. Nu har vi ikke en computer her, så du kan se det, men et L ville for eksempel blive til et O, og E til 3. Her har du oversættelsen.”\nJeg tog lettere nervøs i mod et papir magen til, men denne gang var sammensætningen af bogstaverne velkendt, og jeg havde ingen problemer med at læse ordene. Jeg tog en dyb indånding, før jeg tillod mig selv at læse det.\nJeg rynkede panden og så op på Marc. ”Har Georgia fundet ud af det her selv?”\nMarc lod mig beholde papiret og svarede med en rolig og professionel stemme. ”Som sagt er der ingen beviser for, at noget af det her skulle være sandt. Vi taler med de fem drenge i morgen og hører, hvad de har at sige til det.”\n”Men hvad hvis de benægter det? De er verdenskendte popstjerner, jeg er sikker på, de forstår at lyve.”\n”Den mulighed er der altid.” Jeg sukkede, og Marc så på mig med medfølende øjne. ”Jeg lover, at jeg vil gøre alt for at opklare det her, Savannah.”\nJeg så ind i Marcs unge ansigt og nikkede stille. ”Det sætter jeg pris på.” Jeg knugede oversættelsen mellem mine fingre og overvejede kort, hvorvidt det var smart at bede om en kopi. Da Marc lagde en hånd på mit knæ og knugede det let, var min tvivl dog hurtig væk, og jeg tog chancen. ”Kan jeg beholde det? Jeg kan bare tage en kopi?”\nHan så længe på mig, mens han overvejede mit forslag. Havde mine hænder ikke været fuldt synlige, havde jeg måske krydset fingre. Til sidst nikkede han og rejste sig op i en hurtig bevægelse. ”Vi gør en undtagelse,” sagde han lavmælt med et smil på læben. Så samlede han sin mappe op. ”Vi er vist færdige for nu, men jeg regner med at se dig igen om et par dage, når jeg kalder One Direction ind, så vi kan få en snak med dem på politistationen. Jeg går ud fra, at du gerne vil se dem?”\nJeg nikkede hurtigt og sprang hen for at åbne døren for ham. Han smilede, da han passerede mig og gik ud i gangen og videre hen til hoveddøren, som han selv åbnede. ”Farvel, Savannah,” sagde han, inden han lukkede døren og efterlod mig alene tilbage i huset.\nJulien og Samuel var ikke hjemme. Jeg vidste ikke, hvor de var henne, eller hvad de lavede, men det var garanteret noget ulovligt. De to havde ikke andet i hovedet.\nJeg satte mig ind i den mørke stue igen og sank dybt ned i sofaen med oversættelsen af Georgias noter mellem fingrene. Jeg stirrede intenst på det et par minutter, men lagde det så fra mig med et suk. Med benene trukket op under mig sad jeg og lod mine tanker vandre.\nDer var sket meget den dag. Først havde Harry Styles taget os i at male grafitti, og nu havde Georgia afsløret alle One Directions hemmeligheder for mig. Marc sagde ganske vist, at der ingen garanti var for, at det var sandt, men jeg troede fuldt og fast på Georgias noter, og uanset hvor meget de drenge løj og benægtede historierne, ville jeg altid finde dem skyldige. Jeg var sikker på, at en af dem havde gjort det. Spørgsmålet var bare hvem af dem.\nRaseriet blev tændt i mig, da jeg så de fem popglade drenge for mig med Georgias blod på hænderne. Jeg knugede ubevidst mine næver sammen og trak vejret dybt.\nGeorgia var død, men det var drengenes hemmeligheder ikke. Ingen andre end mig og politiet vidste, hvad de fem drenge gemte under overfladen. Georgia ville have sørget for, at hele verden fik det at vide, men nu var hun væk.\nI det samme vidste jeg, hvad jeg måtte gøre. Hvad der ville kompensere for Georgias død.\nJeg ville gøre hendes arbejde færdigt. Og jeg ville starte med Harry Styles.\nPå søndag bliver EM i Herning skudt i gang, og eftersom jeg er en trofast håndboldfan (jeg skal selvfølgelig ned og se både semifinale og finale) kommer jeg til at bruge mange af mine aftener på at sidde og heppe foran fjernsynet, og det kommer desværre til at gå ud over min tid om aftenen, hvor jeg normalt sætter mig ned og skriver. Jeg kan ikke helt sige, hvor meget det kommer til at forlænge ventetiden, men jeg tror ikke, det bliver noget voldsomt. Kender jeg mig selv ret, finder jeg alligevel tiden til at skrive. x


Væn hunden til at være alene - Hundetræning - Alt om kæledyr og dyr - 1\nForside > Hunde > Hundetræning\nNår hunden er blevet vant til at være alene, skal denne tilvænningen holdes ved lige. Det betyder, at du jævnligt skal forlade hunde i kort tid ad gangen – også selvom det ikke er nødvendigt, for eksempel fordi du har ferie. Hvis hunden i en periode har haft dig hos sig hele tiden, bliver overgangen for stor, når du begynder at arbejde igen og er væk flere timer dagligt.\nDerfor bliver hunden angst, når den lades alene, hvilket kan betyde, at den hyler, gør eller ødelægger ting i hjemmet. Husk, at hverken voksne hunde eller hvalpe bør være alene hjemme i mere end 5 timer ad gangen, og at en hvalp aldrig må være alene hjemme en hel dag. Hvis det er nødvendig at forlade hunden i længere tid, må du få nogen til at passe den.\nFind information om: Kæledyr dyr guiden guide