Priser - Behandler Methe Bengtsson\nAnsigts Zoneterapeut, Japansk lifiting og Healer\nStart din forandring i dag\nFysiske ubalancer, Fysiske sygdomme\nHar du brug for hjælp til at ændre din helbredstilstand?\nLad os begynde i dag\nMentale ubalancer, psykiske sygdomme\nHar du brug for hjælp til at ændre og finde årsagen til din psykiske og fysiske tilstand?\nFøler du dig tit presset og fortravlet og har brug for en pause fra hverdagen?\nLider du af hovedpine, tankemylder, søvnløshed, humørsvingninger og ingen appetit?\nGør din krop modstand?\nHar du ondt i ryggen, eksem, pms, migræne, fordøjelses problemer, gentagende betændelsestilstande, sukkersyge, m.m.?\nTrænger du til følelsen af ro og velvære?\nHar du brug for en behandling som får din glød frem i dit ansigt og afslapper dit nervesystem og din krop?\nSer du dig selv hele tiden gentage de samme mønstre i parforhold, på arbejdspladsen, i det hele taget i dit liv?\nHvad er en behandling hos mig?\nEn behandling hos mig er et ja til at blive bedre til at mærke, forstå og tage ansvar for, hvem du er.\nEn behandling hos mig indeholder samtale, hjemmeopgaver og energiarbejde.\nEn behandling hos mig vil gøre dig i stand til at foretage de ændringer, der skal til for at få en bedre balance i dit liv.\nEr behandling noget for mig?\nBehandling er for dig, som gerne vil sætte fokus på dig selv. Sætte fokus på det som generer dig i din krop eller dit sind.\nDet som ligger i din krop og dit sind, kræver opmærksomhed fra dig for at kunne ændres.\nDu kan lave ændringerne, når du ved hvordan og tager ansvaret.\nNår du kommer hos mig?\nJeg har min klinik på min privatadresse, Alsikemarken 83, 2860 søborg, i kælderen.\nNår du booker en tid hos mig via telefon, vil jeg spørge ind til hvad det er, du gerne vil have min hjælp til. Hvis jeg ikke tager telefonen, kan du lægge en besked, så ringer jeg dig op, lige så snart jeg er ledig.\nNår du booker en tid på mit booking system, beder jeg dig om, at du kort udfylder årsagen til henvendelsen.\nDu kan betale med kontanter eller med mobilepay efter behandlingen.\n1. Når du kommer til mig første gang\nMin klinik ligger på Alsikemarken 83, 2860 Søborg i kælderen. Der er gratis parkering lige uden for huset.\nFørste gang du kommer til en behandling hos mig, vil vi starte behandlingen med en samtale, hvor du får mulighed for at fortælle mere om dig og dit liv og de udfordringer, du kommer med.\nEfter en samtale som ca varer 10–15 minutter vil du blive lagt op på min briks med tøj på og blive pakket ind i et dejligt tæppe. Nu vil jeg så give dig den fysiske behandling af dit ansigt, fødder eller din krop.\n2. Hvor længe varer en behandling?\nEn behandling vare enten 60 minutter eller 90 minutter.\nDet afhænger af hvilken af mine behandlinger du har booket.\n3. Hvordan forløber en behandlingerne?\nEn Behandling starter med en samtale på ca. 10–20 minutter. Her taler vi om, hvad det er som gør, at du har henvendt dig.\nVi kan tale om alt det, der rører sig i dig, som du måske ikke taler med andre om.\nEfter samtalen bliver du lagt fuldt påklædt på min briks med et dejligt tæppe på og så laver jeg energiarbejdet.\nHer vil jeg gør brug af mine forskellige behandlingsformer, såsom ansigts zoneterapi, healing og mit klarsyn.\n4. Jeg har aldrig været til en behandling før:\nJeg er ofte det første menneske, du fortæller om hvad du tænker og føler, det kan være meget sårbart.\nDet er derfor helt naturligt at være nervøs og usikker, når du kommer til behandling.\nJeg vil derfor skabe et trygt og tillidsfuldt rum, hvor du kan fortælle om alt det som rør sig i dig.\n5. Hvad skal jeg forvente I forhold til min egen personlige udvikling:\nNår du er i et behandlingsforløb, vil du komme til at mærke forskellige følelser og få forskellige reaktioner i din krop.\nDet er helt naturligt.\nDet er min erfaring, at når du arbejder med din fysiske eller psykiske udvikling kan det tage lidt tid- og det er det hele værd.\nIndimellem kan det føles udfordrende, men lad os tale om det, da det kan være vejen til nye indsigter og forandring\nMine behandlinger og forløb:\nTidsbestilling kan ske direkte på Planway.com\nAnsigt Zoneterapi, Healing , Japansk lifting, Sindsro\nkr 800, —\nAnsigt Zoneterapi og Fod Zoneterapi, 75 minutter\nClairvoyance ca. 50–60 min.\n1.200, — kr.\nTelefon Clairvoyance: 30 min. *\nHusrensning i København og nærmeste omegn\n2.000, — kr. + Kørsel 300,- kr.\nHusrensning i resten af landet\nring 51241365 for pris.\nring 51241365 for pris\n300 kr. pr. deltager og 300 kr. for kørslen, hvis det er uden for Storkøbenhavn.\nEn sådan aften eller eftermiddag vil ca. vare 2 til 2,5 timer alt efter hvor mange deltagere der er.\nBetalingen skal ske forud.\nKlippekort til 5 gange\n750, kr pr gang\nBooking af tider aftales løbende\nKlippekortet gælder: Ansigt Zoneterapi, Healing, Japansk lifting, Sindsro\nDer betales på forhånd eller ved første behandlingstid\nNB: kortet er gyldigt i 52 uger, og de sidste klip skal. (læs mere i handelsbetingelser )\nKlippekort til 10 gange\n700, kr pr gang\nJeg synes, det er svært at skulle fortælle om mig selv, mest fordi jeg hele mit liv har haft fokus på, hvordan andre har tænkt og følt.\nMin opvækst var præget af, at jeg blev drillet som barn. I dag ville vi nok kalde det mobning.\nJeg kommer fra et hjem, hvor jeg ofte følte, jeg var overladt til mig selv pga. sygdom i familien.\nDerfor udviklede jeg en stærk klarfølelse i en meget tidlig alder. Jeg mærker, hvordan andre mennesker føler indeni, og hvorfor de har det sådan.\nJeg oplever ofte at mærke sorg, ensomhed, vrede og frustration i de klienter, jeg møder.\nDet har skabt en naturlig nysgerrighed på at forstå, hvordan det du oplever, tænker og føler har indflydelse på, hvordan du har det fysisk og psykisk i dit liv.\nNysgerrigheden bruger jeg, når jeg sidder med dig, og skal finde ind til det, som vil skabe en forandring for dig i dit liv.\nJeg har udviklet denne evne gennem mange års læring i form af meditation, uddannelser og udveksling med spirituelle mennesker.\nJeg elsker, at møde et nyt menneske med en ny fortælling, nye oplevelser og følelser, nye tanker og nye handlinger.\nJeg elsker, at være en del af den forandring, der sker i klienterne i kraft af de samtaler og energi behandlinger, vi udveksler.\nJeg møder mine klienter med min jordnære, robuste, og rummelige energi.\nJeg er nysgerrig og ærlig i min tilgang til at skabe resultater med mine klienter, som både kan mærkes i krop og sjæl.\nJeg har 15 års erfaring som zoneterapeut og clairvoyant healer, samtidig med at jeg har passet en karriere som bogholder i forskellige offentlige virksomheder.\nJeg er født i 1963, er gift og har 2 voksne børn.\nJeg kan klart anbefale ansigts reflex behandling til bedring af hovedpine. Jeg har fået 5 behandlinger og en del gode fif til at afhjælpe min næsten konstante hovedpine og det har virkelig virket!\nMette er meget behagelig og lyttende, behandlingsrummet er et rart sted med dejlig afslappende musik under behandlingen. Selve behandlingen er det meste af tiden meget behagelig dog ind imellem meget ømme punkter som behandles.\nJeg kan virkelig anbefale en række behandlinger hos Methe.\nJeg kan varmt anbefale at starte et forløb hos Methe Bengtsson, hun har givet mig rigtig mange gode værktøjer. Jeg var helt udbrændt og for at få min gnist tilbage havde jeg brug for professionel hjælp. Jeg har altid vidst, at der er mere mellem himmel og jord og derfor valgte jeg, at kontakte alternativ behandler Methe som skræddersyede et forløb til mig med en kombination af samtaler, ansigtszoneterapi og zoneterapi. Dette forløb har positivt ændret mit liv for altid. Jeg er fået ryddet op i min tunge rygsæk, lært at sige fra, sætte tempoet ned, fået min gnist tilbage og fået indre ro og det gør, at jeg føler mig i balance. Kommer der ubalance i mit liv i fremtiden, som jeg ikke kan takle selv, vil jeg straks kontakte Methe igen.\nDet gode ved at gå til en alternativ behandler er netop at blive forstået på en anden måde end den almindelige psykiatri formår. Ofte føler man sig overhørt eller de formår ikke at forstå ens oplevelser, mens en alternativ behandler kan føle ind, forstå én og dermed kunne snakke med.\nModsat andre mærker jeg sjældent noget fysisk ved healingen og mærker også sjældent nogen markant virkning efter selve behandlingen. Men det er selvfølgelig heller ikke nødvendigvis meningen da det er en meget blød behandlingsform. Over tid mærker jeg til gengæld en klar forbedring. Selve sygdommen er blevet mindre hård at slås med og har dermed kunne skære medicinforbruget ned til en tredjedel på et år, og kunne endda klare en endnu lavere dosis hvis det ikke det var på grund af selve medicinens beskaffenhed.\nAllerede i dag kan du tage de første skridt på din egen sti!


VIRGIN GALACTIC BRYDER LYDBARRIEREN OG ER ET SKRIDT TÆTTERE PÅ KOMMERCIELLE FLYVNINGER - VIDENSKAB - 2021\nVirgin Galactic bryder lydbarrieren og er et skridt tættere på kommercielle flyvninger\nBilledkilde: Divulgation / Virgin Galactic\nVirgin Galactic, Richard Bransons virksomhed, meddelte i dag, at det er ved at starte sine kommercielle flyvninger. Meddelelsen blev foretaget på selskabets officielle hjemmeside til minde om den vellykkede lancering af SpaceShipTwo (SS2) - som brød lydbarrieren. Skibet er det samme, som antages at tage almindelige mennesker ud i rummet senere på året.\nTestning begyndte kl. 07:02 i Mojave Air and Space Port i Californien. Efter 45 minutter, med at klatre mere end 14, 32 kilometer, blev SS2 frigivet fra Virgin's WhiteKnightTwo (WK2) startfly.\nEfter stabilisering af systemet brugte SS2-piloterne en fremdrivningsmotor i 16 sekunder, hvilket fik fartøjet til at nå supersonisk hastighed og samtidig hæve det til en højde på 16, 76 kilometer. Flyvningen varede derefter ca. 10 minutter, og flyet landede igen i Mojave uden hændelser.\nIfølge Branson var den succesrige flyvning et bevis på, at Virgin Galactic er klar til at foretage rumflyvninger kommercielt. Direktøren gjorde det også klart, at virksomheden skal følge de endelige test for at opfylde målet om at starte sin linje med kommercielle flyvninger senere på året.\nSundhed / velfærdUddannelseNASAVideooptagelseJet pakkemusik


Lottotal → Så dagens lottotal helt enkelt lige her! 777.dk\nTRÆKNING 20. FEBRUAR 2021\n2 – 14 – 17 – 18 – 29 – 32 – 34 10\n7 rigtige: 0 kr.\n1 + 6 rigtige: 68.187 kr.\n6 rigtige: 2.671 kr.\n5 rigtige: 123 kr.\n4 rigtige: 60 kr.\nMilionærgaranti 1.000.000 kr.\n7 – 7 – 2 – 2 – 2 – 1 – 1\n6 rigtige: 0 kr.\n5 rigtige: 23.723 kr.\n4 rigtige: 1.634 kr.\n3 rigtige: 175 kr.\n2 rigtige: 49 kr.\nSpiller du lotto? Det er du ikke den eneste i Danmark, der gør. Der er nemlig rigtig mange danskere, som spiller lotto uge efter uge. Hvorfor gør de så det? Jo, det gør de såmænd i håbet om at vinde den helt store gevinst.\nDe fleste går og drømmer om at vinde en gevinst i lotto, der er så stor, at det giver dem en frihed i livet. En frihed til at geare ned og få mange af deres ønsker opfyldt. Mens nogen går og længes efter en ny bolig, vil andre forkæle sig selv med en dyr luksusbil, hvis gevinsten kommer deres vej.\nLotto er et velkendt pengespil for alle. Faktisk blev lotto lanceret tilbage i 1989, hvorfor spillet har haft god tid til at blive kendt i. Der er vel heller ikke en eneste voksen i det ganske land, som ikke kender sloganet: “Tænk, hvis du vandt i Lotto!”.\nNetop ovenstående slogan har sikkert sat gang i manges drøm om at vinde en gevinst. Det er sandsynligvis derfor, at lottospil er et af Danmarks mest populære pengespil, som foregår både online og fysisk.\nNår du spiller lotto, skal du altid være opmærksom på at få tjekket dine lottotal. Vi har alle nok hørt efterlysninger af personer, der har vundet en kæmpestor gevinst og som aldrig er dukket op for at inkassere den. Det skal helst ikke ske for dig, hvorfor vi kun kan opfordre dig på det kraftigste til at få tjekket dine lottotal og vindertallene hver uge.\nFor god ordens skyld får du lige en forklaring på, hvad lotto er, hvis du nu ikke skulle vide det. Det er nemt at spille lotto, da der ikke er en masse komplicerede regler. Overordnet set gælder det for dig om at gætte de tal, der bliver udtrukket ved lottotrækningen den pågældende uge.\nSkal du spille lotto, kan du gøre det ved at udfylde en kupon og indlevere den i din lokale kiosk, tankstation eller supermarked. Du kan vælge mellem, at det er dig selv, der udvælger tallene, eller du kan få systemet til at gøre det for dig. Hvad du mener er den bedste løsning for dig, bestemmer du helt selv.\nDu kan gøre nøjagtig det samme online, hvis du foretrækker at sidde derhjemme i ro og mag, når du skal spille lotto. Efter du har valgt dine tal, skal du bare vente på at lottotrækningen foregår. Ligesom du må krydse fingre for og håbe på, at det er de helt rigtige tal, du har valgt.\nDet er også vigtigt, at du er bekendt med, hvornår lottoudtrækningen foregår. På den måde kan du finde ud af, om du har vundet en stor gevinst, en mindre gevinst eller ikke nogen gevinst.\nDer findes flere forskellige lottospil. Det betyder, at du har muligheden for at spille lotto flere gange om ugen, hvis det er det, du ønsker. Du behøver altså ikke at gå en hel uge og vente på, at du igen kan få spændingen udløst. Du kan vælge at spille på disse lottospil:\nVikinglotto – det der førhen hed Onsdagslotto\nVikinglotto har fået sit navn tilbage\nVikinglotto så dagens lys i 1993, hvor det rent faktisk også hed Vikinglotto. Men i 2001 blev det pludselig besluttet, at spillet ikke længere skulle hedde Vikinglotto. Det skulle nemlig i stedet hedde Onsdagslotto.\nLottospillet hed Onsdagslotto indtil maj 2017, hvor det fik sit oprindelige navn tilbage. På grund af at navnet hele tiden skifter, kalder nogen det for Vikinglotto og andre det for Onsdagslotto. Uanset hvilken betegnelse, der anvendes, er lottospillet det samme.\nDet er ikke kun danskerne, der kan spille på Vikinglotto. Der er derfor kamp til stregen om gevinsterne. Spillere fra Estland, Finland, Island, Letland, Litauen, Norge, Slovenien og Sverige spiller også med i Vikinglotto.\nSådan vinder du i Vikinglotto\nDer er 48 hovedtal og 8 vikingetal at vælge mellem, når du spiller Vikinglotto. For at få en gevinst skal dine valgte Viking lottotal opfylde følgende:\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 6 tal + 1 vikingetal rigtige.\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 6 tal rigtige.\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 5 tal + 1 vikingetal rigtige.\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 5 tal rigtige.\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 4 tal + 1 vikingetal rigtige.\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 4 tal rigtige.\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 3 tal rigtige.\nNår du agter at spille på Vikingelotto, skal du være opmærksom på, at der er spilstop om onsdagen klokken 18. Du skal altså have købt din spilkupon inden dette tidspunkt for at være med. Du kan naturligvis godt købe en Vikingelotto kupon efter kl. 18 om onsdagen, men så gælder den først ugen efter.\nHvornår trækkes lottotallene for Vikingelotto?\nNavneforvirringen Vikinglotto og Onsdagslotto får lidt sin naturlige forklaring, når du bliver bekendt med, at Vikingelotto trækningen foregår året rundt om onsdagen. Det foregår kl. 20 hver onsdag af Norsk Tippings hovedkontor i Hamar i Norge.\nDu kan derfor se, om dine lottotal onsdag er blevet udtrukket efter kl. 21 om onsdagen. Det er muligt at finde de udtrukne tal på Danske Spils hjemmeside. Her kan du også se de lottotal, der er udtrukket alle andre onsdage. Sidder du alligevel foran fjernsynet, kan du også finde ugens lottotal på DR Tekst-TV side 293 eller TV2 Tekst-TV side 293.\nLørdagslotto – et populært valg\nLørdagslotto er den form for lotto, der bare kaldes for lotto i daglig tale. Det hele startede med den første lottotrækning, der fandt sted lørdag den 7. oktober 1989. Der er omkring 1 million danskere, som spiller Lørdagslotto hver uge. I Lørdagslotto er der sket en udvikling gennem tiden. I 2000 kom der nemlig en lottotal joker med i denne type lotto.\nSådan vinder du i Lørdagslotto\nDer er i alt 36 lottotal lørdag. Ud af dem trækkes der 7 vindertal og et tillægstal. Du skal derfor vælge 8 ud af de 36 lottotal, når du udfylder en lottokupon. Følgende kombinationer af rigtige lottotal på samme række, der giver en gevinst, er:\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 7 rigtige tal.\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 6 tal rigtige + tillægstallet.\nNår du vil se, om du kan vinde en gevinst ved at spille Lørdagslotto, er det vigtigt, at du får udfyldt din lottokupon senest kl. 20.00 om lørdagen. Får du gjort det senere end kl. 20, gælder kuponen først til lottotrækningen ugen efter. Det kan derfor være en god idé at få styr på dine lottotal fredag.\nHvornår trækkes lottotal lørdag?\nLørdagslottos vindertal trækkes om lørdagen. Du skal sidde og vente i spænding på, at de bliver trukket lørdag aften. Det er Danske Lotteri Spil, der forestår trækningen af vindertallene for lørdagslotto.\nLottotallene bliver blandt andet offentliggjort på Danske Spils hjemmeside. Det sker efter kl. 21. Du kan desuden finde resultatet af lørdagens trækning på DR Tekst-TV side 291 og på TV2 Tekst-TV side 291.\nHar du ikke lige tid til at tjekke dine lottotal om lørdagen, så er de stadig tilgængelige på Danske Spils hjemmeside. Du behøver altså ikke at gå i panik over ikke at have kigget på dem med det samme. Det er altid muligt at se lottotal lørdag for de sidste 10 uger og endda længere tilbage i tiden.\nEurojackpot – det nyeste skud på stammen\nEurojackpot lottotal er det nyeste skud på stammen, når det gælder lottospil. Det blev lanceret den 23. marts 2012. Der gik dog ikke længe, før dette lottospil var blevet populært. Det er der ikke noget at sige til i og med, at der altid er minimum 63 millioner i 1. præmiepuljen. Denne pulje er dog typisk en hel del højere, da den tit er oppe på et totalt svimlende beløb.\nDet er muligt for spillere fra en lang række af lande at deltage i Eurojackpot. Det er altså ikke kun danske spillere, der har fornøjelsen af Eurojackpot. Spillere fra disse lande kan spille på dette lottospil: Danmark, Estland, Finland, Holland, Island, Italien, Kroatien, Letland, Litauen, Norge, Tyskland, Tjekkiet, Slovakiet, Slovenien, Spanien, Sverige, Polen og Ungarn.\nI Eurojackpot er der 50 lottotal at vælge mellem, når du skal spille med. Du skal vælge 5 såkaldte hovedtal og 2 stjernetal, som er en slags tillægstal. De 5 hovedtal går fra 1 til 50, mens stjernetallene går fra 1 til 10. I Eurojackpot er der disse vinderkombinationer, som dine lottotal skal matche:\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 5 rigtige hovedtal + 2 rigtige stjernetal.\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 5 rigtige hovedtal + 1 rigtigt stjernetal.\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 5 rigtige hovedtal.\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 4 rigtige hovedtal + 2 rigtige stjernetal.\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 4 rigtige hovedtal +1 rigtigt stjernetal.\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 4 rigtige hovedtal.\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 3 rigtige hovedtal + 2 rigtige stjernetal.\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 2 rigtige hovedtal + 2 rigtige stjernetal.\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 3 rigtige hovedtal + 1 rigtigt stjernetal.\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 3 rigtige hovedtal.\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 1 rigtigt hovedtal + 2 rigtige stjernetal.\nDu har vundet en gevinst, hvis du har 2 rigtige hovedtal + 1 rigtigt stjernetal.\nSkal du spille med om de mange millioner i Eurojackpot, skal du sørge for, at din Eurojackpot lottokupon ligger klar inden kl. 19 om fredagen. Det er nemlig på dette tidspunkt, at der er spilstop for ugens Eurojackpot.\nHvornår trækkes vindertallene for Eurojackpot?\nDet er fredag aften, at du kan komme i gang med at se, om de lottotal, du har valgt i Eurojackpot, matcher de tal, der er blevet udtrukket. Trækningen foregår fredag kl. 20.10 i Helsinki i Finland.\nNår du vil have styr på de udtrukne tal i Eurojackpot, kan du enten kigge på Danske Spils hjemmeside, på DR Tekst-TV side 293 eller TV2 Tekst-TV side 293. Her kan du nemlig altid se de seneste lottotal. Det er altså nemt og ligetil at finde vindertallene for Eurojackpot.\nLav en lottorutine – så du ikke glemmer at være med\nDet er altid en god idé at have en lottorutine. For så glemmer du nemlig ikke at være med i ét eller flere af lottospillene. Mange spillere foretrækker at spille på nogle specifikke vindertal, som har en eller anden betydning for dem.\nTænk hvis det gik i glemmebogen med at få spillet på disse vindertal? Og så er det lige præcis dem, der kommer ud med en kæmpegevinst i halen. Det ville da ikke være til at bære. Derfor anbefaler vi, at du laver din egen lottorutine.\nUanset hvilket et af lottospillene, du ønsker at deltage i, så er mandag en god dag at få udfyldt din lottokupon. Derved er du sikret, at du får spillet inden, at der er spilstop for alle lottospillene.\nDu kan også vælge at få et Lotto Plus Abonnement hos Danske Spil. Med dette abonnement er du sikret, at du er med uge efter uge med dine vindertal.\nDu får ligeledes automatisk besked, hvis du har vundet, og gevinsten ryger direkte ind på din bankkonto. Du behøver derfor ikke at være opmærksom på at tjekke dine lottotal i dag, da det bliver gjort for dig.\nHvad går en lottotal statistik ud på?\nDu kan finde en lottotal statistik for både Vikinglotto, Lørdagslotto og Eurojackpot på Danske Spils hjemmeside. Danske Spil har simpelthen gjort sig den umage at indsamle de vindertal, der er blevet udtrukket for de specifikke lottotal gennem tiden.\nDet er derfor muligt at se, hvilke tal der er blevet udtrukket flest gange og færrest gange samt alle dem midt imellem. Disse tal kan hjælpe eller inspirere dig til, hvilke tal du har lyst til at vælge. Om du går efter de mest udtrukne tal eller de lottotal, der er udtrukket færrest gange, er op til dig.\nDet mest oplagte er naturligvis at vælge de tal, der er udtrukket flest gange. Der er dog ingen garanti for, at dine vinderchancer øges, når du bruger Danske Spils lottotal statistik.\nLottospil er et spil, der er baseret på held og udelukkende held. Men hvis du synes, at det er en fordel at spille ud fra en lottotal statistik, skal du selvfølgelig gøre det.\nKonklusion på lottotal\nLottospil er et pengespil, der er baseret på rent og skært held. Der er desværre ikke et smart system eller en bestemt taktik, der kan hjælpe dig med at vælge de helt rigtige vindertal.\nDet er lige præcis derfor, at det er så spændende at spille lotto. Det er aldrig til at spå om udfaldet, og en eller anden skal jo være den heldige vinder og få alle sine drømme opfyldt. Denne heldige vinder kan jo ligeså godt være dig, som det kan være din nabo. Det er derfor, at mange af os spiller med. For der er jo altid en chance for, at du bliver den heldige vinder.\nHvordan du ønsker at spille lotto, må du gøre op med dig selv. Nogen synes, at det er en del af spændingen selv at sidde hver uge med en fysisk lottokupon, der skal tjekkes for vindertallene. Andre vil bare gerne være med i håbet om at vinde mange millioner og vælger derfor et Lotto Plus Abonnement hos Danske Spil.


Angsten for at fejle – hanshuttel.dk\nBlog, Det er din egen skyld, Det er samfundets skyld, Undervisning\nAnden gang som farce\n24. april 2013 at 15:10\nDet lyder som mig, deep procrastinator.\nMen der er også interessante påstande i bisætningerne: Når du siger magelighed, så kan du vel let tænkes at bruge ordet dovenskab som et karaktertræk hos en person.\nDét ville jeg gerne se udbygget lidt (skrevet elegant i passiv, for det kan jo være, det bli’r af mig selv).\nDovenskab som anklage, eller lomme-diagnose, forekommer mig nemlig ekstremt destruktivt, og har i hvert fald aldrig hjulpet mig til større driftighed. Det er en stempling som blot forstærker ens resignation. Udtalt tiltro og motivering er allelunde vigtigere.\n24. april 2013 at 16:33\nJeg kan se, at det af min tekst ser ud som om jeg mener at dette ikke at komme videre med sit liv skyldes enten magelighed eller deep procrastination. Det gør jeg slet ikke. Tværtimod er jeg træt af den dovne (!) forklaringsmodel, der tager udgangspunkt i en påstand om menneskers magelighed. Det er den forklaringsmodel, der ligger bag det politiske mantra om at “det skal kunne betale sig at arbejde”, som alt for få mennesker sætter spørgsmålstegn ved. Det er også den forklaringsmodel, der ligger bag påstande om at nogle grupper i samfundet vælger som de gør. Så forskellige fænomener som kvinders karrierevalg og romaers fattigdom og lave uddannelsesniveau er blevet (bort)forklaret med en mageligheds-“teori”.\nSvarene er, tror jeg, langt mere komplicerede. Og de personer, der lider af deep procrastination slår mig faktisk ikke som specielt magelige. Tværtimod er de dybest set helt utilfredse med deres situation, men de ved så heller ikke hvordan de skal komme videre.\nFrafald er godt?\nFolkeskolereformer her – og der\nPartikelacceleratorer for fred\nDen lille positive


itelligence Hosting | Business Intelligence-løsninger\nEfterhånden som it-systemerne bliver mere og mere komplekse, og efterspørgslen på viden stiger, kan udgifterne løbe op. Hvis virksomheden ikke har de rigtige datacenter-faciliteter, ressourcer eller know-how, kan vi træde til. Vi kan lagre og styre jeres data fra vores 10 topmoderne datacentre – og sikre størst mulig tilgængelighed på jeres applikationer. Vores 24/7-support og it-infrastruktur er designet med henblik på at sikre din virksomheds effektivitet og ROI. Ofte er en sådan løsning forbundet med styrket datasikkerhed.\nStørre hastighed, lavere omkostninger\nFor at kunne køre virksomhedens fysiske it-installation på egen hånd skal man investere i hardware, aircondition, sikkerhed, løbende vedligeholdelse og meget andet. I stedet kan I benytte hosting i vores datacentre. Vi overvåger proaktivt al din hardware og software. Vi kan garantere den ønskede tilgængelighed for jeres data døgnet rundt. I spidsbelastningsperioder kan du have tillid til os og fleksibiliteten af vores cloud-tjeneste. Vi leverer et stabilt datamiljø, der kører optimalt. Teknisk support 24/7 fra 350 dygtige hosting-eksperter sikrer kundens it-løsning.\nHvis I allerede har et datacenter eller har brug for at have systemerne placeret in-house, tilbyder vi remote hosting. Vi giver en hjælpende hånd, der indebærer problemfri drift af jeres it-landskab. Vi fjernovervåger systemerne efter aftale. Det betyder, at al igangværende vedligeholdelse, servicering og udvikling bliver udført efter afprøvede standarder. Resultatet er langsigtet stabilitet for jeres system. Og remote hosting frigør ressourcer i jeres in-house it-team. Så kan disse ressourcer fokusere på at levere service i stedet for at løse problemer med ydelse og drift.\nKom i gang med det samme med hjælp til implementering\nI forbindelse med at implementere eller opgradere ligger beslutningerne i kø. Der kan let blive taget forhastede beslutninger om, hvor SAP-løsningen skal drives og hostes. Vi tilbyder en time-out og driver gerne jeres SAP-landskab i opstartsfasen. Vi taler om et komplet, hosted SAP-driftsmiljø – baseret på vores prøvede cloud-tjenester. Vi kan understøtte og drive dette system, så længe I har brug for det. Det giver mulighed for at træffe de rigtige langsigtede beslutninger. I får den samme sikkerhed og pålidelighed, som vi tilbyder vores andre hosting-kunder. Denne hosting-tjeneste er udtænkt, så kundens projekt overholder tidsplan og budget.\nDerfor skal du vælge itelligence til hosting\nHosting medfører høj performance, lavere omkostninger og høj tilgængelighed. Vores tjenester er designet, så vores kunder får mest muligt ud af deres it-løsninger. Det kan I roligt forvente af en SAP Global Hosting Partner og af en SAP Global Partner Cloud Services. Vores topmoderne datacentre over hele verden huser mere end 3.000 systemer med over 90.000 brugere.\nVi kan sørge for det hele. Vi tilbyder faste priser og fleksible tjenester, når det gælder hardware, systemadministration, backup, gendannelse m.m. I får adgang til cloud-kapacitet til de fleste behov relateret til SAP. Vi leverer optimal tilgængelighed af data med SAP-løsninger på SAP HANA-platformen i vores datacentre. SAP HANA Enterprise Cloud giver jer hurtig in-memory computing uden den nødvendige hardware. Det betyder data i overhalingsbanen på en fleksibel, sikker og omkostningseffektiv måde. Prøv SAP HANA hosting testdrive til en fast månedlig pris uden engangsomkostninger, og se hvordan det kan øge hastigheden af jeres rapportering og databehandling.\nHosting på en enkel måde\nMed vores portefølje af hosting ydelser kan vi:\nSørge for hele virksomhedens server-infrastruktur\nSikre regelmæssig, pålidelig data-backup med spejlingsfaciliteter, der passer til ethvert behov\nTilbyde den enkelhed, der ligger i “projekt og drift fra én kilde”\nLevere teknisk support 24/7 med eksperter, der taler dit sprog og kender din branche\nAnalysere og rette alle tekniske problemer lynhurtigt\nKommunikere direkte med SAP i forbindelse med fejlsøgning og løsninger


LDS Food Opbevaring Idéer - restaurantsabores.com\nLDS Food Opbevaring Idéer\nSidste Dages Hellige, eller mormoner, er opmuntret af deres præster at opbevare fødevarer i tilfælde af en nødsituation. Opbevaring af madvarer kan være svært, hvis du ikke har en masse plads, eller hvis du lige er begyndt, og du ved ikke, hvad slags mad til butikken. Der er forskellige kreative måder at skjule eller finde et sted til opbevaring af fødevarer i dit hjem.\nRaising din seng på højere ben vil give dig mulighed for at passe en hel del af opbevaring nedenunder det. Køb rullende under-the-seng opbevaringskasser. Dette vil tillade dig at rulle ud lagerenhed til at hente eller erstatte eventuelle fødevarer oplagring poster. Du kan også placere løse dåser af mad opbevaring direkte under sengen. Installer en seng nederdel for at skjule opbevaring.\nOsmanniske / Bænk Opbevaring\nKøb en hul skammel eller en lang bænk med en udhulet sæde til at gemme din mad opbevaring i. Osmannerne og bænke har toppe, som du kan hæve for nemt at få adgang til mad. Ved at dobbeltklikke purposing dine møbler vil du maksimere sin evne i dit hjem og udnytte alle dine rum. Alternativt købe en sømand bryst som en improviseret bænk. Sætte det ved din hoveddør eller mudroom for gæster til at bruge til at sidde på, mens de tager deres sko af. Fyld brystet med opbevaring af fødevarer.\nForskellige typer af fødevarer har forskellige grader af effektivitet i opbevaring af fødevarer. Nogle fødevarer, såsom hvede, ris og majs, have lange holdbarhed, som gør dem ideelle til opbevaring af fødevarer. Tørret hvede, hvide ris og majs kan vare længere end 30 år. Pinto bønner, tørrede æble skiver, pasta, havregryn og kartoffel flager kan vare op til 30 år. Mælkepulver kan vare op til 20 år. Disse elementer er alle egnede til langtidsopbevaring mad. Kortere sigt mad opbevaring, 24 eller 72 timers kits, bør omfatte vand, forarbejdede fødevarer og konserves fra dit spisekammer. Mange LDS medlemmer blot sikre, at de har overskydende mad i deres hus på alle tidspunkter for at imødekomme denne anbefaling.\nHvede og andre tørrede fødevarer kan vare i mere end 30 år, hvis du gemmer dem ordentligt. Opbevar altid maden i kølige og tørre steder som skabe i soveværelser, køkkener eller nogle garage kabinetter. Opbevar ikke fødevarer udenfor, da de kan være tilgængelige for gnavere og andre skadedyr. Store hvede i store spande foret med Mylar at beskytte dem mod varme og kulde.\nLDS Food Opbevaring Advice\nMormon Food Opbevaring Metoder\nSådan bruges grundlæggende Food Opbevaring\nOplysninger om Vacuum Seal Food Opbevaring\nTjekliste for en Survival Food Opbevaring\nSådan Store langsigtet Food Opbevaring i Skovle\nLDS Food Planning\nLong-Term Emergency Food Opbevaring Idéer\nHvordan laver Cold Water opløselig stivelse\nSådan Erstat ben på en dronning Anne Chair\nKan du plante i nærheden af Pine Trees?\nSådan Grow Pyracantha\nSådan Anchor en flydedok\nHvordan at slippe af elektrostatisk i Parlamentet\nHvilken slags Gulvbelægning bør fastsættes siden Hardwood?\nSådan fjernes Elbow Patches fra en Coat


Socialrådgivere skal lære at skrive dansk - Avisen.dk\nSocialrådgivere skal lære at skrive dansk\nMange almindelige mennesker forstår ikke breve fra jobcentre og kommuner. Flere kommuner har nu taget konsekvensen og sendt medarbejderne på skrivekursus.\n21. november 2012 06:00\nParagrafsproget skal udryddes og de lange sætninger barberes ned.\nDet er lektien, når kommuner sender socialrådgivere og andre ansatte på kursus for at lære at skrive breve, som borgerne kan forstå.\n”Vi fik mange klager, der gik på mangelfuld kommunikation. Så nu skal alle medarbejdere undervises af et kommunikationsfirma og lære at skrive bedre borgerbreve,” lyder det fra Mette Gregersen, der er job- og arbejdsmarkedschef i Helsingør Kommune.\nBreve fra jobcentre, a-kasser og kommuner er ofte så knudrede, at især unge arbejdsløse har svært ved at forstå dem, skriver Avisen.dk i dag.\nFlere kommuner forsøger nu at løse problemet ved at hyre kommunikationsfolk, det skal vænne medarbejderne af med at skrive volapyk. Og det kan godt betale sig.\n”Vi får færre telefonopringninger fra borgere, som ikke forstår brevene, og færre klager over dårlige formuleringer,” siger Mette Gregersen fra Helsingør Kommune.\nOgså i Aarhus har man fået positive tilbagemeldinger, efter at foreløbig 120 socialrådgivere har været forbi skolebænken. For et år siden bad de et panel af tilfældige borgere med en sag i jobcentret læse standardpapirerne fra jobcentret.\n"Deres kommentarer var, at sætningerne var rigtig lange. Og så bad de os om hurtigere at komme frem til, hvad det handler om,” fortæller Lene Bjerg, som er kommunikationskonsulent i sociale forhold og beskæftigelse i Aarhus kommune.\nFor den enkelte borger er det vigtigt, at afgørelsen står øverst i brevet. Når man åbner et brev om for eksempel kontanthjælp, kan det være frustrerende at tygge sig igennem en indledning med lovmæssige begrundelser. I stedet skal brevet starte med ’Du har fået afslag på kontanthjælp’, fandt socialrådgiverne ud af.\nDerudover har medarbejderne lært at luge ud i fagudtryk og tæmme sætningerne, inden de løber løbsk med paragrafsprog.\n”Vi opfordrer til, at man skriver tingene direkte og vedlægger lovgivningen,” siger Lene Bjerg fra Aarhus Kommune.\nSkype-samtaler med arbejdsløse\nMen selvom det er en god idé at lære medarbejderne at skrive forståeligt, bør kommunerne også overveje at kommunikere på andre måder.\nDet mener forsker Anne Kjærgaard fra Dansk Sprognævn, der har undersøgt kommunikationen mellem det offentlige og borgerne.\n”Kommunerne kan ikke gå ud fra, at folk sætter sig og læser brevene med stor omhu. Nogle orker ikke at læse sådan en tekst, uanset hvor forrygende, den er. I stedet skal man tænke ud over skriftlig kommunikation,” siger Anne Kjærgaard.\nDet har man netop valgt at gøre på Københavns Jobcenter, som i en undersøgelse fandt ud af, at især unge bogligt svage arbejdsløse har svært ved at forstå papirerne. Derfor vil man nu gribe til anderledes metoder som led i strategien ’Borgeren ved roret’.\n”Vi vil blandt andet rådgive de arbejdsløse over skype og videorådgivning,” fortæller jurist ved Jobcenter København, Karin Bancsi.


Nye veje og høje mål - PDF\nDownload "Nye veje og høje mål"\n1 læring Studerende undervisere uddannelsesledere arbejdsmarked bestyrelser samfund institutionsledere Folketinget regering Nye veje og høje mål Kvalitetsudvalgets samlede forslag til reform af de videregående uddannelser Udvalg for Kvalitet og Relevans i de Videregående Uddannelser\n2 Udvalg for Kvalitet og Relevans i de Videregående Uddannelser Publikationen kan hentes på nedenstående hjemmeside: Publikationen kan endvidere bestilles hos: Antal: 300 eksemplarer UDGIVELSESÅR: 2015 Design: Slotsholm FOTO: Nicolai Perjesi\n3 Nye veje og høje mål Kvalitetsudvalgets samlede forslag til reform af de videregående uddannelser Udvalg for Kvalitet og Relevans i de Videregående Uddannelser\n5 Dette er den samlede afrapportering fra Udvalg for Kvalitet og Relevans i de Videregående Uddannelser, også kaldet Kvalitetsudvalget. Den bygger på to delrapporter, som begge udkom i Den første handlede om det samlede uddannelsessystem. Den anden havde fokus på uddannelsesinstitutionerne og selve uddannelsernes indhold og tilrettelæggelse. Afsættet for Kvalitetsudvalgets arbejde og rapporter er et faktum, som er svært at negligere. Nemlig, at sektoren de senere år har udvidet massivt. Langt flere end tidligere tager en videregående uddannelse. Hvilket i sig selv er en kæmpe succes. Men successen er samtidig problematisk, hvis vi lader som om, at alting er som før. Før var det sådan, at de videregående uddannelsesinstitutioner havde til opgave at uddanne en relativ lille del af en ungdomsårgang. Hvis man ser isoleret på universiteterne, havde de til opgave at give nogle få udvalgte en akademisk uddannelse. Siden er der kommet mange tusinde flere studerende på de videregående uddannelser, heraf en væsentlig del på universiteterne. De skal fremover uddannes med viden og kompetence til at finde job på en større del af arbejdsmarkedet. Nogle af dem skal i job, hvor videregående uddannede traditionelt ikke har fået beskæftigelse. Hidtil har den offentlige sektor og de større videntunge virksomheder været dominerende aftagere af de fleste dimittender. Fremover vil mange flere nyuddannede både dem med korte, mellemlange og lange videregående uddannelser skulle finde beskæftigelse i små og mellemstore virksomheder. Enten det eller også er der risiko for en kraftig stigende dimittendarbejdsløshed på en række uddannelsesområder. Den situation kalder på ændringer. Ikke småjusteringer, men deciderede ændringer i forhold til, hvad vi kender i dag. Som det vil fremgå lægger Kvalitetsudvalget op til grundlæggende reformer af de videregående uddannelser. Reformer af den måde vi har indrettet uddannelsessystemet på. Og reformer af, hvordan vi fordeler uddannelsespladser, optager studerende og tilrettelægger uddannelserne. Nogle af forslagene kræver mere central styring af de videregående uddannelser. Men det er langt fra alle forhold, der skal eller kan styres fra centralt hold. Styrket kvalitet og relevans handler også om at give slip på styring og skabe langt flere lokale frihedsgrader. De to typer anbefalinger mere central styring og større frihed til institutionerne kan umiddelbart virke selvmodsigende. Men det er de ikke. Forklaringen er, at man i dag styrer det forkerte. Det, samfundet bør regulere, har på væsentlige stræk været ureguleret. Til gengæld er der fastsat et utal af unødvendigt detaljerede regler om uddannelsens konkrete tilrettelæggelse og indhold. Kerneydelsen i vores uddannelsessystem er de studerendes læring. Læringen den enkeltes tilegnelse af viden og kompetencer kan man ikke diktere gennem selv nok så detaljerede love og regler. Den skabes i et samspil mellem indhold, underviser og studerende et samspil udenforstående ikke har direkte adgang til. Til gengæld kan vi påvirke vilkårene for læring. Vilkår der understøtter ambitiøse uddannelser og fremragende undervisning, så de arbejdsomme bliver dygtige og vidende med kompetencer, som kan bruges i forhold til erhverv og liv i øvrigt. Som det vil fremgå, skabes de bedre vilkår ikke med nogen snuptagsløsning. Udfordringerne er mange. Det dokumenterer første del af denne afrapportering udfordring A-K. Her har vi samlet resultaterne af de analyser, der danner baggrund for Kvalitetsudvalgets ti anbefalinger, der gengives og forklares i anden del. Kilder, dokumentation og bagvedliggende analyserapporter kan findes på kvalitetsudvalget. God læselyst. Jørgen Søndergaard, Formand for Kvalitetsudvalget nye veje & høje mål 3\n6 4 nye veje & høje mål\n7 Kvalitetsudvalgets medlemmer Kvalitetsudvalget blev nedsat af regeringen i oktober 2013 og fik til opgave at komme med anbefalinger til, hvordan kvalitet, relevans og sammenhæng kan styrkes i de videregående uddannelser. Kvalitetsudvalget har afleveret to delrapporter i henholdsvis april og november 2014 samt denne samlede afrapportering i januar Kvalitetsudvalgets medlemmer: Jørgen Søndergaard (formand) Forskerleder, SFI Det nationale forskningscenter for velfærd Birgitte Nauntofte Direktør, Novo Nordisk Fonden Ivar Anders Bleiklie Professor, Universitet i Bergen Jakob Roland Munch Professor, Københavns Universitet Mette Vestergaard Administrende direktør, Mannaz A/S Nikolaj Lubanski. Talentdirektør, Copenhagen Capacity Nina Smith Professor, Aarhus Universitet nye veje & høje mål 5\n8 Udfordringer Udfordringer for de videregående uddannelser Sæt spot på de videregående uddannelser og fokusér på, hvordan vi styrker kvalitet, relevans og sammenhæng i fremtidens videregående uddannelser. Sådan lød opgaven, da Udvalg for Kvalitet og Relevans i de Videregående Uddannelser (Kvalitetsudvalget) blev nedsat af regeringen i efteråret Baggrunden kender de fleste: De videregående uddannelsers enorme succes. Skiftende regeringer har søgt at sige det samme til de unge: Uddan jer gerne videregående! Budskabet er blevet hørt, og sektoren har været klar til at optage de unge. Forventningen er i dag, at seks ud af ti får papirer på en videregående uddannelse. Sektoren har efterhånden nået en størrelse, hvor den udgør en betydelig del af samfundsøkonomien. Vi bruger ca. 30 mia. kr. om året på de videregående uddannelser. De går til at finansiere udgifter til taxameterbevillinger og SU. Men hertil skal lægges den tid, der bruges på at studere. Tid, der alternativt kunne være anvendt på beskæftigelse. Det betyder, at den samlede samfundsøkonomiske investering ligger på omkring 100 mia. kr. om året. Regeringen besluttede derfor i 2013, at det var tid til at overveje, om vi som samfund får nok ud af denne investering. Denne refleksion har Kvalitetsudvalget i dets arbejde udfoldet i to overordnede spørgsmål. Første spørgsmål handler om det samlede videregående uddannelsessystem. Nemlig om, hvordan vi skal indrette et system, som formår at uddanne over halvdelen af en ungdomsårgang? Vel at mærke med et spænd fra uddannelse af fagspecialister i verdensklasse til praksisstærke medarbejdere i såvel det offentlige som i større og mindre private virksomheder. Spørgsmålet handler grundlæggende om, hvorvidt den samlede pallette af uddannelsestilbud i Danmark og de unges studievalg er fornuftige i forhold til, hvor samfundet sandsynligvis bevæger sig hen. Hvad der nok er overraskende for mange uden for sektoren er, at en central plan for det samlede landskab i det store og hele er fraværende. Der har været en vis central stillingtagen til, om denne eller hin uddannelse skulle oprettes. Men den samlede vurdering på tværs af de forskellige typer af uddannelsesinstitutioner, uddannelsesniveauer, fag og landsdele har det knebet med. Netop den situation manglen på overordnet plan og styring præger en del af de udfordringer, som oplistes på de følgende sider. Som det fremgår, bør der tages hånd om en række negative konsekvenser. Det andet overordnede spørgsmål går tættere på selve uddannelserne. Helt enkelt: Får en ung, der uddanner sig i to, fire eller flere år, nok ud af det? I bund og grund handler det om niveauet af uddannelsen, dens indhold, krav, undervisingsform, de studerendes engagement og egen indsats. Er det i topklasse? Eller er der derimod tale om manglende engagement, uskarpt indhold, for få krav og for svagt udbytte? Og hvad tager den unge med sig fra sin uddannelse til resten af livet herunder arbejdslivet? Hvor relevante er uddannelserne, for den enkelte og samfundet? Når man spørger de ansvarlige vil alle sige, at de er uhyre fokuserede på netop uddannelsernes kvalitet og relevans. Det er i og for sig korrekt. Der er rigtig meget godt i gang og mange gode intentioner. Men der kan være langt fra ord til handling og fra topledelsens programerklæringer til hverdagen i undervisningslokalet. I virkeligheden oplever mange undervisere, at undervisning ikke prioriteres højt nok i deres dagligdag altså derude hvor det reelt gør en forskel. Som samfund ved vi faktisk for lidt om de videregående uddannelser. Og det er vanskeligt at kigge ind og blive klogere fx på hvordan institutionerne bruger pengene på uddannelserne i praksis, hvad de studerende får ud af deres uddannelse, og hvorledes dimittenderne bruger deres uddannelse i det efterfølgende arbejdsliv. Den manglende gennemsigtighed gælder ikke mindst for den uddannelsessøgende, som skal træffe en meget vigtig livsbeslutning om valg af uddannelsesvej. Samlet set peger Kvalitetsudvalget på 11 udfordringer, som samfundet, de videregående uddannelsesinstitutioner og andre med fordel kan tage fat på og få gjort noget ved. De 11 udfordringer gennemgås i det følgende fra A-K. 6 nye veje & høje mål\n9 Udfordringer: A: De videregående uddannelser får en helt ny rolle i forhold til arbejdsmarkedet B: For lidt fokus på beskæftigelsesmuligheder C: Optagelsessystemet skaber forvridninger D: Manglende overblik over, hvad man kan studere e: Fuldtidsuddannelser kan klares på deltid f: Mulighed for mere læring g: God undervisning kun lidt værdsat h: Uddannelsesledelse prioriteres for lidt og hæmmes af detailstyring i: Udbudsboom med uheldige konsekvenser j: Bevillingssystemet understøtter ikke kvalitet og relevans k: Kvalitetssikring af uddannelserne nye veje & høje mål 7\n10 udfordring a De videregående uddannelser får en helt ny rolle i forhold til arbejdsmarkedet Antallet af personer med en videregående uddannelse vil stige markant de kommende år. Den udvikling er en stor gevinst for det danske samfund under én central forudsætning. Nemlig, at der er sammenhæng mellem det, de studerende lærer på uddannelserne, og den viden og de kompetencer, der er brug for ude i samfundet. Hidtil har omkring halvdelen af de videregående uddannede fået offentlig beskæftigelse. Det vil ikke ske i fremtiden. Der vil blive behov for flere, men slet ikke så mange, som der vil blive uddannet. Det betyder, at rigtig mange flere med en videregående uddannelse skal finde job i den private sektor. At det kommer til at gå sådan, er en konsekvens af de seneste års udvikling, hvor optaget på de videregående uddannelser er vokset voldsomt. For 10 år siden havde godt en videregående uddannelse. I dag er antallet knap Hvis det optag, der er i dag, forsætter, vil antallet af personer på arbejdsmarkedet med en videregående uddannelse stige til godt 1,2 millioner i 2030 som det fremgår af figur 1 på næste side. Det er en stigning på 40 pct. eller ca personer frem til Forventningen om en begrænset vækst i antallet af offentlige jobs baserer sig på, at politikerne på begge fløje har erklæret epoken med stor årlig vækst i offentlig beskæftigelse for slut. Kvalitetsudvalgets analyser viser samtidig, at antallet af borgere, som typisk trækker på offentligt ansatte med en videregående uddannelse, falder. Det gælder eksempelvis antallet af børn og unge, som skal undervises i skoler, gymnasier og så videre. Den forøgede tilgang af dimittender til det private arbejdsmarked vil blive mest markant på universitetsområdet: Ser man alene på dem med en lang videregående uddannelse, vil der fremover være dobbelt så mange, der skal finde et arbejde i den private sektor. Det er usandsynligt, at der uden videre vil være behov for så mange ekstra højtuddannede og fagligt specialiserede dimittender i de danske virksomheder. De fleste er små og mellemstore virksomheder, der i dag ikke har tradition for rekruttering af akademikere. Vi står derfor over for en særlig udfordring, hvis mange tusinder af nyuddannede fra universiteterne skal finde vej til beskæftigelse. Også i forhold til professionshøjskoler og erhvervsakademier vil man opleve en tilsvarende problemstilling. Men det er universiteterne, der står over for de mest massive udfordringer. 8 nye veje & høje mål\n11 Figur 1 Antal personer med en videregående uddannelse, der står til rådighed for beskæftigelse Offentlig ansatte med videregående uddannelse Øvrige med videregående uddannelse... heraf lang videregående uddannelse Nye krav til universitetsuddannelserne Ingen ved præcis hvilke jobs, der vil vokse frem eller forsvinde over de kommende år. Det gælder særligt i den private sektor. Jobudviklingen afhænger af en lang række faktorer fx øget digitalisering, teknologisk udvikling, international konkurrence, flytning af arbejdspladser over landegrænser og en mere bevægelig arbejdsstyrke. Hidtil har dimittender med en lang videregående uddannelse fordelt sig nogenlunde ligeligt mellem offentlige og private ansættelser. Fremover vil mere end 300 skulle finde privatansættelse, hver gang 100 ansættes i den offentlige sektor. Det stiller nye krav til universitetsuddannelserne. Dimittenderne skal ud i meget forskellige virksomheder og løse mange typer opgaver. Og de skal være bedre forberedte på, at job kan ændre sig markant eller blive nedlagt. Meget specifikke og højt specialiserede kompetencer giver sårbarhed, hvis opgaverne ændrer sig. Uddannelser, der forbereder de studerende til at kunne anvende og udvikle deres faglighed i forskellige jobs, vil være langt mere værdifulde i det lange løb. Et eksempel er juristers arbejdsmarked: Det har allerede ændret sig betydeligt. Jurister skal ikke længere alene være godt inde i den juridiske viden og have analytiske færdigheder. Mange af dem, som ansætter jurister, efterspørger nemlig også andre kompetencer. Unge jurister bør fx være stærke i at formidle deres viden og analyser, kunne samarbejde og have værktøjer til at finde løsninger på helt nye og ukendte problemstillinger. Det har allerede haft en konsekvens på Københavns Universitet, hvor man har ændret den juridiske bacheloruddannelses form og indhold. nye veje & høje mål 9\n12 Dimittendernes kernefaglighed er fortsat en forudsætning for, at uddannelserne er værdifulde. Men for mange er det ikke tilstrækkeligt. Kernefaglighed bør kombineres med generelle kompetencer, som kan bringe fagligheden i spil på mange forskellige måder. I dag er det langt fra alle universitetsuddannelser, som er opmærksomme på behovet for at forberede deres kandidater på denne fremtid. Kvalitetsudvalget har spurgt landets studieledere, og kun omkring halvdelen svarer, at de bruger viden fra aftagerpaneler og dimittendundersøgelser til at udvikle deres uddannelser. Og endnu færre mener, at akademiske bacheloruddannelser i sig selv kan bruges på arbejdsmarkedet. Det billede bekræftes af nyansatte kandidater i små og mellemstore virksomheder. De opgaver, de får stillet på deres job, er som regel meget langt fra det, de lærte på universitetet. Der mangler en kobling i uddannelserne, som gør deres viden relevant og anvendelig i jobbet. Specialisering uden erhvervserfaring En væsentlig barriere for en tættere kobling mellem uddannelser og arbejdsmarked er den udbredte automatik i overgangen fra bachelortil kandidatuddannelserne på universitetet. Man læser til kandidat i umiddelbar forlængelse af, at man har taget sin bachelorgrad. Der er ingen adgangskrav til de fleste kandidatstudier udover en bestået bachelor. Har man den grad, har man automatisk ret til at komme ind på en kandidatuddannelse. Hvis altså man starter direkte efter bacheloruddannelsen. Hvis man derimod venter og først vil have erfaring fra arbejdsmarkedet, falder denne ret væk. Reglerne forhindrer kandidatuddannelserne i at stille adgangskrav til de studerende. Alle, som har et retskrav på at blive optaget, bliver optaget. Så længe de regler gælder, er der samtidigt begrænset tilskyndelse til at gøre bacheloruddannelsen mere anvendelig på arbejdsmarkedet. For en bacheloruddannelse er de facto ikke en startbane til arbejdslivet, men alene en foreløber for en kandidatuddannelse. Derfor bekymrer universiteterne sig måske heller ikke nødvendigvis om, hvorvidt bachelorerne kan bruges på arbejdsmarkedet. Konsekvensen er, at de studerende bliver kandidater og specialiserer sig, før de har prøvet kræfter med et job. Havde man haft et job eller måske en begyndende karriere, ville man have bedre forudsætninger for at vælge en relevant specialisering. Men i dag er valg af kandidatuddannelse og specialisering for mange blot en fortsættelse af studierne. På nogle områder giver det god mening med fem- seks års ubrudt faglig specialisering. Det gælder fx autorisationsuddannelser som læge, tandlæge og dyrlæge. Det gælder også for den del af de studerende, der bliver ansat i jobs med krævende specialistfunktioner eller optages på et ph.d.-studium. Men på mange andre områder vil kandidaterne ofte ende i stillinger, hvor lige præcis den kandidatspecialisering, som de valgte, ikke bringes fuldt i spil. En langvarig specialisering uden en konkret efterspørgsel fra arbejdsmarkedet skaber ikke nødvendigvis højere produktivitet. Bacheloruddannelser med fokus på aftagernes behov kan skabe mindst lige så høj værdi i virksomhederne som kandidatuddannelser uden kobling til aftagernes behov. Pointen kan illustreres med udviklingen på det merkantile arbejdsmarked over de sidste 30 år. For 30 år siden var den tre-årige merkantile bacheloruddannelse (HA-uddannelsen) nok for seks ud af ti studerende. Kun fire ud af ti læste videre. I forbindelse med en lavkonjunktur i 80 erne valgte ekstraordinært mange pludselig at læse videre på en kandidatuddannelse (cand.merc.), fordi det generelt var vanskeligt at finde arbejde. Da lavkonjunkturen var slut fortsatte uddannelsesmønsteret, så det i dag er ni ud af ti, der læser videre. Virksomhederne havde ikke tidligere efterspurgt så mange medarbejdere med højere uddannelsesniveau. Og en analyse viser, at lønnen for gruppen af merkantilt uddannede faktisk ikke er steget, selvom uddannelsesniveauet er steget. Det indikerer, at virksomhederne ikke har udnyttet eller i hvert fald ikke har villet betale for de to års ekstra specialisering. Samme problemstilling ses inden for medieuddannelserne og på it-området. Her får de, der har en mellemlang videregående uddannelse, højere løn end de, der har en lang uddannelse. For uddybning se kapitel 2 i Nye veje og høje mål Kvalitetsudvalgets samlede analyserapport. 10 nye veje & høje mål\n13 udfordring B For lidt fokus på beskæftigelsesmuligheder En videregående uddannelse kan anskues som et produkt, der udbydes på et marked. Et marked, hvor nogle sælger og andre køber. Sælgerne, uddannelsesinstitutionerne, bestemmer, hvad der skal udbydes af uddannelser. Køberne, de studerende, bestemmer, hvad der er efterspørgsel efter. Det særlige ved netop dette marked er, at markedskræfterne er sat ud af kraft. For køberen er prisen nul kroner gratis, altså. Sælger modtager betaling men det er det offentlige, der lægger pengene. Frem til efteråret 2014 har de fleste uddannelsesinstitutioner selv med visse begrænsninger kunnet bestemme, hvilke uddannelser de ville udbyde. Kun ca. 16 pct. af uddannelsesudbuddene har været dimensionerede fra centralt hold. Det gælder, fx medicin, biomekanik, tandlæge og dyrlæge, og uddannelserne til fx pædagog og sygeplejerske, hvor der skal være praktikpladser til alle. Resten de 84 pct. har hidtil ikke været dimensionerede. Der har stort set ingen samlet styring eller koordinering været på tværs af alle de videregående uddannelser. Dermed er der heller ingen, der har foretaget en samlet vurdering af hvor mange, der skulle tage hvilken uddannelse, og hvilken sammenhæng der var mellem de samlede kompetencer og arbejdsmarkedets efterspørgsel. I efteråret 2014 besluttede regeringen imidlertid at indføre dimensionering af en række uddannelser, som over en lang periode havde klaret sig relativt dårligere målt på beskæftigelse end gennemsnittet på arbejdsmarkedet. Et skridt i den rigtige retning men det kan ikke stå alene. Små konsekvenser for den enkelte Normalt ville købere af en vare eller produkt interessere sig for sammenhængen mellem pris og forventet udbytte. Men ikke på dette marked. De studerende mangler en knivskarp tilskyndelse til at interessere sig for, hvilken form for beskæftigelse eller hvilke lønudsigter der er i en bestemt uddannelse. Betalingen for uddannelsen er (for den enkelte studerende) som nævnt nul. Samtidig får man via SU et (sammenlignet med andre lande) relativt højt honorar for at være studerende. Falder man fra, vælger ny uddannelse eller bliver forsinket, bliver det også et langt stykke ad vejen finansieret af det offentlige. Alt i alt er den økonomiske omkostning ved at investere i uddannelse lille for den enkelte. De unge står altså over for det, man passende kunne kalde en det-gårnok-alligevel-pakke, når de skal vælge uddannelse. Om man fejler eller sejrer, gør i sagens natur en forskel men der er samtidig mange forhold, der udjævner forskellen. De unge kan tillade sig at lægge mere vægt på andre ting, end hvad de får tilbage efter endt uddannelse. nye veje & høje mål 11\n14 Derudover står unge helt grundlæggende over for det, der inden for den økonomiske litteratur kendes under begrebet fælledens tragedie: Nemlig at individuelle beslutninger hvor rationelle de end er kan føre til et katastrofalt resultat for fællesskabet. Hvis én lader sin ko græsse på fælleden, er det intet problem. Hvis alle træffer samme (yderst rationelle) beslutning, bliver fælleden overgræsset og dør. Uden styring kan det samme ske for de videregående uddannelser: Selv om alle træffer individuelt rationelle studievalg, kan det vise sig, at resultatet mulighederne for relevant beskæftigelse er dårligt. Dårlig løn, ringe beskæftigelsesmuligheder Mange uddannelser fører efterfølgende til høj løn og gode beskæftigelsesperspektiver. Men der er modsat også uddannelser, hvor dimittenderne klarer sig dårligere. Uddannelser som efterlader dem med relativt dårlige muligheder for at få et godt job både i økonomisk gode og dårlige tider. Det viser sig, at optaget på nogle uddannelser er upåvirket af, at det, år efter år efter år, ser relativt skidt ud for dimittendernes løn og beskæftigelse. Fx har væksten i tilgangen på en række uddannelser ligget på 20 pct. i , mens disse uddannelser har klaret sig vidt forskelligt målt på den gennemsnitlige ledighed i samme periode blandt nyuddannede 0-5 år efter endt uddannelse, jf. figur 2. Omvendt har uddannelser, som nogenlunde har haft samme gennemsnitlige ledighed i , haft vidt forskellige vækst i tilgangen til uddannelserne i samme periode. For flere uddannelser, der år efter år efter år har klaret sig relativt skidt, viser Kvalitetsudvalgets fremskrivning af udviklingen i antallet af dimittender, at problemet vil vokse fremadrettet, hvis de nuværende uddannelsesmønstre forsætter uændret. For uddybning se kapitel 3 Nye veje og høje mål Kvalitetsudvalgets samlede analyserapport. Figur 2 Sammenhæng mellem væksten i tilgangen til de videregående uddannelser og den gns. ledighed blandt nyuddannede i fordelt på uddannelsesgrupper IT forvaltning og samfund design 80 økonomisk, merkantil ingeniører og teknik landbrug, skovbrug og veterinær medie og kommunikation Vækst i tilgangen til de videregående uddannelser , pct sundhed jura mat/fys/kemi øvrige natur psykologi PÆDAGOGIK ernæring fremmedsprog bio øvrige samfund øvrige humaniora klassisk humaniora kunstneriske og æstetiske fag erhvervssprog arkitekter Øvrige videregående uddannelser Gennemsnitlig ledighed (0-5 år efter endt uddannelse) , pct. 12 nye veje & høje mål\n15 Cudfordring Optagelsessystemet skaber forvridninger Den danske metode til at regulere, hvilke unge der kan optages på hvilke studier, har den store fordel, at den er billig og enkel. Hovedprincippet er simpelt: Når der er for mange pladser, bliver alle med en adgangsgivende uddannelse optaget. Og når der er for få, er karaktergennemsnittet oftest afgørende. Hvor billig og enkel den end er, så er metoden ikke uden problemer og forvridninger. Matchet mellem studerende og uddannelser kunne være bedre. De dygtigste klumper sig sammen på et beskedent antal uddannelser og glemmer måske at overveje, om evner og motivation egner sig bedre andre steder. Og andre bliver optaget på uddannelser, hvor den konkrete stillingtagen til, om matchet er godt, er begrænset til en konstatering af, at de har bestået en adgangsgivende ungdomsuddannelse. Alt i alt er der tale om en betydelig skævvridning. En af konsekvenserne er, at mange vælger forkert uddannelse og dropper ud efter kort tid. Ifølge statistikkerne sker hovedparten af frafaldet i løbet af det første år. Det gælder, som det fremgår af figur 3, både for erhvervsakademiuddannelser, professionsbacheloruddannelser og universitetsuddannelser. Samlet set udgør frafaldet inden for tre år 32 pct. af alle studerende på erhvervsakademiuddannelserne, 24 pct. på professionsbacheloruddannelserne og 29 pct. på universiteterne. Figur 3 frafald (inkl. studieskiftere) på de videregående uddannelser efter henholdsvis 1, 2 og 3 år, pct Professionsbacheloruddannelser Erhvervsakademiuddannelser Universitetsbacheloruddannelser 1 år 2 år 3 år nye veje & høje mål 13\n16 Det er naturligvis ikke bare spild at starte på en uddannelse og så senere finde ud af, at man hellere vil læse noget andet. Man kan have lært noget undervejs, som siden kan bruges. Men et meget stort omfang af tidligt frafald indikerer en dårlig forventningsafstemning mellem studerende og uddannelser. At det forholder sig sådan underbygges fx af en rapport fra Danmarks Evalueringsinstitut om frafald på læreruddannelsen. Den viser, at en af hovedårsagerne til tidligt frafald er, at de studerende ved studiestart ikke har haft ordentlig viden om, hvad de går ind til. Skævvridning Som nævnt er et andet problem med optagesystemet, at det skævvrider søgningsmønstret for hele ungdomsårgange. I den ene ende af spektret på størstedelen af samtlige uddannelser stilles der slet ikke karakterkrav. På knap 60 pct. af uddannelsesudbuddene er der ingen krav og dermed intet i optagelsessystemet, der sikrer et godt match mellem ansøgere og uddannelser. En bestået adgangsgivende ungdomsuddannelse er alt, hvad der kræves. Modsat for studerende med meget høje gennemsnit fra gymnasiet. De søger ind på uddannelser, som netop stiller høje krav til karaktergennemsnittet. Det høje krav afspejler primært, at uddannelserne er populære at antallet af ansøgere er for stort i forhold til pladser. Men det gør det ikke nødvendigvis til det rigtige uddannelsesvalg for den, der har høje adgangskarakterer. I 2013 blev godt hver fjerde af de optagne studerende med et gennemsnit fra gymnasiet på 10 eller derover optaget på én af tre uddannelser, nemlig medicin, statskundskab og psykologi (på flere universiteter). Disse uddannelsesudbud udgør tilsammen kun ca. 4 pct. af det samlede optag på de videregående uddannelser. Et snævert fokus på den adgangsgivende karakter på visse uddannelser sikrer ikke nødvendigvis et godt match. Det er samfundsmæssigt uholdbart, at de studerende, som har klaret sig bedst i gymnasiet, sammenklumpes i hjørner af uddannelsessystemet. Derudover er det heller ikke givet, at en ansøger til medicinstudiet med et meget højt karaktergennemsnit fra gymnasiet scorer lige så højt på de øvrige kompetencer, der også er behov for, hvis man skal blive en god læge. Optagesystemet kan også skabe uhensigtsmæssige incitamenter i gymnasiet. Det kan fx betale sig at fravælge relevante, men svære fag og så satse på at tage dem ved efterfølgende supplering, hvor de ikke tæller med i gennemsnittet. I det nuværende system er der allerede en kvote 2, der i større grad giver mulighed for en matchafstemning end i de rene karakterkvotienter i kvote 1. Problemet er bare, at kvote 2-optag ikke bruges i så stort omfang, og at en forøgelse af kvote 2-optaget vil skabe endnu højere kvotienter i kvote 1. For uddybning se kapitel 5 i Nye veje og høje mål Kvalitetsudvalgets samlede analyserapport. 14 nye veje & høje mål\n17 udfordring d Manglende overblik over, hvad man kan studere Det er yderst vanskeligt for de unge at skabe sig et overblik over, hvilke muligheder de har, når de skal vælge uddannelse. Der er små videregående uddannelsesudbud og i alt knap 900 forskellige indgange til det videregående uddannelsessystem. Og der er ikke noget sted, hvor man for alvor kan få overblik over, hvad man kan vælge, og hvad konsekvenserne af et sådant valg kunne blive. I Danmark er der tendens til, at en umiddelbar interesse for et studium har stor betydning for, hvilken uddannelse de unge vælger. Det giver et højt engagement, men til gengæld spiller faktorer som fremtidige løn- og beskæftigelsesudsigter en langt mindre rolle, end i lande vi normalt sammenligner os med. Det informationsgrundlag, der i dag er til rådighed om uddannelsernes indhold, er ikke særligt stærkt. Det er vanskeligt at sammenligne de enkelte uddannelser med hinanden. Hvis man fx søger efter design på Uddannelsesguide.dk får man hits heraf 378 videregående uddannelser. Det er mere end svært at sammenligne disse uddannelser på de parametre, der umiddelbart forekommer væsentlige. Er der et højt fagligt niveau? Synes de studerende, at uddannelsen er udfordrende, givende og at der er et godt studiemiljø? Får man job bagefter, hvor henne og hvad tjener man typisk? Den slags kan man ikke for alvor få overblik over i dag. Uklar videreuddannelse Udfordringen for de unge er ikke alene at tage stilling til, hvad de vil læse. Samtidig skal de for mange uddannelsers vedkommende tage stilling til, på hvilket niveau, de vil læse det. Det videregående uddannelsessystem er nemlig ikke som sådan koordineret. Det betyder, at der eksisterer delvist overlappende uddannelser fx på professionshøjskoler og universiteter. Der er flere eksempler på akademiske og professionsrettede uddannelser, der har samme jobsigte. Fx findes der både en professionsbacheloruddannelse i offentlig administration og nogle på mange måder tilsvarende samfundsfaglige akademiske bachelor- og kandidatuddannelser. Der er ikke nødvendigvis nogen samtænkt relation mellem disse uddannelser. En særlig problemstilling i den sammenhæng er bevægelser på tværs af institutioner. Unge med en erhvervsakademi- eller professionsbacheloruddannelse kan senere i livet få brug for ekstra uddannelse. Kan man det, hvis først man har truffet et valg? I dag er svaret måske. Der mangler formelle veje på tværs af institutioner. Den enkelte studerende er afhængig af individuelle, faglige vurderinger fx hvorvidt et fag fra ét studie kan give merit ind i et andet studie. For uddybning se kapitel 8 i Nye veje og høje mål Kvalitetsudvalgets samlede analyserapport. nye veje & høje mål 15\n18 udfordring EFuldtidsuddannelser kan klares på deltid I dag bruger de studerende i gennemsnit ca. 35 timer om ugen på deres uddannelser i løbet af undervisningsåret. Da de fleste uddannelser har lange ferieperioder, svarer 35 timer om ugen kun til ca timers årlig studietid. Et fuldtidsstudium er typisk normeret til timer om året. Tidsorbruget varierer meget mellem uddannelsestyper og fagområder. På nogle fag er der tale om godt og vel et fuldtidsstudium. På andre rækker en arbejdstid på væsentligt under 30 timer om ugen. Denne forskel indikerer, at det ikke nødvendigvis kun er op til de studerende, om de vælger at studere på deltid. Det har væsentlig betydning for de studerendes indsats, hvilke krav uddannelserne stiller til dem. På de områder, hvor tidsforbruget er lavt, er der potentiale i at sætte højere mål. For at studere på fuld tid skal man i gennemsnit bruge ca. 43 timer om ugen i de perioder, hvor der undervises eller holdes eksamen. Det er 20 pct. mere end studerende bruger i gennemsnit i dag, jf. figur 4. Det svarer til én ekstra time hver dag alle ugens syv dage. Studerende på de kunstneriske og de maritime uddannelser bruger i øvrigt markant mere tid på studierne og adskiller sig derfor positivt fra de studerende i figur 4. For uddybning se kapitel 6 i Nye veje og høje mål Kvalitetsudvalgets samlede analyserapport. 16 nye veje & høje mål\n19 Figur 4 gennemsnitlig antal timer brugt om ugen i undervisningsåret af studerende Fuldtidsstudie Universitetsuddannelser Professionsbacheloruddannelser Erhvervsakademiuddannelser Tid til aktiviteter uden for et fag Tid til forberedelse Tid med underviser nye veje & høje mål 17\n20 udfordring FMulighed for mere læring Læringen på de videregående uddannelser kan styrkes. En ting er, at de studerende kunne bruge mere tid på studierne. Noget andet er, at samme studerende vurderer, at deres uddannelser kunne give større læring. Sammenlinger man med udlandet, viser det sig, at uddannelserne på en række områder kan forbedre sig væsentligt. Forbedringer er fx nødvendige, hvis de danske uddannelsesinstitutioner skal kunne måle sig med et bredt udsnit af amerikanske universiteter og colleges. Det gælder bl.a. i forhold til omfanget af kontakt mellem undervisere og studerende, de studerendes forberedelse og koblingen mellem teori og praksis. Det er forskningsmæssigt velunderbygget, at de studerendes engagement og tidsforbrug i høj grad afhænger af den måde, uddannelser og undervisning er skruet samme på. Engagement og læring kan måles. Det er ikke enkelt, da begge dele påvirkes af mange forskellige faktorer. Men i USA har man udviklet et analytisk redskab kaldet National Survey of Student Engagement. Metoden er udover i USA også anvendt i lande som Canada, Australien, New Zealand, Storbritannien, Irland, Chile og Kina. Figur 5 Otte indikatorer for de studerendes læring, 0-60 point. USA og Danmark Samarbejde om læring Reflekterende læring Underviserkontakt Dybde i læringen Effektiv undervisning Talmæssig forståelse Egne læringsstrategier Studiemiljø Universitetsuddannelser Erhvervsakademiuddannelser Professionsbacheloruddannelser USA 18 nye veje & høje mål\n21 De studerende svarer på en række spørgsmål inden for otte kategorier kaldet læringsindikatorer. Det drejer sig fx om, hvor meget de er i kontakt med deres undervisere uden for timerne (indgår i indikatoren underviserkontakt). Og om, hvor meget man på uddannelsen satser på det sociale miljø (indikatoren studiemiljø), hvorvidt de studerende rent faktisk gennemlæser noter efter timerne (indikatoren egne læringsstrategier), samt om de studerende får feedback fra underviseren (indikatoren effektiv undervisning). De studerendes besvarelser giver en score på en skala fra 0 (skidt) til 60 (godt). Som det fremgår af figur 5 ligger de danske svar typisk omkring 30. Det indikerer, at mange danske uddannelser er middelmådige, når det kommer til at skabe engagement og læring blandt de studerende. De kunstneriske og tekniske uddannelser (ikke vist) skiller sig dog positivt ud ved generelt at ligge lidt højere på nogle af indikatorerne. For alle indikatorer gælder det, at den danske score er lavere end den tilsvarende amerikanske (hvor besvarelser fra collegestuderende på sidste år af bacheloruddannelsen er gengivet). I forhold til nogle af dem er forskellen markant. Det gælder især indikatorerne underviserkontakt, studiemiljø, egne læringsstrategier og effektiv undervisning. Konkrete forbedringspotentialer Kontakt med undervisere uden for undervisningen spiller en vigtig rolle for de studerende. Det gælder både i forhold til deres faglige engagement og for hvor meget tid, de bruger på studierne. Men når man spørger de studerende, svarer kun én ud af ti, at de drøfter deres faglige niveau med underviserne. På universiteterne er det sågar kun én ud af tyve. Og kun to ud af ti kan bekræfte, at de får feedback på deres undervisningsdeltagelse. Der synes at være plads til forbedringer. Det samme kan siges om den tid de studerende bruger på deres studier. Kun et mindretal af danske uddannelser har klart specificerede forventninger til, hvor lang tid man bør bruge på de specifikke uddannelseselementer, som fx forelæsninger, forberedelse, gruppearbejde, opgaveskrivning og så videre. Og næsten ingen tjekker eller følger op på, om de studerende rent faktisk bruger den tid, der forventes. En lang række forskningsresultater peger på, at læring også kan foregå uden for den almindelige undervisning. Det kan fx være i form af praktik, studieophold eller deltagelse i forskningsprojekter. En effektiv vej til at styrke de studerendes engagement er at støtte dem til at deltage i flere af denne type særlige læringsaktiviteter. Det viser analyser af de amerikanske uddannelser, som er bedst til at motivere deres studerende. I Danmark er det imidlertid under halvdelen af de studerende, der lever op til denne anbefaling selvom der på mange uddannelser er obligatoriske praktikophold. Der er heller ingen tvivl om, at kobling mellem teori og praksis er afgørende for de studerendes læring. Netop det efterspørges af både studerende, dimittender og arbejdspladser. Alligevel viser undersøgelser, at der også her er et stort forbedringspotentiale. For uddybning se kapitel 6 i Nye veje og høje mål Kvalitetsudvalgets samlede analyserapport. nye veje & høje mål 19\n22 udfordring GGod undervisning kun lidt værdsat Undervisernes pædagogiske kompetencer har meget stor betydning for de studerende. Til trods for dette faktum er netop disse kompetencer ikke særskilt værdsatte. Landets studie- og uddannelsesledere er blevet spurgt, og næsten alle giver udtryk for, at de pædagogiske kompetencer er afgørende for undervisningens kvalitet. Hvor meget de studerende lærer afhænger i høj grad af, hvad undervisere har af pædagogiske og didaktiske evner. Men uanset, hvor vigtigt god undervisning er, så spiller det ikke den store rolle i forhold til løn, forfremmelse eller anden anerkendelse fra ledelsen. Som det fremgår af figur 6 er det fx kun én ud af ti universitetsundervisere, der mener, at kvaliteten af deres undervisning betyder noget, i forhold til hvad de tjener. Og kun omkring 15 pct. af underviserne mener, at undervisningskvaliteten spiller en rolle i forhold til forfremmelser. Figur 6 Andel af undervisere, som mener, at kvalitet i deres undervisning har betydning for løn, forfremmelser, kollegial anseelse og anden anderkendelse fra ledelsen, pct Løn Forfremmelser Anden Kollegial ledelsesmæssig anseelse anderkendelse Universiteter Professionshøjskoler Erhvervsakademier 20 nye veje & høje mål\n23 De fleste undervisere omkring tre fjerdedele, hvis man undtager universiteterne giver udtryk for, at god undervisning trods alt har betydning i forhold til kollegial anseelse. På universiteterne er billedet dog et andet. Færre end halvdelen mener, at kvaliteten af deres undervisning giver anseelse blandt kollegerne. Vigtigt på papiret Blandt lederne på institutionerne er undervisningens kvalitet et område, man satser på. Institutionsledelserne har siger de, når de bliver spurgt i vidt omfang sat mål og formuleret strategier for netop uddannelseskvalitet og de studerendes læring. Satsningerne når dog ikke langt uden for ledelsesgangene: Kun godt 50 pct. af underviserne kender strategierne pct. af underviserne på de videregående uddannelser giver udtryk for, at institutionen i høj grad prioriterer, at underviserne præsterer fremragende undervisning. Men på universiteterne tilkendegiver de dog klart, at forskning prioriteres højere end undervisning. Ca. en tredjedel af underviserne har været på en form for pædagogisk kompetenceudvikling inden for det seneste undervisningsår. Mange sparrer med deres kolleger, men der foregår ikke meget supervision af undervisningen eller feedback fra fx kollegaer, chefen eller en læringskonsulent. Der er altså mange gode intentioner om at prioritere undervisningskompetencer. Men der er et stykke vej igen, før det bliver reelt prioriteret som en væsentlig del af undervisernes dagligdag og som udslagsgivende for løn, forfremmelser etc. Undervisernes kompetenceprofiler De videregående uddannelser skal i fremtiden uddanne til en bredere del af arbejdsmarkedet end hidtil. Derfor er der behov for variation i undervisernes kvalifikationer, erfaring og kompetencer. Men i de nuværende stillingskategorier mangler der på universiteterne reel ligeværdighed mellem uddannelse og forskning. På professionshøjskoler og erhvervsakademier kan man ikke ansætte eksterne lektorer. De fleste studerende mener at have fagligt dygtige undervisere, men efterlyser mere kobling til praksis i undervisningen. Kravet om bredde i kompetencer imødekommes altså ikke i tilstrækkelig grad i dag. Hvis nogle undervisere skal have løbende kontakt med praksis for at sikre en tæt kobling til uddannelserne, kan de ikke nødvendigvis samtidig være excellente forskere. Ligesom dygtige forskere kan mangle undervisningskompetencer. Der synes alt i alt at være en udfordring med at omsætte en strategisk prioritering af uddannelseskvalitet og god undervisning i reelle incitamenter for underviserne. De fleste institutioner er begyndt. De har fokus på området samt planer og aktiviteter, der skal styrke læring. Men det er også karakteristisk, at tiltagene er i opstartsfasen. Derfor er der kun sparsomme erfaringer og endnu mindre evidens og effektmåling. For uddybning se kapitel 7 i Nye veje og høje mål Kvalitetsudvalgets samlede analyserapport. nye veje & høje mål 21\n24 udfordring H Uddannelsesledelse prioriteres for lidt og hæmmes af detailstyring På alle videregående uddannelsesinstitutioner har bestyrelserne det helt overordnede ansvar for institutionens virke. Det er imidlertid ikke givet, at bestyrelserne til fulde påtager sig de opgaver, der følger af dette ansvar. Hvilket skyldes to forhold. Det ene er, at de respektive love på området er forskellige i deres beskrivelse af bestyrelsernes ansvar. Der er altså forskelle på, hvad lovgivningen stiller af krav til bestyrelserne i forhold til at sikre og udvikle kvaliteten i institutionens uddannelser. Og ingen af lovene nævner bestyrelsernes ansvar i forhold til uddannelsernes relevans. Det andet forhold handler om, hvilken viden bestyrelserne har om institutionernes uddannelser og dermed om, hvilke opgaver bestyrelserne reelt kan udføre på dette område. En undersøgelse blandt institutionsledelserne indikerer, at der er forskelle på, hvilke nøgletal bestyrelserne modtager om uddannelserne. Det er ikke alle, der får samme type eller sammenlignelige data om fx. de studerendes vurdering af deres uddannelse eller dimittendundersøgelser. Uden en række centrale oplysninger er det svært for bestyrelsen at følge op på og stille krav til uddannelsernes kvalitet og relevans. Samme undersøgelse viser, at det er uklart, hvilke konsekvenser der drages af utilfredsstillende nøgletal. Ledelsen af den enkelte uddannelse En helt afgørende forudsætning for at skabe uddannelser af høj kvalitet og relevans er, at hver uddannelse har en entydig ledelse. Der skal være ledelsesrum til fx at prioritere de samlede ressourcer til uddannelsen, og man skal kunne øve reel indflydelse på ansættelser, forfremmelser, aflønning og anden anerkendelse. På samme måde skal der være et mandat til at udvikle uddannelsens pædagogiske form og faglige indhold, prioritere undervisernes kompetenceudvikling, osv. Mange studieledere som de fleste steder står for det daglige praktiske arbejde med at tilrettelægge uddannelserne mener ikke, at der er ledelsesmæssigt fokus på uddannelserne. Under 40 pct. vurderer eksempelvis, at ledelsen lægger tilstrækkelig vægt på underviserkompetencer ved ansættelser og forfremmelser. Endnu færre studieledere vurderer, at de selv har et ledelsesrum til at anerkende god undervisning. På universiteterne svarer færre end hver tiende studieleder, at de har mulighed for at belønne gode undervisere, jf. figur nye veje & høje mål\n25 Figur 7 Studie- og uddannelseslederes syn på deres rammer for at skabe gode uddannelser, Procentandel enig eller overvejende enig Ledelsen lægger tilstrækkelig vægt på gode undervisningskompetencer ved ansættelser og forfremmelser og belønner den særligt gode undervisning Maritime uddannelser Kunstneriske uddannelser Erhvervsakademiuddannelser Professionsbacheloruddannelser Bacheloruddannelser Kandidatuddannelser Jeg har tilstrækkeligt ledelsesmæssigt frirum til at kunne belønne de gode undervisere på uddannelsen Situationen forekommer at være lidt bedre på de øvrige uddannelsesinstitutioner i forhold til universiteterne. Men det samlede billede er, at den øverste ledelse af institutionerne i alt for mange tilfælde ikke har prioriteret ledelse af den enkelte uddannelse tilstrækkeligt højt. Denne manglende prioritering af den nære uddannelsesledelse kan derfor også være en væsentlig forklaring på, at så mange uddannelser ikke udnytter de studerendes fulde læringspotentiale og fulde tid, jf. udfordring E og F. Central detailstyring Den centrale styring af uddannelsesinstitutionerne er på mange områder karakteriseret ved en tæt regulering af uddannelsernes indhold og tilrettelæggelse fx detaljerede eksamensregler. Samtidig er der en række eksempler på ny detaljeret procesregulering, som fx de specifikke krav der fulgte af studiefremdriftsreformen. Disse procesregulerende tiltag begrænser institutionernes ledelsesrum. Der er kun lidt plads til at tilrettelægge den for institutionen mest hensigtsmæssige indsats for at opfylde de politiske målsætninger. nye veje & høje mål 23\n26 Hensigten med de centralt fastsatte regler er i nogle tilfælde at understøtte studerendes retssikkerhed, ligebehandlingsprincipper eller andre politiske prioriteringer. Men disse hensyn bør kunne opretholdes, uden at de begrænser institutionsledelsens handlerum og mulighed for at tage ansvar for udvikling af uddannelsernes kvalitet og relevans. På professionsbachelor- og erhvervsakademiuddannelsesområdet er der samtidig en høj grad af specifikke og detaljerede regler for uddannelsernes indhold og tilrettelæggelse. Særligt på professionsbachelorområdet er der et politisk ønske om direkte indflydelse på uddannelsernes indhold. En konsekvens er, at institutionerne har relativt begrænsede muligheder for konkret at tilrettelægge og udvikle de enkelte uddannelser. De har fx svært ved at tage hensyn til regionale arbejdsmarkedsbehov eller den internationale udvikling på fagområdet. For uddybning se kapitel 8 i Nye veje og høje mål Kvalitetsudvalgets samlede analyserapport. 24 nye veje & høje mål\n27 udfordring I Udbudsboom med uheldige konsekvenser For øjeblikket er der knap videregående uddannelsesudbud i alt. De senere år er der år for år kommet flere og flere: Nye uddannelser, nye steder, nye muligheder. At det entydigt har bevæget sig i den retning, er der flere årsager til. En væsentlig er, at der i årtier har været et politisk ønske om, at flere unge tog en uddannelse. Og at institutionerne har lyttet. Udbudsstrukturen er blevet stadig mere uoverskuelig, efterhånden som den øgede studentermasse har fordelt sig på stadig flere udbud. Fra er der positivt akkrediteret 316 nye videregående uddannelsesudbud. Det er knap ét nyt udbud af en videregående uddannelse om ugen. For de unge er der nu knap 900 indgange til en videregående uddannelse. Relativt mange af dem er små udbud. Som det fremgår af figur 8, udgør udbud, hvor der optages op til 50 studerende årligt, samlet set ca. halvdelen (49 pct.) af alle udbud. I 2013 var der konkret tale om, at der på 421 uddannelsesudbud blev optaget under 50 studerende. Figur 8 Udannelsesudbud fordelt efter antallet af studerende, som blev optaget på de enkelte udbud i 2013, pct Årligt optag på 100 eller flere Årligt optag på mellem 50 og 100 Årligt optag på under nye veje & høje mål 25\n28 To typer små udbud Udbud kan være små af to grunde. Nogle fag på universiteterne fx eskimologi, persisk og tibetansk er bare små. De hører til under den såkaldte småfagsordning fag, der ikke kan være store, men som det er politisk besluttet, at vi skal have i Danmark. Nogle fag på universiteterne er gennem årene blevet mindre og mindre fx de klassiske sprogfag. Denne type små fag er ikke i sig selv et problem, men udfordringerner opstår, hvis alle universiteter vil have alle uddannelser på netop deres institution. Et eksempel er faget klassisk tysk. I 2013 blev der optaget 117 ansøgere på landsplan fordelt på fire forskellige universiteter. Et af stederne blev der kun optaget 12 studerende. Den anden type af små uddannelsesudbud finder man både på professionshøjskoler og erhvervsakademier. På landsplan er der tale om store uddannelser med mange studerende, som fx uddannelserne til lærer, sygeplejerske eller markedsføringsøkonom. De udbydes i henhold til lovgivningens bestemmelser om institutionernes pligt til at udbyde uddannelser regionalt. Hvor store uddannelserne end er samlet set i Danmark, så kan de blive små og med yderst begrænsede optag på det enkelte udbudssted. Man kan fx uddanne sig til lærer 17 steder i landet, sygeplejerske 22 steder og pædagog 27 steder. Man kan opstille hypoteser om både positive og negative effekter af små uddannelsesudbud. Måske kan der være tættere kontakt mellem undervisere og studerende og måske det øger læring og mindsker frafald. Men modsat er det faglige miljø skrøbeligt med få fastansatte undervisere, og risiko for at uddannelsen ikke kan holde trit med udviklingen på området. Kvalitetsudvalget vurderer, at de mindre udbud kan have vanskeligere ved at sikre et højt fagligt niveau og et optimalt læringsudbytte for de studerende. Samlet set bærer det videregående uddannelsessystem præg af, at udbuddet ikke er koordineret på tværs af de enkelte institutioner med det resultat, at der er alt for lidt arbejdsdeling mellem dem. Parallelle udbud, der overlapper i forhold til indhold og erhvervssigte, synes ofte at være lidet begrundet i saglige hensyn til arbejdsmarkedsrelevans. Forklaringen synes i højere grad at være institutionernes egendynamik samt deres reaktion på ønsker fra politikerne. For uddybning se kapitel 4 i Nye veje og høje mål Kvalitetsudvalgets samlede analyserapport. 26 nye veje & høje mål\nHØJE MÅL FREMRAGENDE UNDERVISNING I VIDEREGÅENDE UDDANNELSER ANALYSERAPPORT Udvalg for Kvalitet og Relevans i de Videregående Uddannelser Udvalg for Kvalitet og Relevans i de Videregående Uddannelser Publikationen


CLEMATIS SORTER, DER KAN DYRKES I CONTAINERE - ANDRE STAUDER\nClematis sorter, der kan dyrkes i containere\nVær opmærksom på et udvalg af de bedste sorter af clematis til dyrkning i potter og anbefalinger til omsorg for dem.\nTil glæde for ejerne af små forstæder og entusiaster, der bryder mini-haver på altaner og loggier, er der sorter af clematis, der er egnet til dyrkning i containere.\nHvordan dyrkes clematis i en beholder?\nNaturligvis vil agroteknologien i denne dekorative vinstokke i beholderen afvige lidt fra dyrkningsreglerne i det åbne område, men generelt er reglerne for pleje det samme.\nFørst og fremmest bør du beslutte dig for valget af en egnet beholder. Minimumsvolumen for en ung frøplante er 12 liter, men det er bedst at plante clematis i en 20-liters kasse.\nVær opmærksom på, at tankens højde skal være større end bredden. De optimale dimensioner er 45 × 30 cm med en højde på 65 cm.\nEt bundlag af dræning omkring 6-8 cm tyk hældes på bunden af potten - clematis kan ikke lide stillestående vand ved rødderne. Det er også tilrådeligt at installere beholderen på stativet.\nDe har en kasse på et varmt, solrigt sted på vest-, øst- eller sydsiden, men på en sådan måde, at planten ikke brænder direkte sollys. Det er vigtigt, at dette websted ikke blæser gennem udkast, men også regelmæssigt luftes.\nDen næste vigtige ting er valget af støtte til clematis i containeren. Husk på, at den daglige vækst i skud i løbet af vækstsæsonen kan være ca. 10 cm, derfor skal støttens højde være mindst 1-1,5 m.\nKompliceret af den kendsgerning at i slutningen af sæsonen bliver nødt til at fjerne pisken og klippe. Derfor bør du vælge en støtte, som denne procedure vil være nem at udføre. Den nemmeste mulighed er at hænge et fiskenet og derefter trimme skudene med det.\nClematis beskæringsordningen afhænger af den gruppe, den tilhører. For mere information, se vores artikel Alt hvad du behøver at vide om clematis beskæring.\nClematis pleje i en beholder\nClematis dyrket i beholdere har brug for mere vanding. Men mange gartnere anbefaler at vandre dem gennem en gryde. Og sørg for at løsne jorden nær rødderne.\nGlem ikke om regelmæssig fodring. Hvis der ved plantning af clematis i åbent terræn er det godt at befrugte jorden, kan følgende dressing gøres om et år eller to, men når det vokser i en beholder, vil et sådant "fokus" ikke fungere - du skal fodre i løbet af sæsonen (men ikke mere end 4 gange i vækstsæsonen!).\nDen nemmeste måde at udføre bladfoder på. For eksempel er det muligt at sprøjte vinstokke med universelle præparater Akvarin, Master, Mortar Flower.\nNår dyrket på glaserede loggier, er der stor risiko for at udvikle svampesygdomme. Derfor er det ønskeligt at behandle clematis med et fungicid. For at gøre dette hældes 2-3 liter opløsning under en buske (for eksempel Fundazole fortyndet i et forhold på 20 g pr. 10 liter vand). Behandlingerne udføres i foråret to eller tre gange med et interval på to uger.\nEfter hver 2, maksimalt 3 år transplanteres clematiserne fra æskerne i haven, hvor de får styrke i de næste 2 årstider.\nHvilke typer og sorter af clematis vokser i en beholder?\nTil dyrkning i potter egnet til stunted og mellemstore clematis (med en længde af creepers på 1,5-2,5 m) med rigelig og langvarig blomstring. Samtidig skal blomsterne formes så tæt som muligt på plantens rødder.\nNogle krav svarer til dette sorter af følgende typer clematis:\nClematis er sprawling,\nOg nu vil vi fortælle om de mest populære sorter af clematis til containerhave mere.\nalexandrit forbløffer med luksuriøse knopper af rødlilla farve med cremet gul anter i midten. Blomsternes diameter er 14 cm. Kronbladene har en bølget kant.\nDenne smukke blomstring fra midten af juli til oktober. Længden af pisken er ca. 2 m, i sjældne tilfælde vokser den op til 3 m.\nklematis alexandrit henviser til den tredje trimningsgruppe.\nLæs mere om reglerne for trimning af denne gruppe i vores materiale:\nVi besvarer de vigtigste spørgsmål om clematis 3 beskæringsgrupper.\nAlyonushka - charmerende clematis med bløde lyserøde klokkeformede blomsterblomster. Vinens længde overstiger ikke 1,5-2,5 m, så denne sort er fantastisk til dyrkning i en gryde på altaner og loggier.\nSkud i planter af denne sort klamrer ikke, så de har brug for en strømpe.\nClematis blomster Alyonushka fra juni til september. Afviger i høj frostbestandighed. Det tilhører den tredje trimningsgruppe.\nJeanne d'Arc - Clematis med hvide blomsterstande med en diameter på 15-20 cm.\nDenne kompakte plante med skud omkring 2-2,5 m lang vil føle sig godt i en beholder.\nDenne clematis blomstrer to gange pr. Sæson: i maj-juni og i august-september.\nBlomsterne på skuddene i indeværende år er enkle, sidste års terry.\nDet refererer til den 2. trimningsgruppe.\nEt udvalg af 23 sorter af clematis med dobbelte blomster.\nClematis højde Lazurshtern ikke overstiger 2-3 m, så det kan sikkert plantes i beholdere og dyrkes på terrasser og balkoner.\nDet tiltrækker store lavendel-lilla blomster. Blomstringen af denne plante gentages. Den første bølge falder i maj-juni, den anden - i august-september.\nklasse Lazurshtern henviser til gruppe 2 trim.\nklasse Versailles fra børnehaven Monrovia vil glæde dig med en rig farve af blomsterstande - kronblade violet-lilla med lysere vener i midten.\nDenne clematis vokser til kun 1-1,2 m, så det kan ikke kun dyrkes i potter, men også bruges som et grunddækselværk.\nClematis blomster Versailles Hele sæsonen er fra juni til september.\nDenne clematis tilhører den tredje beskæringsgruppe.\nLængden af skuddene af denne clematis når 2,5-3 m. Blomsterne af clematis Madame von Hott stor - ca. 18 cm i diameter, hvid, med mørke lilla anthers, terry.\nDenne clematis blomstrer igen: den første bølge på sidste års skud i maj-juni, den anden på skudene i år i august-oktober.\nBlomster af Clematis Variety rhapsody Ikke kun smuk (stor, spektakulær safirblå nuance med gule støvler), men også duftende. Det blomstrer meget frodigt fra juni til oktober.\nVæksten af denne plante er 1,5-2 m, hvilket gør den til en ideel indbygger af loggier og balkoner.\nDet tilhører den tredje trimningsgruppe.\nTeshio - Terry udvalg af clematis med frodige lilla blomsterstande. Blomstringen sker i første halvdel af sæsonen - maj-juli.\nPlantens højde er ca. 1,5-2 m. Denne clematis tilhører den 2. beskæringsgruppe.\nTeshio - Et godt valg til containerhave.\nJubilee-70 - Clematis sort med et halvt århundrede historie. Han vil erobre dig med fløjlsagtige blomsterstandsværdier af en usædvanlig lilla-violet nuance.\nDette mirakel blomstrer meget rigeligt i juni-juli. Den maksimale længde af skudene er 3,5 m.\nklematis Jubilee-70 henviser til den tredje trimningsgruppe.\nklematis Yukiokoshi - Tidsprøvet udvalg af japansk udvælgelse. Dette er en blomstrende plante. Den første bølge af blomstrende forekommer i maj-juni, den anden - i august-september.\nHøjden af denne clematis er 2-2,5 m. Den refererer til den 2. trimningsgruppe.\nHvis du ikke kan vælge en sort i denne sort, hvorfor begrænse dig selv? I containerhaverne ser clematis godt ud med kontrastfarve af blomsterstande. For eksempel, lilla og hvid, lyserød og blå. For mere om, hvordan du passer til clematis i haven landskabspleje, læs vores materiale:\nClematis i landskabsdesign: luksuriøs gårdsplads dekoration\nClematis glæder hele sommeren med sin frodige blomstring.\nSe videoen: Planten der kan bekæmpe skvalderkål (December 2019).


Jonas Palsgård vinder $530 Bounty Builder High Roller – 1stpoker.dk\nSå har vi Jonas “Palsgaard1” Palsgård tilbage efter en længere pause på Pokerstars, i hvert fald i toppen af de helt tunge turneringer. Men det var åbenbart det som der skulle til, og nu skulle tanken fyldes op. 1stpoker finder frem til Jonas Palsgård i High Roller Club på Pokerstars, hvor han spillede med i $530 Bounty Builder med $125.000 garanteret i præmiepuljen.\nTurneringen den startede tirsdag 4 december 2018, klokken 18:30 og her landede feltet på 314 spillere der efterfølgende lavede re-entry 154 gange, så den samlede pulje endte på $234.000. Der skulle bruges hele 11,5 times før turneringen var spillet til ende, men mon ikke Hr. Palsgård er ligeglad med dette, for han trak simpelthen sejren hjem og hentede et super flot cash.\nPlaceringen gav ham $20.884, mens han hentede yderligere $16.536 i bounty, der samlet set rendte op på $37.420 som er svarende til 244.764 skattefrie kroner.


BIF-profil: Leipzig-succes giver blod på tanden - MX.dk\nAf Rune Gjerulff Petersen, Steffen Gronemann - 27/11-16 15:52; Opdateret: 27/11-16 16:30\nBrøndby-træner Alexander Zornigers spillestil bliver kun farligere med tiden, mener Frederik Holst.\nBrøndbys Frederik Holst ser kun sit hold blive stærkere og stærkere med træner Alexander Zornigers system (Billede: Mathias Løvgreen Bojesen)\nSiden sin ankomst til Brøndby har træner Alexander Zorniger haft stor succes med sin offensive, fysisk krævende spillestil.\nDen nye filosofi krævede indledningsvis en vis tilvænning fra spillernes side, men som sæsonen er skredet frem, er de blevet mere og mere vant til spillestilen, fortæller midtbanespilleren Frederik Holst.\n- I starten tænkte vi ‘hold da kæft, det er hårdt’. Men nu er det blevet hverdag. Når jeg træner med U/21-landsholdet, tænker jeg ‘nå, var det bare det?’, for nu er jeg blevet vant til de højintense løb og hårde træning. Alle er blevet store fans af systemet, siger han.\nMen selv om Holst kan mærke, at han har vænnet sig mere til systemet, mener han stadig, der er plads til forbedring. Han peger på, at RB Leipzig, der tidligere havde Zorniger som træner, er blevet bedre og bedre til at praktisere spillestilen med årene. I øjeblikket topper Yussuf Poulsen og co. sensationelt Bundesligaen.\n- At se på Leipzig og snakke med Yussuf Poulsen, som har været igennem det her i mange år, giver blod på tanden. På længere sigt - når vi rigtigt har fået systemet under huden, og vi kan det blinde - bliver det endnu mere farligt, end det er i forvejen, siger Holst.\nEfter et flot efterår indtager Brøndby andenpladsen efter de første 17 kampe. Holdet er dog også løbet ind i en række skuffende nederlag - senest i sidste weekend til OB, der slog de blågule med 1-0.\nBrøndby-keeper Frederik Rønnow slår da også fast, at der stadig er plads til forbedring, selv om troen på egne evner i truppen er stor.\n- Selvfølgelig har der været bump på vejen, men det er dem, vi lærer af. Vi tager det stille og roligt, fokuserer hele tiden på at blive bedre til den her spillestil og arbejde hårdt på banen. Vi har stor tiltro til os selv, og stemningen i truppen er den bedste, der har været, mens jeg har været her, siger han.\nOB nedlægger Brøndby og får tiltrængt sejr\nDe blågule har været igennem et tætpakket efterårsprogram med en ny, krævende spillestil, men Frederik Holst slår fast, at de resultatmæssige udsving ikke skyldes træthed.\n- Personligt føler jeg, at alle er der, hvor vi skal være - i rigtig god form. Men vi har stillet meget med de samme spillere i mange kampe, så det kan godt være, at de er lidt trætte. Men jeg tror ikke, det er det, der har gjort, at vi har smidt nogle point, vi ikke skulle smide. Det har mere noget med koncentrationen og skarpheden i begge felter at gøre, siger han.