TORSDAG DEN 17. DECEMBER PDF\nDownload "TORSDAG DEN 17. DECEMBER 2009"\n1 TORSG DEN 17. DECEMBER 2009 FORSÆDE: Pál SCHMITT Næstformand 1. Åbning af mødet (Mødet åbnet kl ) 2. Gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (forhandling) Formanden. Det næste punkt på dagordenen er mundtlig forespørgsel til Kommissionen af Malcolm Harbour, Andreas Schwab, Evelyne Gebhardt, Cristian Silviu Buşoi, Heide Rühle, Adam Bielan og Kyriacos Triantaphyllides for Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse om gennemførelse af direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (O-0108/2009/rev.2 B7-0217/2009). Malcolm Harbour, spørger. (EN) Hr. formand! Med Deres tilladelse vil jeg foreslå, at vi lige tøver en kende, fordi dette er en mundtlig forespørgsel til Kommissionen, og vi havde håbet, at hr. McCreevy ville være her, men jeg ser, at det er hr. Samecki, som vil få ordet. Jeg har ikke mødt hr. Samecki før, så det er interessant, at han er her for at svare på et spørgsmål, som hr. McCreevy og hans team har arbejdet med. Jeg ville have budt hr. McCreevy velkommen her og takket ham for hans arbejde hidtil, så hvis formanden vil hilse ham i anledning af, at vi formodentlig ikke ser ham mere her i Parlamentet. Jeg er ikke desto mindre overordentlig glad for, at hr. Barnier, der har været et meget aktivt medlem af mit udvalg, er mødt op her for at lytte, for det er en sag, som kommer til at fylde meget i hans indbakke naturligvis forudsat at Parlamentet godkender indstillingen af ham, og Kommissionen kommer i gang. Det er i hvert fald godt, at han er her. Den frie bevægelighed for erhvervsudøvere og direktivet om gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer er blandt de allervigtigste spørgsmål, mit udvalg er mest optaget af i hele opbygningen af det indre marked. Det er meget passende, at vi her til formiddag drøfter det spørgsmål til Kommissionen, som i bund og grund går ud på, at vi gerne vil holdes ajour med hensyn til forløbet med at gennemføre det reviderede direktiv, som mit udvalg arbejdede på tilbage i , og hvordan det rent faktisk bliver gennemført af medlemsstaterne. Det er også et meget godt tidspunkt, fordi professor Monti i mandags var til møde i vores udvalg for at tale om sin mission for kommissionsformanden vedrørende den fremtidige kurs for det indre marked. Han pointerede meget kraftigt, at en del af problemet med det indre marked faktisk ikke er manglende lovgivning, men at de eksisterende instrumenter til etablering af det indre marked ikke håndhæves konsekvent og ikke er effektive nok. Med hensyn til den gensidige anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer ved vi allerede, som det klart fremgår af ordlyden i vores spørgsmål, at borgerne overalt i EU støder på en lang række problemer i forbindelse med anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer. Det er et af de områder, hvor der er flest klager i problemløsningsnetværket Solvit, som vi meget kraftigt støtter på medlemsstatsniveau. Mange føler sig frustreret over, at der ikke er nogen klare afgørelser, og at der heller ikke er nogen kontakt mellem godkendelsesorganerne i de forskellige medlemsstater. En af de ting, vores egen undersøgelse\n2 har vist, og udvalget bestilte en undersøgelse af dette område, er, at der samordnet slet ikke gøres nok for at sørge for, at folk kender deres rettigheder ifølge reglerne om gensidig anerkendelse. Det andet aspekt er, at det ud fra det stykke arbejde, vi og andre har udført, også er åbenlyst, at der ikke er erhverv nok, hvor man faktisk tænker på at gå over til et europæisk system vedrørende erhvervsmæssige kvalifikationer. Der skal sættes et meget stort spørgsmålstegn ved ordningen med hensyn til, hvor lettilgængelig den er, og hvor effektiv den er i praksis. Ud fra diverse statistikker og informationer og jeg er sikker på, at vi inden længe vil høre fra Kommissionen ved vi, at gennemførelsen af dette instrument har været forsinket i stort set hver eneste medlemsstat. Det har taget meget længere tid end forventet at få det til at fungere, og det i sig selv vækker bekymring vedrørende selve instrumentets kompleksitet. Sammenfattende i forhold til arbejdet i Udvalget om Det Indre Marked i de næste fem år glæder det mig, at samtlige koordinatorer i udvalget vist er her i dag, og jeg vil gerne takke dem for det arbejde, de har udført sammen med mig med hensyn til at forme den kommende dagsorden for dette udvalg. Spørgsmålet om gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer er ikke bare en engangsforeteelse. Vi har en vis fornemmelse af, at vores udvalg kommer til at spille en rolle ved fortsat at undersøge, fremme og fremsætte anbefalinger om den kommende udvikling på de centrale lovgivningsområder, de centrale elementer af det indre marked. Vi ved, at Kommissionen i 2011 skal tage direktivet om gensidig anerkendelse op til fornyet behandling. Vi planlægger at afholde et møde med de nationale parlamenter og de nationale parlamentsmedlemmer for at drøfte dette forslag. Vi har i forvejen haft en høring om dette, og vi har vores undersøgelsesrapport. Det er de instrumenter, mit udvalg kan gøre brug af, og hvis koordinatorerne er enige, er jeg sikker på, at vi kan udarbejde en initiativbetænkning på et eller andet tidspunkt i 2010 som input i den drøftelse, Kommissionen vil få. Spørgsmålet skal ses i denne sammenhæng. Vi ser frem til at høre Kommissionens svar vedrørende fastsættelse af rammerne, men det er blot begyndelsen på processen, og jeg er sikker på, at den nye kommissær vil kunne sørge for fremdrift og arbejde sammen med os om virkelig at udvikle dette centrale lovgivningsområde og få det indre marked til at fungere bedre. Paweł Samecki, medlem af Kommissionen. (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne takke medlemmerne i Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse for at have rejst disse vigtige spørgsmål. Inden jeg svarer på de specifikke spørgsmål, vil jeg gerne først komme med et overblik. Målsætningen med af direktivet om erhvervsmæssige kvalifikationer er at gøre vores medborgeres frie bevægelighed på det indre marked lettere. To år efter gennemførelsesperioden udløb er gennemførelsen afsluttet i 22 medlemsstater, og fire medlemsstater vil forhåbentlig gøre det fornødne inden årets udgang. På nuværende tidspunkt er jeg er imidlertid bekymret over Grækenland, som endnu ikke har informeret os om landets gennemførelsesforanstaltninger. Og lad mig så tage fat på det første spørgsmål. Gennemførelsen har været en udfordring for medlemsstaterne, hovedsagelig fordi den vedrører mere end 800 forskellige erhverv. Disse erhverv er tilmed ofte underlagt føderal eller regional lovregulering. Det skal dog ikke være nogen undskyldning for forsinkelser, og Domstolen har ikke godkendt sådanne forsinkelser i de seks domme, der indtil videre er afsagt.\n3 Med hensyn til det andet spørgsmål oplever man de største problemer i erhvervene inden for sundhedssektoren og blandt arkitekter, hvor der på EU-plan findes en forholdsvis høj grad af harmonisering af uddannelseskravene. Der opstår også problemer i erhverv med relativ høj tendens til mobilitet på tværs af grænserne som f.eks. lærere eller turistguider. Med hensyn til det tredje spørgsmål prioriterer Kommissionen det højt at sikre korrekt og konsekvent gennemførelse af direktivet. Vi har med henblik herpå udviklet en adfærdskodeks vedrørende forvaltningspraksis og en brugervejledning til almenheden, hvilket også vil fremme en mere konsekvent gennemførelse. Med hensyn til de hindringer, der er identificeret ved hjælp af Solvit, er vi fuldt ud klar over de helt konkrete problemer som f.eks. forsinkelser under anerkendelsesproceduren, manglende reaktion fra de nationale kompetente myndigheder, udokumenterede afgørelser, bortkomne sagsdokumenter osv. Undertiden gives der sågar fejlagtige oplysninger til migranter, og de anmodes om at følge nogle forkerte procedurer. Netværket Solvit har dog vist sig at være effektivt til at løse mange af de problemer. Men der er jo mere Solvit. Der er nu etableret nationale kontaktsteder i alle medlemsstater, hvor borgerne kan få information og hjælp, og Kommissionen forventer, at kontaktstederne oven i købet bliver mere udfarende i fremtiden. Desuden har informationssystemet for det indre marked også tilvejebragt et medium, der mere end gange i år har været brugt til informationsudveksling blandt mange af de regulerede erhverv. Det har medført forbedringer i det daglige administrative samarbejde mellem medlemsstaterne. Endelig er Kommissionen vedrørende det sidste spørgsmål ikke i stand til at vurdere, om der er behov for reform i øjeblikket. Det vil der blive taget stilling til i en efterfølgende evalueringsrunde jf. direktivet. Det er bestemt vores hensigt, at overholde tidsplanen i direktivet. Det vil være op til Kommissionen i den nye periode at træffe afgørelse om, hvordan vi kommer videre. Kurt Lechner, for PPE-Gruppen. (DE) Hr. formand, mine damer og herrer! I 2005 vedtog vi dette direktiv efter flere års arbejde og forhandling her i Parlamentet, og det trådte i kraft. I 2007 var det gennemført. Vi er nu nået frem til 2009, og det er svært at acceptere, at direktivet ikke er blevet gennemført overalt, navnlig da det ikke var noget fuldstændig nyt, idet der i forvejen fandtes nogle forslag. Jeg kan kun tilskynde Kommissionen til at lægge mere pres på medlemsstaterne. Jeg havde forventet, at problemerne ville ligge i den praktiske håndhævelse af direktivet. Det vigtigste spørgsmål i de kommende undersøgelser er at finde ud af, hvor der er specifikke lokale problemer, og hvad der rent faktisk sker. Det er allerede blevet nævnt, at 20 % af klagerne til Solvit vedrører dette spørgsmål. Det er en meget alvorlig sag. Hr. Harbour påpegede med rette og jeg ønsker ikke at gentage det, han sagde hvor vigtigt dette problem rent økonomisk er for det indre marked. Men ud over det økonomiske aspekt er det også en af borgernes grundlæggende frihedsrettigheder, at man kan udøve sit erhverv og realisere sit potentiale i en anden stat, f.eks. når man gifter sig eller af en eller anden grund flytter til et andet land. Dette er et reelt problem for borgerne i EU. Det er vigtigt, at vi erkender, at der uundgåeligt vil være problemer. Det er kompliceret, det tager tid at gennemføre, og der er tale om forskellige kulturer og traditioner, især med hensyn til de forskellige erhverv og begreberne kvalitet og kvalifikationer inden for erhvervene. Man kan derfor ikke uden videre anerkende enhver kvalifikation, der er opnået\n4 i ét land, i et andet land. Det handler for mig og for os ikke så meget om de stærkt problematiske enkeltsager, der uvægerlig vil opstå, men mere om at undersøge og det er her Solvit kommer ind i billedet om der er en brist i strukturerne eller i systemet, og om og hvordan der kan ske forbedringer. Jeg vil gerne påpege, at det aldrig vil være muligt at få denne problemstilling endelig afklaret. Det er en tilbagevendende problemstilling, fordi der jo konstant kommer nye erhverv og nye jobbeskrivelser. Det er derfor også en tilbagevendende opgave for Kommissionen og for Parlamentet, men også for medlemsstaterne, hvis gode vilje jeg på dette tidspunkt gerne vil appellere til. Evelyne Gebhardt, for S&D-Gruppen. (DE) Hr. formand! Indledningsvis vil jeg gerne sige, at det virkelig er skandaløst, at der ikke er nogen medlemmer af Kommissionen til stede her, for det er et spørgsmål, der er stillet til Kommissionen. Dette viser foragt for Parlamentet. Det er ganske enkelt en skandale, og vi finder det totalt uacceptabelt. (Tilråb) Ja? Ja, han rejste sig ikke op. Nå, det beklager jeg. Det kan jeg ikke acceptere. Men nu videre til emnet, der drejer sig om unionsborgerskabet, om borgerne, der har ret til at bevæge sig frit i hele EU og udøve deres erhverv, hvor de bor, og hvor de vælger at arbejde. Vi har udarbejdet disse love, således at det bliver lettere, og således at processen med at få anerkendt erhvervsmæssige kvalifikationer virkelig kan gøres tidssvarende. Jeg finder det ganske enkelt uhørt, at medlemsstaterne i mange tilfælde ikke har truffet de nødvendige foranstaltninger med henblik på at gennemføre denne lovgivning og sikre, at borgerne i realiteten har bevægelsesfrihed. Kommissionen har stadig meget at gøre på dette område. Jeg vil gerne gøre opmærksom på et punkt, der er særdeles vigtigt for mig, og som vi gentagne gange har bragt op her i Parlamentet. Vi skal sikre, at det europæiske erhvervskort, som vi har foreslået, indføres. Borgerne får dermed noget håndgribeligt, som sætter dem i stand til at bevæge sig rundt i hele Europa. Der er organisationer, som forsøger at gøre det. Men jeg føler, det er vigtigt at spørge Kommissionen om, hvorvidt det er et område, hvor den kunne involvere sig for at fremskynde processen. Cristian Silviu Buşoi, for ALDE-Gruppen. (RO) Hr. formand! Den frie bevægelighed for personer er en af de grundlæggende rettigheder for EU's borgere. Det omfatter også den frie bevægelighed for erhvervsudøvere, hvilket er af afgørende betydning for at sikre, at det indre marked fungerer så effektivt som muligt. Som nævnt i alle indlæggene hidtil støder erhvervsudøvere, der ønsker at udøve deres ret til frie bevægelighed, på trods af vedtagelsen af direktivet om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer i 2005 stadig på en lang række problemer. Personlig er jeg blevet bekendt med forskellige sager af denne type, som ikke alene rumænske statsborgere, men også andre EU-borgere, har gjort mig opmærksom på i forbindelse med en række erhverv. Mine kolleger fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse gjorde mig den ære at udpege mig til ordfører for EU's problemløsningsnetværk Solvit. Som nævnt tidligere har en væsentlig del af de sager, der skal løses i Solvit, forbindelse med mangler i ordningen vedrørende gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer.\n5 Jeg tror, vi er nødt til detaljeret at analysere de problemer, som er indrapporteret til Solvitcentrene, således at vi kan se, hvad vi kan forbedre. Der er også brug for bedre kommunikation mellem kontaktstederne med henblik på at fremme den gensidige forståelse i medlemsstaterne. De er nødt til at forstå, hvordan de andre ordninger i EU fungerer, således at der ved anvendelse af direktivet kan opnås størst mulig fleksibilitet, samtidig med at man kan undgå de administrative hindringer, der blokerer for erhvervsudøvernes aktiviteter. Endelig er det ønskeligt, at de fem medlemsstater, som endnu ikke er færdige med at gennemføre direktivet, eller alle de stater ud af de 22, som har gjort dette, men hvor man stadig har problemer med gennemførelsen eller har gennemført direktivet i utilstrækkelig grad, hurtigt retter op på situationen. Det endelige mål er, at få det indre marked for levering af tjenesteydelser, hvor der direkte er problemer vedrørende anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer, til at fungere problemfrit. Heide Rühle, for Verts/ALE-Gruppen. (DE) Hr. formand, hr. kommissær! Jeg tror, vi alle er enige om målet her. Vi vil naturligvis alle gerne, at borgerne i EU kan bevæge sig frit og udøve deres erhverv. Spørgsmålet er, hvorfor dette direktiv efter fire eller nu næsten fem år stadig ikke er blevet gennemført korrekt. Jeg synes, det ville give mening, hvis udvalget ikke alene var involveret i at udarbejde og gennemføre lovgivningen, men bagefter også foretog en analyse af årsagerne til, at gennemførelsen forsinkes på denne måde. Direktivet om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer er ikke det eneste direktiv, som volder problemer. Når der er så mange sager i Domstolen, når der er så mange klageprocedurer, og når Solvit er så dybt optaget af dette spørgsmål, må det betragtes som et wake-up call. Vi må se nærmere på årsagerne til dette. Der er en række årsager. På den ene side er det altid meget let at sige, at medlemsstaterne er ansvarlige for forsinkelserne. Protektionisme er så afgjort en anden af årsagerne. De forskellige kulturer og retssystemer spiller givetvis også en rolle. Hvilken indvirkning har EU's lovgivning på de forskellige retssystemer? Det er et andet spørgsmål, vi skal tage fat på. Vi skal desuden overveje, om direktivet har haft den påtænkte virkning, eller om man med direktivet lige fra starten ikke har kunnet opnå det, man ville. Jeg tror, det er meget vigtigt, at vi ser på dette spørgsmål igen. Denne type forudgående analyse er et af de væsentlige spørgsmål, som udvalget skal beskæftige sig med og sørge for at komme videre med. Jeg har imidlertid også nogle spørgsmål til Kommissionen. Jeg er overrasket over, at disse retningslinjer først dukker op efter mere end fire år. Det kunne være sket langt tidligere. Men jeg glæder mig over retningslinjerne. Jeg har læst dem, og de er så afgjort nyttige. Det ville ikke desto mindre have været nyttigt at have haft dem noget før. Jeg vil gerne tilslutte mig fru Gebhardts spørgsmål om, hvad der sker med det europæiske erhvervskort. Det vil være det andet vigtige skridt. Adam Bielan, for ECR-Gruppen. (PL) Hr. formand! Krisen, som i den seneste tid har ramt EU, har uomtvistelig vist, hvor betydningsfuldt det indre marked er for, hvor velfungerende hele EU er. Vi vil ikke have afsluttet opbygningen af EU uden at have indført en vis frihed for mennesker til at bevæge sig frit, hvilket bl.a. sikres via direktivet om gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer. Det er derfor en trist og foruroligende kendsgerning, at det fire år efter vedtagelse af direktivet stadig ikke er i trådt kraft i fire lande, og ingen af medlemsstaterne gennemførte det, inden den i direktivet fastsatte frist, den 20. oktober 2007.\n6 I den forbindelse er mit første spørgsmål til Kommissionen som følger: Har Kommissionen ikke været for passiv i sidste fire år, og hvad gjorde Kommissionen helt præcis, så alle lande kunne nå at gennemføre direktivet i tide? For det andet vil jeg gerne spørge om, hvornår Kommissionen vil fremlægge en evalueringsrapport om gennemførelse af direktivet, og hvad der vil blive lagt til grund for konklusionerne i rapporten. Direktivet om tjenesteydelser skal være gennemført ved årets udgang. Vi ved i dag i Parlamentet allerede, at mange lande ikke når at vedtage de fornødne love i tide. Jeg vil gerne spørge, hvilken forbindelse Kommissionen ser mellem disse to dokumenter? Endelig er det for det land, jeg repræsenterer, særdeles vigtigt at få spørgsmålet om migration af sygeplejersker afklaret. Med direktivet indføres der harmonisering af uddannelseskravene til sygeplejersker. Jeg vil gerne spørge, hvilke konkrete initiativer Kommissionen har taget for at hjælpe sygeplejersker fra landene i Central- og Østeuropa, herunder Polen? Andreas Schwab (PPE). (DE) Hr. formand, hr. kommissær! For det første vil jeg gerne sige Kommissionen hjertelig tak for at have fremlagt sin holdning. Jeg vil dog også gerne påpege, at Parlamentet ifølge den tværinstitutionelle aftale mellem Kommissionen og Parlamentet og jeg har set det ske med direktivet om tjenesteydelser, som vi drøftede i Bruxelles for flere måneder siden har ret til at kræve, at den ansvarlige kommissær skal være til stede for at svare på vanskelige spørgsmål. Jeg mener ikke, vi kan løse denne problemstilling med Kommissionen, som vi har nu, og det nytter ikke noget at forsøge på det. På Parlamentets vegne vil jeg gerne forklare den repræsentant for Kommissionen, som er her, at vi mener, at denne del af den tværinstitutionelle aftale er særdeles vigtig. Hvorfor nu det? Ikke af formalitetsmæssige grunde, men fordi det er et særdeles vigtigt politisk spørgsmål for borgerne i EU. Hr. Bielan omtalte lige direktivet om tjenesteydelser, som kun kan fungere, hvis der er en gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer. Det er af stor betydning, men mange mennesker føler sig også noget hjælpeløse, hvis de får det indtryk, at deres arbejdsgiver bruger uoverensstemmelser vedrørende gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer på tværs af grænserne til simpelthen at reducere lønmodtagernes indtjeningsmuligheder. Disse mennesker føler, at de er ladt i stikken og er hjælpeløse. Jeg har selv set det i en række sager her på grænsen mellem Tyskland og Frankrig. Men det er naturligvis ikke det eneste problemområde. Det er rigtigt, at vi ikke kan løse alle problemerne fra den ene dag til den anden, og at det bliver et tilbagevendende problem fremover, som ordføreren hr. Lechner sagde. Det er ikke desto mindre vores opgave at vise borgerne, at vi tager deres bekymringer alvorligt, og dette omfatter efter min mening også, at Kommissionen tillægger spørgsmålet tilstrækkelig stor betydning. Jeg håber, vi vil kunne arbejde sammen med Kommissionen i den nye periode om dette med henblik på at komme videre. Jeg vil gerne bede Kommissionens repræsentant om at arrangere dette med det generaldirektorat, der har ansvaret for dette område. Bernadette Vergnaud (S&D). (FR) Hr. formand, mine damer og herrer! Vi har allerede drøftet den frygt, der er i forbindelse med at gennemføre direktivet om tjenesteydelser. I den forstand har direktivet om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer symbolværdi. En række stater har undladt at overholde gennemførelsesfristen og har problemer på grund af lakunerne i teksten. Selv om dette direktiv udgør et solidt fundament for gensidig anerkendelse, er der ikke taget hensyn til de specifikke karakteristika for visse erhverv. Kendsgerningen er at anerkendelse af kvalifikationer uden fastsættelse af nogle\n7 egentlige fælles kvalifikations- og uddannelsesniveauer, bl.a. for videregående uddannelser, kun kan skabe besvær og mistillid i medlemsstaterne, hos erhvervsudøverne og hos borgerne. Det mest åbenlyse eksempel er sundhedssektoren. F.eks. har franske jordemødre lov til at udskrive recepter og er uddannet til det, hvilket ikke er tilfældet i andre lande. Hvad sker der så, når en jordemoder uden en sådan tilladelse kommer til Frankrig uden supplerende uddannelse og skal udskrive en recept? På tilsvarende måde findes visse specielle erhverv ikke i alle medlemsstater. Dette direktiv er afgørende for arbejdskraftens frie bevægelighed, der er det fundament, hvorpå det europæiske projekt er bygget, men direktivet skal forbedres og styrkes, og på baggrund af de opståede problemer skal man identificere de erhverv, hvor det er nødvendigt med sprogundervisning og en harmonisering af uddannelserne. Jeg vil gerne nævne det bemærkelsesværdige initiativ, der støttes af alle erhverv inden for sundhedssektoren, om at etablere et EU-kort. Dette er en reel garanti for ihændehaveren såvel som for kunden eller patienten, og jeg opfordrer Kommissionen til at udvide ordningen til andre erhverv, da vi dermed kan forbedre den gensidige anerkendelse og vinde borgernes tillid. Antonyia Parvanova (ALDE). (EN) Hr. formand! Når vi drøfter gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer, og hvor velfungerende det indre marked er, er vi nødt til at se på den aktuelle situation i sundhedssektoren, idet direktivet og gennemførelsen deraf evt. skal drøftes yderligere, for så vidt angår denne sektor. Ud over fuld gennemførelse af dette direktiv er det af afgørende betydning at indføre yderligere foranstaltninger vedrørende gensidig anerkendelse, ikke alene af eksamensbeviser, men også af kvalifikationerne hos personalegrupperne i sundhedssektoren. Levering af sundhedstjenesteydelser kræver passende sproglige færdigheder, registrering hos nationale tilsynsmyndigheder og vigtigst af alt evnen til at yde sikker og højkvalitativ pleje. Jeg mener, der er behov for bedre informationsudveksling mellem medlemsstaterne om registrering af sundhedssektorens personalegrupper, f.eks. via en fælles EU-database. Et kompetencesikringssystem er også et afgørende element ved levering af sikre sundhedstjenesteydelser, og vi skal overveje fælles standarder for evaluering af kompetencer og færdigheder. Mobiliteten for sundhedssektorens personalegrupper er også et spørgsmål om folkesundhed og offentlig sikkerhed. Ud fra disse præmisser har Domstolen allerede godkendt yderligere nationale sikkerhedsforanstaltninger vedrørende varebevægelser. Det er også logisk, at sådanne foranstaltninger skal gælde for levering af sundhedstjenesteydelser, især når ny kommunikationsteknologi gør det muligt at benytte kontroversielle fremgangsmåder som f.eks. elektroniske lægekonsultationer. Vi er nødt til tage udfordringen med en aldrende befolkning op, og det vil lægge endnu mere pres på personalegrupperne i sundhedssektoren i EU. Samtidig med at vi sikrer mobiliteten for sundhedssektorens personalegrupper, skal vi desuden kunne garantere, at alle borgere i EU har adgang til sundhedstjenesteydelser, der ydes på rette tidspunkt og er af højeste kvalitet. Det er et ansvar, der påhviler os alle. Jeg håber, EU's institutioner og medlemsstaterne vil overveje dette seriøst, eftersom en række nationale sundhedssystemer næsten er drænet for erhvervsudøvere, og det vil gøre det overordentlig vanskeligt for os at tilvejebringe grundlæggende sundhedspleje.\n8 Małgorzata Handzlik (PPE). (PL) Hr. formand! Hvis vi gerne vil have vores medborgere til at være mobile og det er det, den europæiske økonomi har brug for skal de være sikre på, at de, når de f.eks. har opnået deres kvalifikationer i Polen, ikke har problemer med at få anerkendt kvalifikationerne i alle andre medlemsstater. Jeg forstår så udmærket problemets omfang. De 800 regulerede erhverv, som hr. Samecki omtalte, udgør sammen med en lang række regler for disse erhverv på nationalt og regionalt plan en betydelig udfordring for forvaltningerne i medlemsstaterne. Men udfordringen for vores medborgere, som har problemer med at få anerkendt deres kvalifikationer, består først og fremmest i at finde rundt i denne komplekse jungle. Dette bekræftes af data fra Solvit, og derfor er problemet med at gennemføre direktivet i tide kun ét aspekt af vores drøftelse. Vi må dog ikke glemme, at der dukker mange problemer op, fordi der i medlemsstaterne er en manglende tillid til uddannelses- og efteruddannelsessystemerne i de andre medlemsstater. Der mangler i sidste ende samarbejde, ressourcer og engagement fra de national forvaltningers side. Indførelsen af et EU-erhvervskort er en god idé, og vi havde mulighed for at drøfte det i Parlamentet i den foregående periode. Et sådan kort skal imidlertid fremme menneskers mobilitet, og ikke i stedet være en hæmsko. Indførelse af kortet og jeg vil gerne meget kraftigt understrege dette må ikke blive endnu en barriere på det indre marked. Om knap ti dage udløber fristen for gennemførelse af direktivet om tjenesteydelser. Jeg nævner dette, fordi det også er vigtigt i forbindelse med vores forhandling i dag. Disse to direktiver supplerer i visse henseender hinanden. Gennemførelsen af direktivet om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer kan ikke kaldes en succes, og jeg vil således tillade mig endnu en gang fra dette sted at opfordre til at intensivere arbejdet med begge direktiver, fordi vi uden dem ikke kommer videre med det indre marked. António Fernando Correia De Campos (S&D). (PT) Hr. formand! Som bekendt blev 15 direktiver konsolideret til en enkelt retsakt vedrørende gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer. Gennemførelsen i de forskellige medlemsstater har givet anledning til en række praktiske problemer. Problemerne er velkendte, og Kommissionen bør lave en oversigt over stridspunkterne og analysere de problemområder, der er identificeret i forbindelse med gennemførelsen af disse vigtige bestemmelser vedrørende det indre marked. Protektionismen, som stikker sit grimme ansigt frem på forskellige niveauer, er en hindring ikke alene for den frie bevægelighed for personer, men også for det indre marked. Vi må forsøge at finde frem til de uklare områder, således at direktivet ikke gøres mindre effektivt på grund af mistillid. Vi beder ikke EU om at gøre det, som medlemsstaterne burde gøre, men der skal gøres en indsats for at gøre tingene nemmere ved at være med til at nedbryde erhvervsmæssig korporatisme. For bedre at kunne gennemføre dette direktiv kræves det, at der opnås en større grad af anerkendelse af kvalifikationer via netværkene Solvit og Eures, at der opfordres til at skabe fælles platforme, at der etableres effektive kontaktsteder, og ikke mindst at dette direktiv sammenkobles med direktivet om tjenesteydelser. Louis Grech (S&D). (MT) Hr. formand! Det største problem med at få dette direktiv gennemført ordentlig er medlemsstaternes manglende tillid til hinandens systemer. Medlemsstaternes manglende interesse i at samarbejde med hinanden giver sig også udtryk i den usammenhængende måde, hvorpå de opfatter informationssystemet for det indre marked. Alle medlemsstater hæver, at de anvender systemet, men anvendelsesgraden\n9 varierer alt efter til hvilket formål, det anvendes. Et informationsudvekslingssystem kan umuligt fungere efter hensigten, når medlemsstaterne ikke anvender det på samme måde. Man er nødt til at have komplette data, der opdateres løbende, og man er også nødt til at etablere et referencepunkt for alle medlemsstater, hvor hver enkelt medlemsstat leverer alle de data, der er nødvendige, for at direktivet kan blive anvendt helt konkret. Jeg vil gerne bede Kommissionen om at informere os om de handlingsplaner, den agter at vedtage for at sikre ordentlig gennemførelse af dette direktiv, hvis vi virkelig ønsker at tilslutte os idéen om det indre marked og ikke blot tolker den efter forgodtbefindende. Catherine Stihler (S&D). (EN) Hr. formand! Inden jeg går i gang med mit spørgsmål, har der her til formiddag været meget snak om Solvit. På det sidste IMCO-udvalgsmøde hørte vi om underfinansieringen af Solvitcentrene. Det er måske nyttigt, hvis hr. Barnier tager sig dette ad notam inden høringen af ham, men der er altså én praktikant, som kører organisationen i en stor medlemsstat. Det kan vi ikke acceptere fremover, for Solvit er en fremragende tjeneste. Mit spørgsmål til Kommissionen har med erhvervsudøvere inden for sundhedssektoren at gøre. En erhvervsudøver med ringe kvalifikationer risikerer at bringe patienternes sundhed i fare og kan i yderste tilfælde være årsag til dødsfald. Overvejer Kommissionen at pålægge de kompetente myndigheder en juridisk forpligtelse til proaktivt og effektivt at videreformidle oplysninger om erhvervsudøvere, der er slettet i de respektive registre, for at sikre, at mobiliteten for erhvervsudøvere inden for sundhedssektoren ikke bringer patientsikkerheden i fare? Det nuværende informationssystem for det indre marked gør det muligt at udveksle informationer, men kun når en kompetent reguleringsmyndighed har et spørgsmål om en person, der søger om optagelse i et givet register, så vi skal have en bedre informationsudveksling, så myndighederne kan få besked, når en person på grund af inkompetence er blevet slettet i et register. Jeg vil gerne takke formanden for at have taget denne problemstilling op med udvalget. Philippe Juvin (PPE). (FR) Hr. formand! Der er blevet sagt meget om gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer. Spørgsmålet er: Hvorfor er det vanskeligt at anvende dette direktiv, der er så vigtigt, og som alle har savnet så længe? Tja, ganske enkelt fordi det er vanskeligt og kompliceret at anvende det i dagligdags, operationelle sammenhænge. Jeg se tre hovedproblemer. Det første problem er naturligvis sproget, som er et punkt, der har været taget op. Det andet problem er kompleksiteten i forbindelse med de procedurer, der skal følges for at få godkendt en persons kvalifikationer som gyldige til tider må de pågældende personer bogstavelig talt hoppe og springe for at få deres oprindelige eksamensbeviser anerkendt. Og det tredje problem er nok, at de oprindelige uddannelser ikke er ens. Jeg mener, det i den henseende ville være en god idé, at Kommissionen bad medlemsstaterne om for hvert enkelt erhverv at udpege et enkelt kompetent fagligt organ, som har ansvaret for efter- og videreuddannelse idet efter- og videreuddannelse er en af løsningerne. Disse kompetente organer skal anmodes om på EU-plan at træde sammen som en "bestyrelse" for at fastlægge en fælles europæisk form for udstedelse af certifikater. Vi vil på den måde\n10 efterhånden se, at erhvervsudøvere går fra oprindelig at have et uens uddannelsesniveau til at få et fælles niveau med hensyn til efter- og videreuddannelse. Marc Tarabella (S&D). (FR) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Belgien er en af de fem medlemsstater, der endnu ikke har gennemført direktivet om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer fuldt ud. Men ifølge mine oplysninger mangler man kun at løse problemet med rejsende erhvervsudøvere for at overholde EU's lovgivning. Bortset fra de indbyggede vanskeligheder i det belgiske institutionelle system med hensyn til at gennemføre de forskellige EU-direktiver ser det ud til, at direktivet, som vi drøfter her, er specielt kompliceret. Det er allerede blevet nævnt. Belgien er ikke det eneste land, hvor der er direktiver, som ikke er gennemført, er ringe gennemført eller kun til dels er gennemført. Af hensyn til erhvervsudøverne vil jeg derfor opfordre Kommissionen til at hjælpe de medlemsstater, som har problemer med gennemførelsen. Erhvervsudøverne bør kunne nyde godt af den frie bevægelighed for personer og etableringsfriheden, hvilket jeg gerne vil påpege, er hovedformålet af dette direktiv. Seán Kelly (PPE). (EN) Hr. formand! For det første vil jeg gerne takke hr. Samecki for veludført arbejde. Jeg tror, vi alle er enige i det princip, vi drøfter her til formiddag, men det skal ikke alene finde anvendelse i hele EU, men også på verdensplan. Det er noget, vi drøftede for nylig i den canadiske delegation, der er et skridt i den rigtige retning. Men hvis vi går efter den utopiske situation, må vi sikre, at de erhvervsmæssige kvalifikationer overholder samme standard i hele EU og ideelt set på verdensplan. Der går løse rygter om, at de studerende i nogle lande i hvert fald når deres uddannelsesmæssige baggrund ikke er god nok til at kunne komme ind på et studium, kan tage til et andet land og betale sig fra at blive optaget der. Så der er behov for uafhængig verificerbar dokumentation for, at standarderne er ensartede, og hvis de er ensartede, er der ingen undskyldning for ikke at gennemføre princippet i hele EU og forhåbentlig efterhånden på verdensplan for at opnå det, vi gerne vil, nemlig arbejdskraftens frie bevægelighed for erhvervsudøvere. Alan Kelly (S&D). (EN) Hr. formand! Lad os gå lige til sagen her. Medlemsstaternes svigt med hensyn til at tage sig sammen, for så vidt angår anerkendelsen af erhvervsmæssige kvalifikationer, koster os arbejdspladser. Medlemsstaternes svigt med hensyn til faktisk at tage dette alvorligt er et stort problem. Samhandelen på tværs af grænserne i det, der skulle være et indre marked, er langtfra, hvad den burde være. Vi er i færd med at genopbygge den europæiske økonomi, og en del af denne øvelse skal involvere måder, hvorpå vi kan forøge handelen på tværs af grænserne og gøre arbejdskraften mere mobil, end den er nu. Vi skal bevæge os ind på et nyt område med initiativrig innovation, hvor vi i Europa arbejder sammen om at fremstille verdens mest avancerede produkter. Da vores produktionsbase er svundet ind Irland er et godt eksempel på dette udgør eksport af tjenesteydelser en ny måde, hvorpå vi kan styrke handelen i Europa. Men for at kunne gøre det skal man i Europa have nogle standarder med hensyn til kvalifikationer. Indtil videre begrænser medlemsstaternes svigt med hensyn til at blive enige om reglerne for dette vores mulighed for at sælge de pågældende tjenesteydelser på tværs af grænserne. For de involverede personer begrænser det arbejdskraftens frie bevægelighed.\n11 Jeg er enig med min kollega hr. Grech i, at medlemsstaterne ikke viser tilstrækkelig respekt især for det informationssystem, de anvender, og det er der nogen i hver medlemsstat, som skal stilles til ansvar for. Jeg opfordrer kraftigt Kommissionen til at identificere og gøre noget ved de faktorer, som hindrer, at det indre marked bliver realiseret på dette område. Lambert van Nistelrooij (PPE). (NL) Hr. formand! Jeg vil gerne fokusere på et enkelt aspekt i forbindelse med denne forhandling. Der mangler tilsyneladende mange folk inden for specialiserede faggrupper, hvilket har medført, at der foregår handel med kvalifikationer, og at man ikke tager hensyn til de ægte kvalifikationer. Det kan indebære store risici, både i f.eks. sikkerhedsbranchen og på store fabrikker som f.eks. kemiske fabrikker og olieraffinaderier. Nationalt tilsyn er i den sammenhæng tilsyneladende ikke nok. Jeg vil gerne stille kommissæren tre spørgsmål. For det første om han kender til denne problemstilling, for det andet om Kommissionen kan give os en rapport om det, og for det tredje hvad vi kan gøre ved det. Dette er et fuldkommen latterligt, uønsket fænomen, som jeg mener, skal ryddes af vejen. Milan Zver (PPE). (SL) Hr. formand, mine damer og herrer! Det er virkelig et særdeles vigtigt spørgsmål, vi forhandler om her, nemlig om gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer i EU. Det er et stort problem, fordi kvalifikationer er et resultat af uddannelsessystemerne i EU's medlemsstater, dvs. mindst 27 systemer. Nogle af de tilstedeværende kan formentlig huske, at vi i marts sidste år etablerede den europæiske referenceramme for kvalifikationer, der er en ordning, som gør det muligt at sammenligne forskellige uddannelsessystemer. Men det er problematisk, at medlemsstaterne ikke har gennemført denne referenceramme. Nogle af dem har ikke gennemført ordningen fuldt ud, og nogle har blot anvendt den som en praktisk måde, hvorpå de kan sammenligne kvalifikationer, stillinger, færdigheder og uddannelsesniveauer i de forskellige lande. Der ligger efter min mening en stor opgave og venter på medlemsstaterne på dette specifikke område, og hvis de virkelig fik gennemført den europæiske referenceramme for kvalifikationer, der tidligere er vedtaget af institutionerne i EU, ville de i høj grad gøre det nemmere at sammenligne og reelt gensidigt anerkende uddannelsesmæssige kvalifikationer. Paweł Samecki, medlem af Kommissionen. (EN) Hr. formand, mine damer og herrer! Undskyld, at jeg ikke fik rejst mig op under mit første indlæg. Det skyldes manglende erfaring og det tidlige tidspunkt på dagen. Jeg vil gerne generelt tage fat på et par udvalgte spørgsmål. Vi bør først og fremmest understrege, at Kommissionen har støttet medlemsstaterne med forberedelserne i forbindelse med at få direktivet gennemført. Hvis gennemførelsesperioden har været udløbet, har vi har også ihærdigt forlangt direktivet gennemført. I 2007 offentliggjorde vi en gennemførelsesvejledning. Og derefter udviklede vi informationssystemet for det indre marked, der nu anvendes ganske intensivt af alle medlemsstater, og vi offentliggjorde i juni i år også en adfærdskodeks for god forvaltningsskik. For et år siden anlagde Kommissionen sag mod de medlemsstater, der ikke havde gennemført direktivet, ved Domstolen, og Domstolen afsagde seks for os positive domme, hvor man fordømte den manglende gennemførelse i de berørte medlemsstater. For ganske nylig offentliggjorde vi en resultattavle, der viser gennemførelsestatus i medlemsstaterne, og som også indeholder en brugervejledning for borgerne og erhvervslivet.\n12 Afslutningsvis vil jeg gerne takke for alle spørgsmålene og bemærkningerne og især takke udvalgsformanden, Malcolm Harbour, for hans værdifulde input. Vi mener, at det nu er op til medlemsstaterne at gøre som forventet af dem. Kommissionen ser frem til at udvikle et særligt forhold med Parlamentet også med hensyn til denne sag. Specifikt er vi er parate til aktivt at drøfte, hvordan direktivet fungerer i praksis, og hvordan vi i de kommende år bedst tager højde for et miljø præget af hastige forandringer. Formanden. Forhandlingen er afsluttet. Skriftlige erklæringer (artikel 149) Christa Klaß (PPE), skriftlig. (DE) Det er et erklæret mål med dette direktiv at få gennemført de nuværende lovbestemmelser om den frie bevægelighed for erhvervsudøvere inden for EU fuldt ud. Den frie bevægelighed for erhvervsudøvere blev allerede indført med direktiv 2005/36/EF. Men der opstår hele tiden problemer, navnlig i grænseregionerne inden for EU. Mange mennesker i den region, jeg kommer fra, arbejder i Luxembourg, Belgien eller Frankrig. Jeg får talrige forespørgsler fra borgere, som krydser grænsen til et af nabolandene for at arbejde. Disse forespørgsler drejer sig ofte om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer. Den situation er man nødt til at gøre noget ved. Erhvervsorganisationer har indgået aftaler vedrørende specifikke erhverv, men det hjælper ikke altid, og alt for ofte skal borgerne kæmpe for at få deres kvalifikationer anerkendt. Det bliver navnlig svært, når et bestemt land ikke har et specifikt erhverv, eller når erhvervet er organiseret på en anden måde, f.eks. fysioterapeuter eller personer med en ph.d. i virksomhedsøkonomi. Samtidig mangler der personale på mange områder. F.eks. skal sygeplejersker og værktøjsmagere i fremtiden have bedre muligheder på vores arbejdsmarkeder, og frem for alt skal det indre marked fungere effektivt, for så vidt angår arbejdskraft. Vi skal have en gennemsigtig, enkel og klar anerkendelsesprocedure. 3. Samhørighedspolitikken efter 2013 (forhandling) Formanden. Det næste punkt på dagordenen er mundtlig forespørgsel til Kommissionen af Danuta Maria Hübner for Regionaludviklingsudvalget om samhørighedspolitikken efter 2013 (O-0121/2009/Rev. 1 B7-0229/2009) Danuta Maria Hübner, spørger. (EN) Hr. formand! For tre år siden blev der på baggrund af den hidtil uset store udvidelse af EU og nye udfordringer foretaget en større reform af den europæiske samhørighedspolitik. Det var ikke tilfældigt, at de højst prioriterede områder for den europæiske samhørighedspolitik tilbage i 2005 og 2006 var Lissabonstrategien, innovation og konkurrencedygtighed, klimaændringer, energisikkerhed og -effektivitet, vandeffektivitet, investering i nye færdigheder, forskellige områders tiltrækningskraft på de unge og livskvalitet. Det er fordi vi har forstået, at samhørighedspolitikkens mission er at være på forkant med forandringerne, ikke at følge efter dem, at vi på dagsordenen for samhørighedspolitikken for har alle de prioriteringer, som vi i dag ser på Kommissionens Europa 2020-dagsorden. Det var også derfor, man for mere end to år siden offentliggjorde analyserapporten "Regions 2020" ["Regionerne i 2020"]. Formålet var at finde ud af, hvad prioritetsområderne for\n13 samhørighedspolitikken skal være efter Vi er i dag klædt godt på til fremtidens udfordringer. For et år siden blev alle kræfter i forbindelse med politikken sat ind på EU's genopretningsplan, hvorved der også blev foretaget en uhyre vigtig kobling mellem exitstrategien i forbindelse med en realøkonomisk krise på den ene side og langsigtet bæredygtig vækst og strukturomstilling på den anden side. Men vores mundtlige forespørgsel drejer sig om fremtiden. I årene fremover vil der i det Europa, vi lever i, blive brug for voldsomme kollektive indgreb som reaktion på forventningerne hos borgerne, der i dag er velinformerede borgere, som fuldt ud er klar over, hvor meget der afhænger af valg truffet af politiske beslutningstagere. Disse forventninger bliver bekræftet i offentlige meningsmålinger. Jacques Delors sagde engang, at det europæiske indre marked handler om konkurrence, der virker stimulerende, om samarbejde, der gør os stærkere, og om solidaritet, der gør os forenet. Europæisk samhørighed, som får det indre marked til at fungere, er udmøntet i den europæiske regionalpolitik, der i dag netop bygger på dette tredelte fundament, dvs. konkurrencedygtighed, samarbejde og solidaritet. Vi har i årevis talt om behovet for at slippe udviklingspotentialet i alle EU's regioner og byer løs og mobilisere det. Erfaringen og logikken viser klart, at denne mobilisering viser sig at være mest effektiv, hvis den gennemføres, når de undernationale niveauer af de europæiske regeringer er involveret direkte. Den europæiske regionalpolitik har allerede bestået subsidiaritetstesten. Nærhedsprincippet fungerer for Europa. Reformen af samhørighedspolitikken i 2006 har gjort den til en moderne stedbaseret politik, der bygger på en balance mellem lighed og effektivitet, mellem nedefrakommende og topstyrede fremgangsmåder samt mellem fælles strategiske EU-målsætninger og lokal fleksibilitet. Det er nødvendigt at komme videre med disse spørgsmål, at fortsætte reformen af den politiske styring, men der er visse principper, man ikke skal give afkald på. Den nye traktat har bestyrket den nye opfattelse af det europæiske nærhedsprincip, der allerede er dybt rodfæstet i samhørighedspolitikken, dvs. nærhedsprincippet udvidet til de lokale og regionale forvaltningsniveauer. Vi kan gøre mere på dette område, navnlig for så vidt angår det lokale niveau. De kræfter, der foreslår, at samhørighedspolitikken kan begrænses til Bruxelles og det nationale plan, kender enten ikke de europæiske realiteter eller forstår ikke, at en udelukkelse af det lokale og regionale Europa fra bestræbelserne på at opfylde de fælles EU-målsætninger i bedste fald er økonomisk uklogt og politisk set er farligt. Samhørighed er et begreb, der udelukker udelukkelse. Af politiske, økonomiske, sociale og legitimitetsmæssige årsager må samhørighedspolitikken ikke være splittende. Den skal være en politik for alle ligesom det indre marked er, og ligesom den fælles valuta er. Alle elementer i denne integrationstrekant det indre marked, den fælles valuta, samhørighed er indbyrdes forstærkende og indbyrdes afhængige. De er vores fælles offentlige gode i EU.\n14 Som politiske beslutningstagere har vi forstærket indsatsen ved at love at levere varen. Udfordringerne er velkendte. EU's 2020-strategi har været igennem en offentlig høring. Der er brug for en udviklingspolitik med klare mål og redskaber. Samhørighedspolitikken er en udviklingsorienteret politik, der inddrager alle forvaltningsniveauer i EU, der arbejder sammen for de europæiske borgere. Afslutningsvis har Europa brug for ny energi med henblik på at tage vare på sin fremtid, forny sig selv på en assertiv måde. Det er legitimt at spørge om, hvor denne energi kan og skal komme fra. Efter min opfattelse er svaret åbenlyst. I dag skal denne energi komme nedefra. I dag kan denne energi slippes løs via direkte inddragelse af lokale og regionale forvaltningsniveauer i EU i bestræbelserne på at opfylde de fælles EU-målsætninger. Paweł Samecki, medlem af Kommissionen. (EN) Hr. formand! De stillede spørgsmål er yderst relevante. De understreger den betydning, man i Parlamentet tillægger samhørighedspolitikken, samt engagementet i at fastholde politikken i centrum af den europæiske integration. Med hensyn til spørgsmålet om forvaltning på flere niveauer er dette blevet anerkendt som en grundlæggende mekanisme ved fastsættelse af EU's politiske prioriteringsområder. Den stigende indbyrdes afhængighed mellem forskellige regeringsniveauer i EU blev understreget via det høringsdokument, Kommissionen udsendte om EU's 2020-strategi. Samhørighedspolitikken er et godt eksempel på forvaltning på flere niveauer. Den rummer en forvaltningsordning, hvor man værdsætter og udnytter lokal og regional viden samt kombinerer den med strategiske retningslinjer på fællesskabsniveau, og hvor de forskellige indgreb på regeringsniveau koordineres. Styrken ved forvaltning på flere niveauer blev også understreget af Regionsudvalget i dets hvidbog fra juni 2009, hvor det opfordrede EU til at styrke mekanismerne til forvaltning på flere niveauer og påpegede den løftestangsvirkning, samhørighedspolitikken har, og som også bidrager til gennemførelse af andre fællesskabspolitikker. Vedrørende de to spørgsmål om den kommende opgivelse af målsætning 2 og støtteberettigelsen for alle regioner i EU i perioden er alle regioner berettiget til strukturfondsstøtte. Vedrørende perioden efter 2013 har Kommissionen på nuværende tidspunkt ingen officiel holdning. For så vidt angår det tredje spørgsmål om svækkelsen af additionalitetsprincippet, er additionalitet et af de grundlæggende principper i samhørighedspolitikken. Det sikrer, at strukturfondene ikke træder i stedet for offentlige eller tilsvarende strukturudgifter i en medlemsstat. Man har således en garanti for den reelle økonomiske virkning af EU's intervention, og samhørighedspolitikken får en væsentlig europæisk merværdi. Med hensyn til spørgsmålet om den regionale dimension af samhørighedspolitikken efter 2013 fastholder man i Lissabontraktaten målsætningen om at reducere forskellen mellem udviklingsniveauerne i de forskellige regioner og tilbageståenheden i de mindst foretrukne regioner som led i EU's beføjelser vedrørende økonomisk, social og territorial samhørighed som omhandlet i artikel 174. Desuden påpeges det i artikel 176, at hensigten med Den Europæiske Fond er, at den "skal bidrage til at udligne de største regionale skævheder i Unionen ved at deltage i udviklingen og strukturtilpasningen af de områder, der er bagefter i udvikling, og i omstillingen af de industriområder, der er i tilbagegang".\n15 Hvad angår spørgsmålet om inddragelse af regionale og lokale forvaltningsniveauer i bestræbelserne på at opfylde de EU-målsætninger, der er formuleret inden for rammerne af samhørighedspolitikken efter 2013, vil jeg endnu en gang gerne gøre opmærksom på Kommissionens høringsdokument om EU's 2020-strategi, hvor man efterlyser aktiv støtte fra interesseparter som f.eks. arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet og erkender, at det for at få succes også er afgørende, at EU's 2020-vision vinder indpas i alle regionerne i EU. Kommissionen er endnu ikke nået frem til en holdning til, hvilken rolle samhørighedspolitikken skal spille i forbindelse med virkeliggørelsen af EU's 2020-strategi. Men med samhørighedspolitikken har man mulighed for at mobilisere regionale eller lokale aktører på tværs af alle grænser i bestræbelserne på at opfylde EU-målsætningerne. Vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt Kommissionen agter at fremlægge en hvidbog om territorial samhørighed, er der lige i den aktuelle fase ingen planer om en separat hvidbog om territorial samhørighed. De politiske konklusioner som følge af den offentlige debat om grønbogen om territorial samhørighed vil i stedet blive indarbejdet i den omfattende lovpakke om samhørighedspolitikken for perioden efter 2013, som bliver udarbejdet i forbindelse med den femte samhørighedsrapport, der ifølge den nye traktat skal fremlægges i Med hensyn til spørgsmålet om Den Europæiske Socialfonds rolle i samhørighedspolitikken i bestræbelserne på at opfylde målsætningen om afbalanceret og bæredygtig udvikling, spiller samhørighedspolitikken en afgørende rolle i forbindelse med virkeliggørelsen af de europæiske prioriteringer. Dette gør sig også gældende for Den Europæiske Socialfond, der fortsat forfølger sit mål som fastlagt i afsnit XI i den nye traktat. Opnåelse af social, økonomisk og territorial samhørighed kræver hensigtsmæssige politikker og en blanding af investeringer fra forskellige niveauer. Investeringer i menneskelig kapital finansieret via ESF udgør en uhyre vigtig bestanddel i dette policy-mix i forbindelse med den globale videnbaserede økonomi. For så vidt angår spørgsmålet om samhørighedspolitikkens rolle i forhold til andre EU-politikker, har EU med samhørighedspolitikken adgang til den største investeringskilde i realøkonomien. I meddelelsen i december 2008 fra Kommissionen "Samhørighedspolitik: realøkonomiske investeringer" understregede man politikkens betydning med hensyn til at fokusere på virkeliggørelse af EU's Lissabondagsorden, investering i mennesker, virksomheder, forskning og innovation, prioriterede infrastrukturprojekter og energi. I øjeblikket fokuserer Kommissionen på at sikre, at gennemførelse af de planlagte investeringer kan finde sted så effektivt som muligt i partnerskab med nationale og regionale myndigheder. Denne indsats indebærer nært samarbejde mellem relevante tjenester i Kommissionen og mellem Kommissionen og relevante regionale og lokale myndigheder. Et praktisk eksempel på samarbejde mellem Kommissionens tjenestegrene er den praktiske vejledning om EU-finansieringsmuligheder for forskning og innovation, der blev offentliggjort i 2007, og som blev udarbejdet som hjælp til potentielle støttemodtagere for at de kunne finde ud af, hvordan de tre finansieringsinstrumenter i Fællesskabet fungerer, og som giver de politiske beslutningstagere råd om samordnet adgang til disse instrumenter. For så vidt angår ESF, bevirker den store overensstemmelse mellem prioriteringerne heri og i retningslinjerne for beskæftigelsen, at der er en direkte sammenhæng mellem EU's beskæftigelsespolitiske prioriteringer og EU's økonomiske støtte.\n16 Der er også komplementaritet mellem de tiltag, der støttes af samhørighedspolitikken og af politikken for udvikling af landdistrikter, sådan som det tydeligt fremgår af Fællesskabets strategiske retningslinjer for begge politikker. Jeg håber, at jeg har svaret på nogle af spørgsmålene, og jeg ser frem til en interessant forhandling. Lambert van Nistelrooij, for PPE-Gruppen. (NL) Hr. formand, hr. kommissær! Forhandlingen i dag vedrører primært en indgående vurdering af samhørighedspolitikken og den fremtidige kurs for denne politik. Parlamentet ønsker naturligvis en økonomisk midtvejsevaluering. Samhørighedspolitikken og anvendelsen af midler nu og i det efterfølgende tidsrum op til 2020 udgør et centralt element heri. Men til vores store overraskelse kan vi slet ikke se nogen omtale af en indgående vurdering i det uofficielle oplæg til midtvejsevalueringen. Jeg vil gerne som den første taler fra Det Europæiske Folkepartis Gruppe (De Kristelige Demokrater) gøre det klart, at Kommissionen, som snart tiltræder, skal forelægge Parlamentet en indgående vurdering og ikke give et vrængbillede af regionalpolitikken. I visionsdokumentet EU-2020 fra Kommissionens formand, hr. Barroso, forudses der vækst og en videnbaseret økonomi, udstyr og uddannelse, konkurrence og en grøn økonomi. Nuvel, regionalpolitikken nu og i fremtiden udgør rammerne for EU's integration med henblik på at nå disse mål. Hvis man ser på overgang til andre energiformer, klimaændringer og Lissabonstrategien, er det alt sammen uhyre vigtige elementer for regionerne og byerne. For PPE-Gruppens vedkommende vil vi gerne, at der med samhørighedspolitikken fokuseres noget mere på de centrale elementer i EU 2020-strategien, samtidig med at man bevarer solidariteten mellem alle regionerne og også målsætning 2, som kommissæren talte så vagt om lige før. Fremme af konkurrencen i de rige regioner udgør en del af den indgående vurdering. Opsplitning af budgetterne, forøgelse af sektorfragmenteringen af midler på EU-plan inden for rammerne af en sådan midtvejsevaluering tjener intet formål overhovedet og er en forkert tilgang at anlægge. I de nuværende krisetider ser vi, hvor stor betydning regionale midler har for økonomisk genopretning. Disse midler bliver udbetalt hurtigere og bliver anvendt fuldt ud. I 2009 blev praktisk talt 100 % anvendt til innovation og nye mål i min region, regionen Zuid-Nederland. I begyndelsen af 2010 fremlægger jeg selv en betænkning om synergieffekten mellem regionale midler og forskning og udvikling. Jeg vil gerne slutte af med et spørgsmål. Kommissæren siger, at han ikke vil fremlægge en hvidbog om territorial samhørighed, men det er jo alligevel Parlamentet, som skal tage hånd om dette ved hjælp af den almindelige lovgivningsprocedure og sikre, at der kommer nye bestemmelser herom. Constanze Angela Krehl, for S&D-Gruppen. (DE) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg havde også gerne set en mere spændende indledning til dette emne, fordi jeg tror, den europæiske samhørighedspolitik skal ændres efter Vi står over for over for helt andre udfordringer end for 10 eller 15 år siden. Fokuspunktet i min gruppe er, at solidariteten mellem regionerne ikke står til forhandling. Det betyder på den ene side, at alle regionerne skal have mulighed for at deltage i EU's samhørighedspolitik, og det betyder på den anden side også, at vi skal modsætte os ethvert forsøg på at renationalisere samhørighedspolitikken. Der er brug for en europæisk tilgang, som gør det muligt for borgerne at identificere sig med EU.\n17 Det er for os hævet over enhver tvivl, at vi også er nødt til at ændre os. I de næste par år vil søgelyset være rettet mod en drøftelse af prioriteringen af de områder, som finansieres via den europæiske samhørighedspolitik. Vi vil i fremtiden ikke kunne støtte alle med EU-midler. Vi må fokusere på at få etableret effektive infrastrukturer, især i de nye medlemsstater, og på at udvikle forskning og innovation. Vi skal i fremtiden naturligvis desuden holde os for øje, at vi med den europæiske samhørighedspolitik skal reagere hensigtsmæssigt på udfordringer som f.eks. klimaændringer, demografiske ændringer og øget globalisering. Vi er også nødt til at fokusere på byudvikling. Det skyldes ikke, at jeg ønsker at forsømme landdistrikterne, men at vi ved, at 80 % af indbyggerne i EU bor i byer samt byområder, og at udvikling af landdistrikterne desværre ikke er en del af samhørighedspolitikken i øjeblikket, men er omfattet af landbrugspolitikken. Vores tilgang er at skabe stærkere netværk. Jeg ved endnu ikke, om det kommer til at fungere, men vi må sørge for at vokse med opgaven. Det er vigtigt, at støtte til borgerne selv også udgør en del af samhørighedspolitikken, og derfor beklager jeg, at kommissærens svar var lidt undvigende. For vores vedkommende betyder det først og fremmest uddannelse, undervisning og kvalifikationer for alle lige fra småbørn til ældre mennesker. Livslang uddannelse er her et væsentligt begreb. Men det betyder også, at Den Europæiske Socialfond (ESF) fortsat skal være integreret i samhørighedspolitikken. Man må slet ikke få den tanke at pille ESF ud af samhørighedspolitikken. Samarbejde på tværs af grænserne er særdeles vigtigt for os. Vi vil gerne styrke samarbejdet, samtidig med at man begrænser bureaukratiet. FORSÆDE: Alejo VIL-QUADRAS Næstformand Filiz Hakaeva Hyusmenovа, for ALDE-Gruppen. (BG) Hr. formand, mine damer og herrer! Forhandlingen om reformen af strukturfondene er af grundlæggende betydning med hensyn til den mulighed, som EU har for at råde over finansielle instrumenter, der sammen med de relevante naturlige og menneskelige ressourcer er egnet til den økonomiske situation. Vi står over for en meget vanskelig opgave med at forudse og udtænke en samhørighedspolitik, der på lang sigt fremmer borgernes velstand. Denne politik var og er fortsat en af de synlige målbare indikatorer for europæisk solidaritet. Forskellighederne mellem visse regioner er imidlertid relativt markante, og vi skal ikke se bort fra den kendsgerning. Det er foruroligende, at der er tegn på, at disse forskelligheder er for opadgående, hvilket kan øge uligheden og føre til isolering. Som repræsentant for en af de fattigste medlemsstater i EU opfordrer jeg kraftigt til, at et af fokuspunkterne i samhørighedspolitikken er samhørigheden mellem lavindkomstlandene i EU. Jeg er opmærksom på, at vi ikke kan betragte strukturfondene som en mirakelkur. Vi er klar over, at vi er nødt til i fællesskab at gøre en indsats og sætte farten op med hensyn til at overholde EU's grundlæggende normer. Vi må også advare mod den mulighed, at det, hvis landene i EU bevæger sig i forskellige hastigheder, evt. på et egnet tidspunkt kan føre til en indre omstrukturering af EU.\n18 Frem for alt skal vi fastlægge kriterier, forenklede betingelser og ensartede muligheder for at få ressourcer via EU's fonde. Først herefter bør der tilføjes en bestemmelse om at reducere støtten til lande, hvor der ikke sker nogen fremskridt. Jeg synes, det er hensigtsmæssigt, at landene, hvis nogle af dem støder på vanskeligheder, mens de agerer på egen hånd, er omfattet i forbindelse med områder og problemer med en yderst transnational dimension. Som følge heraf vil EU's ressourcer også blive bevilget til de forholdsvis rige lande og deres regioner med et lavere BNP. Endelig skal resultaterne af samhørighedspolitikken også måles efter, hvor mange arbejdspladser der skabes. Det er også en indikator for, hvor integreret politikken er med andre politikker, og sikrer merværdi. Elisabeth Schroedter, for Verts/ALE-Gruppen. (DE) Hr. formand, hr. kommissær! Der er ikke blevet sagt synderlig meget om betydningen af den europæiske samhørighedspolitik i Europa. Det er en central politik i EU, idet den centralt holder sammen på EU. Det er et symbol på solidaritet og på overvindelse af national egoisme. Det er et instrument for alle regionerne. Parlamentet finder det derfor så foruroligende, at denne solidaritetsordning evt. bare bliver afskaffet bag vores ryg. Det peger ikke i retning af god regeringsførelse, når Kommissionen i hemmeliglighed udarbejder strategiske dokumenter i stedet for at føre åbne forhandlinger om, hvordan vi kan fortsætte med solidaritetsordningen set i lyset af de store udfordringer, vi står over for, såsom klimaændringer og demografiske ændringer og i betragtning af de stramme budgetter. Vi har brug en reform, men den skal resultere i reelle forandringer. Den skal medføre en bæredygtig udvikling i regionerne. Den skal tilvejebringe støtte til regionerne til deres projekter og ikke være en topstyret politik på den måde, som denne øremærkningsordning på nuværende tidspunkt gør. Der skal i stedet udvikles en nedefrakommende proces i tæt partnerskab med alle aktørerne i regionerne. Vi kender denne proces. Vi har i forvejen LEADER-fremgangsmåden til udvikling af landdistrikter. Det er en fremragende fremgangsmåde til at fremme bæredygtig udvikling og få alle involveret for at sikre et meget højt niveau af lokal accept. Men Kommissionen skal være modig nok til at sige ja til solidaritetsordningen og ja til, at regionerne bestemmer deres egen udvikling i stedet for at det er de nationale regeringers ansvar. Oldřich Vlasák, for ECR-Gruppen. (CS) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Den nuværende samhørighedspolitik er en levende organisme. I takt med at Europa forandrer sig, ændrer situationen for de enkelte stater og grupper sig med hensyn til denne politik. Desværre er der dukket flere spørgsmål end svar op i drøftelserne af den fremtidige samhørighedspolitik efter Vil samhørighedspolitikken fortsat hovedsagelig gavne de mindst udviklede regioner i EU? Vil vi få lejlighed til at etablere transportmæssige og tekniske infrastrukturer i den kommende periode? Vil vi formå at forbedre livskvaliteten og foretage besparelser? Vil vi formå at reducere bureaukratiet og overadministrationen i forbindelse med tildeling af EU-midler? Vi vil i den allernærmeste fremtid søge efter konsensusbaserede svar på disse og andre spørgsmål. Med tanke på de kommende udviklingstendenser anser jeg det personlig for absolut nødvendigt for det første at afstemme de lokale myndigheders rolle korrekt i forbindelse med forvaltning af EU's fonde og for det andet at målrette EU's fonde mod at støtte anvendelsen af moderne teknologier. Det er præcis de to områder, som er kombineret i initiativet om "intelligente byer", der giver mulighed for at give nyt liv til lokalmyndighederne og samtidig giver erhvervslivet mulighed for i en tid med økonomisk\n19 krise at anvende moderne systemer og intelligente teknologier og skabe økonomisk vækst. Det er så absolut en grund til at målrette de strategiske investeringer mod dette område ikke alene på lokalt forvaltningsniveau, men også på medlemsstats- og endog EU-plan. Intelligente transportsystemer, som kan skåne byerne for trafikkaos, understøttende navigationsmekanismer, som kan øge byturismens tiltrækningskraft, og telefontilkaldesystemer, der gør det muligt for ældre medborgere at blive længere i deres egen bolig, er alt sammen former for investering, der bør gives grønt lys til. Som følge af den økonomiske krise er vores forhandling om den fremtidige samhørighedspolitik sågar blevet endnu mere presserende end nogensinde før. Vi skal i dag tænke os om to gange, inden vi bestemmer, hvor vi kanaliserer EU-midler hen. Charalampos Angourakis, for GUE/NGL-Gruppen. (EL) Hr. formand! EU's samhørighedspolitik har ikke alene svigtet med hensyn til at reducere de regionale og sociale uligheder, men den har også bidraget til at forværre dem. Tallene i statistikkerne er ofte fiktive størrelser hvilket EU selv indrømmer og derfor blev der etableret en overgangsstøtteordning for en række regioner, hvoraf tre ligger i mit hjemland, Grækenland. Reglen om ulige udvikling i det kapitalistiske system er uomgængelig, navnlig i krisetider, hvor kontrasterne oven i købet bliver mere markante. Prognoserne for 2013 ser desværre endnu værre ud for arbejderne, navnlig i de mindre udviklede områder. EU's samhørighedspolitik forsøger at skønmale denne antigræsrodspolitik, bestikke folk, desorientere arbejderne og nok så vigtigt sikre kapitalens rentabilitet. Formålet med midlertidig at glatte kontrasterne ud mellem grupper af plutokratiet, hvilket misvisende kaldes "solidaritet", bliver nu afløst af reglen om konkurrence og det frie marked. Disse elementer findes også i Lissabonstrategien og EU's strategi for Der opfordres til nye former for regional og lokal forvaltning, som foreslået i Grækenland af partierne PASOK og Nyt Demokrati, udvidet og mere direkte indgriben fra EU's side i de regionale organer og differentieret territorialt samarbejde, der også vil fungere på tværs af de nationale grænser. Vi opfordrer arbejderne til at forkaste denne politik. Endelig vil jeg gerne benytte min taletid til at opfordre formanden til at gøre sin indflydelse gældende med hensyn til at opnå en blåstempling i Parlamentet af de retfærdige krav hos arbejderne, der går på gaden for at protestere. John Bufton, for EFD-Gruppen. (EN) Hr. formand! Vedrørende samhørighedspolitikken efter 2013 viser et lækket udkast til et budgetdokument "A Reform Agenda for a Global Europe", at EU-finansiering fra 2013 og fremefter måske bliver ændret til udelukkende at være en nationalt koordineret snarere end en regionalt tildelt bevilling. I udkastet afviser man det regionale og lokale styringsniveau i forbindelse med forvaltning på flere niveauer, og forkaster dermed det delte forvaltningsprincip. Der indføres i stedet en sektorbaseret tilgang til det nye budget frem for den uafhængige tilgang i de nuværende strukturer. Forslaget om at begrænse politikken til nationalt plan vil medføre, at de støtteberettigede medlemsstater styrer omfordelingen. Det betyder ikke alene, at nettobidragyderne vil gå glip af yderligere tilbagebetalte midler, men at de stater, der forventes at komme med i EU ved en kommende udvidelse, vil blive medlem i henhold til en samhørighedsfinansiering, som sandsynligvis forbliver uændret i den kommende budgetperiode.\n20 Som følge heraf vil de lande, der i øjeblikket må bære en stor andel af EU's finansielle byrde, såsom Det Forenede Kongerige, opdage, at de skal finansiere et stadig stigende antal medlemsstater, der er berettiget til støtte. Endnu færre skuldre skal bære endnu mere, og rabatten til Det Forenede Kongerige går muligvis fløjten. Med flere lande, der står i kø for at komme med i EU, er jeg bekymret for, at Wales vil opleve, at den støtte, der er hårdt brug for, vil gå til nyere medlemsstater. Det er ikke nogen overraskelse, at nogle af Europas rigeste lande som Norge og Schweiz er gået i en stor bue uden om EU, velvidende at de ville komme til at betale til deres fattigere naboer. Men Wales har ikke råd til at betale til EU, hvis der ikke kommer nogen penge retur. Udviklingstendensen forstærker EU's stigende ambition om yderligere integration, centralisering og føderalisme, men man giver afkald på den regionale dimension af samhørighedspolitikken, der ligger til grund for EU's løfte om at støtte territorial samhørighed og gavne alle medlemmer. I stedet forsøger EU som en ulv i fåreklæder i det skjulte at droppe samarbejde og kompromis til fordel for konsolidering. Selv om borgerne i Europa fik at vide, at EU ud fra argumentet om stærkere handelsforbindelser styrkede båndene til landbruget og fremmede ligheden, gør rænkespillet i et voksende bureaukratisk globalt EU, at der er mindre fokus på landbrug og regionaludvikling og i stedet mere fokus på en uønsket ambitiøs global strategi, der omfatter øget indvandring til lande som Det Forenede Kongerige. Større dele af EU's budget vil skulle gå til en sådan dagsorden på bekostning af regioner som f.eks. Wales. De sidste udbetalinger til projekter omfattet af EU's strukturfondsprogrammer for vil ske i Der hersker usikkerhed om, hvor mange, om nogen, EU-midler Wales vil kunne få i fremtidige finansieringsrunder. Hvis samhørigheden evt. forsvinder helt fra de forholdsvis rige nationer, uden at der overhovedet nævnes noget om overgangsfinansiering, vil det betyde, at befolkningen i Det Forenede Kongerige får endnu mindre at skulle have sagt. Pengene til betaling af den uforholdsmæssig store regning for medlemskabet kunne kanaliseres bedre ud ved at blive brugt til økonomisk udvikling via projekter, som Det Forenede Kongerige helt på egen hånd træffer beslutning om. EU's budgetrevision, der offentliggøres til forår, viser sandsynligvis, at hver regering i Europa bekendtgør, at det er nødvendigt med øget offentlig låntagning. Det ser mere og mere ud til, at omfanget af midler, der er til rådighed for Wales, bliver væsentlig mindre. Konsekvenserne vil omfatte reduktioner i programbudgetter, færre samfundsøkonomiske investeringer i Wales og vidtrækkende tab af arbejdspladser i forbindelse med programforvaltning og projektgennemførelse. Frem for at have nogen form for gavnlig indvirkning på borgerne i min valgkreds vil EU's aktiviteter være et slag i ansigtet på befolkningen i Wales, hvis man beslutter sig for at trække tæppet væk under fødderne på os. Det sandsynlige resultat af at reducere tildelingen af midler til Wales og Det Forenede Kongerige vil få stor indvirkning på vores land som helhed, og det vil også ramme landbrugssektoren.


Rooms Virovitica Priser, fotos, anmeldelser, adresse. Virovitica\nBed & Breakfast-steder: Rooms Virovitica\nVis Rooms Virovitica større kort\nHoteller tilbud i Virovitica »\nRooms Virovitica ☆ ☆ ☆ (Bed & Breakfast-steder)\ngratis wifi gratis privat parkering TV eget badeværelse terrasse\nParkering, Restaurant, Kæledyr tilladt, Roomservice, Bar, Terrasse, Ikkeryger-værelser, Tøjvask, Morgenmad på værelset, Gratis parkering, Internetservice, Hurtig ind-/udtjekning, Madpakke, Varme, Fax/fotokopiering, Wi-fi, Gratis wi-fi, Rygning forbudt på alle fælles- og privatområder, Solterrasse, Parkering på ejendommen, Privat parkering,\nPris fra: 36.31 USD (31.94 EUR) Tjek prisen på:\nLandskab, Business, Budget-venlige, Backpackers\nBeskrivelse af Rooms Virovitica\nRooms Viroviti ligger blot 500 meter fra Vioviticas centrum og har restaurant med terrasse, der serverer nationale retter. Der tilbydes gratis WiFi overalt på ejendommen. Samtlige værelser har trægulv. De har tv og opholdsområde. Samtlige værelser har eget badeværelse med bruser. Der ligger en butik og en bar lige ved siden af ejendommen. Den centrale bus- og togstation ligger 2 km derfra. Der tilbydes gratis privat parkering på selve ejendommen.\nNår du planlægger at rejse til Virovitica, er overnatning meget vigtige ting. Rooms Virovitica ligger i Vukovarska 3 og det er et dejligt sted at bo. Find ud af mere information om indkvarteringen: værelse tilgængelighed, faciliteter eller traveler's rating.\nDen dyreste bolig i nabolaget er: Platán Vendégház (160.00EUR) i\nDen billigste overnatning i nabolaget er: Colorado Apartmanház (15.00EUR) i\nGennemsnitlige hotel pris i regionen er: 42.33 EUR\nHvis du vælger Rooms Virovitica gå ikke glip af Gradski muzej Virovitica. Det er 17 minutter gang til fods. Et øjebliks stilhed i jag af Virovitica giver en tur i parken: Park Suhopolje (Croatia) som er lidt mere sætte ud - 8.81 km (gåafstand: 2 timer 46 minutter) fra Rooms Virovitica. Virovitica er også en by af natklubber. Den nærmeste night club - Caffe disco bar Barcodecaffe ligger på Ulica Tomaša Masaryka 19, Virovitica 1.01 km (gåafstand: 12 minutter) Steder i nærheden: Art Gallery, Gym, Cafe, Museum, Natklub, Park, Restaurant, Zoo, Casino, Forlystelsespark, Akvarium,\nVærelser: 6 | Check-in: 14:00 - 21:00 | Check-ud: 12:00\nFaciliteter: Bruser, Fjernsyn, Telefon, Skrivebord, Siddekrog, Toilet, Eget badeværelse, Varme, Egen indgang, Udsigt , Træ- eller parketgulv, Vækning\n2-personersværelse | (2 personer) | 36.31 USD (31.94 EUR)\nGod restaurant , Meget god restaurant , Meget godt\nPris fra: 31.94 (EUR)\nRooms Viroviti ligger blot 500 meter fra Vioviticas centrum og har restaurant med terrasse, der serverer nationale retter. Der tilbydes gratis WiFi overalt på ejendommen. Samtlige værelser har trægulv\nRooms Mila ligger under 3,2 km fra Rezovačke Krčevine Biogora i Rezovac og har grillfaciliteter, have samt gratis WiFi. Nogle af værelserne har balkon med udsigt til haven. Samtlige værelser på pensio\nHotel Kurija Janković har en have og en fælles opholdsstue i Lukač. Samtlige værelser har fladskærms-tv med satellitkanaler og eget badeværelse. Overnatningsstedet har legeplads, døgnåben reception, h\nDet nybyggede Hotel Mozart er det eneste 4-stjernede hotel nær Viovitica, i hjertet af regionen Biogora, som er berømt for uspoleret natur og et rigt dyreliv med deere, vildsvin og fasaner. Restaurant\nHoliday Home Vila Bilogore ligger i Mala Dapčevica i regionen Bjelovar-Biogora og har terrasse. Dette feriehus har grillfaciliteter, have samt fælles opholdsstue. Dette feriehus med 1 soveværelse har\nColorado Apartmanház ligger 100 meter fra det medicinske og varme kurbad i Barcs og tilbyder studiolejligheder og værelser med gratis trådløs internetadgang og kabel-tv. Samtlige ferieboliger har eget\nBelvárosi Apartmanház ligger i Barcs og tilbyder indkvartering med grillfaciliteter og gratis WiFi. Samtlige ferieboliger har egen forplejning, klinkegulv, fladskærms-tv, veludstyret køkken med kølesk\nBarcs' medicinske og varme kilder ligger 10 minutters gang fra Sövényes Szálláshely og tilbyder en velplejet have samt en lejlighed med køkken og kabel-tv. Der er gratis WiFi. Lejligheden er fuldt uds\nDette overnatningssted tager ikke imod polterabender eller lignende grupper. Du bedes give appartement Mitsi besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i\nPrenocište Zlatni Klas Otrovanec ligger i Otrovanec og tilbyder gratis cykler samt have. Ejendommen har udflugtsskranke, restaurant og legeplads. Der tilbydes parkeringsservice og bagageopbevaring. Sa\nVeronika Guesthouse ligger i Drávatamási og har have, terrasse og fælles opholdsstue. Nogle af ferieboligerne har terrasse med udsigt til haven. Samtlige værelser på pensionatet har klædeskab. Der er\nHotel Visnjica byder på restaurant og bar samt værelser og lejligheder i den landlige landsby Visnjica. Hotellet har også møde- og festlokaler, en stor have og stalde til heste. Samtlige værelser har\nVilla Vacantia ligger i Rinyaújnép og tilbyder indkvartering med egen pool, gratis WiFi og privat parkering. Dette feriehus har vandsportsfaciliteter samt sæsonåben udendørs swimmingpool. Dette ferieh\nPlatán Vendégház tilbyder gratis WiFi overalt samt kæledyrsvenlig indkvartering i Csokonyavisonta. Der er gratis privat parkering på stedet. Værelserne har tv med satellitkanaler. Nogle af feriebolige\nCountrycamp J&B ligger i Rinyaújnép. Der er gratis WiFi. Samtlige ferieboliger har terrasse, køkken med brødrister og køleskab samt fælles badeværelse. Der er også komfur, kaffemaskine og kedel. Ferie\nRooms Lepirac ligger i Kloštar Podravski og har have og terrasse. Denne 2-stjernede kro byder på fælles opholdsstue samt værelser med aircondition og eget badeværelse. Der er døgnåben reception og gra\nUlica Tomaša Masaryka 19, Virovitica 1.02 km (gåafstand: 12 minutter)\nPetra Preradovića 65, Špišić Bukovica 7.66 km (gåafstand: 2 timer 32 minutter)\nDvorac Pejačević, Trg bana Josipa Jelačića, Virovitica 1.42 km (gåafstand: 17 minutter)\nUlica Tomaša Masaryka 19, Virovitica 1.01 km (gåafstand: 12 minutter)\nTuđmana 5,, Ulica Franje Fujsa, Virovitica 1.18 km (gåafstand: 14 minutter)\nCroatia 8.81 km (gåafstand: 2 timer 46 minutter)\nBilogorska ulica 20, Virovitica 647 meter(gåafstand: 8 minutter)\nVirovitica 1.13 km (gåafstand: 14 minutter)\nTrg bana Josipa Jelačića 23, Virovitica 1.42 km (gåafstand: 17 minutter)\nHvis du rejser til Virovitica (Kroatien) venligst Bemærk, at den gennemsnitlige er hotel pris i Virovitica 0.33 gange lavere end gennemsnitsprisen i USA. Det er vigtige oplysninger, når de beslutter, Hvornår er det bedste tidspunkt at gå til Virovitica.\nPriser i Virovitica »\nSteder i nærheden og placeringer: Virovitica Rezovac Borova Turanovac Bušetina Suhopolje Stara Gradina Barcs Mala Barna Cabuna Sedlarica Pitomača Grubišno Polje Velika Barna


Mindst 16.000 har kolera i Zimbabwe - Politiken.dk\nInternationalt 13. dec. 2008 KL. 10.35\nMindst 16.000 har kolera i Zimbabwe\nMinister hævder, at briterne udfører mord med kolera. Manglende behandling slår 20 gange flere ihel end normalt.\nMindst 16.000 er nu smittet med kolera i Zimbabwe, og tallet kan komme op p� 60.000 smittede. Det skriver New York Times. Mindst 792 er if�lge AFP d�de af sygdommen. Hvis det g�r rigtig galt, er halvdelen af landets befolkning p� tolv millioner i risikozonen. Ikke desto mindre er koleraepidemien slut, udtaler landets mange�rige diktator Robert Mugabe, hvorimod hj�lpeorganisationerne mener, epidemien kan vare m�neder. Beskyldninger mod briterne\nZimbabwes informationsminister Sikhanyiso Ndlovu siger til Zimbabwes medier, at det er landets gamle koloniherre Storbitannien, som st�r bag epidmien. If�lge ministeren er der tale om et �morderisk angreb p� Zimbabwes folk fra briterne� med et �alvorligt biologisk v�ben� som bruges til et �kalkuleret racistisk terroristangreb p� Zimbabwe�, skriver BBC. Den analyse af landets katastrofale helbredssituation er ogs� blevet luftet af diktator Robert Mugabe, som har brugt stort set enhver lejlighed de senere �r til at angribe den gamle koloniherre. Alt for mange d�r\nIf�lge The Telegraph er d�dsraten af kolera langt h�jere, end den burde v�re, fordi sundhedssystemet er gennemf�rt nedslidt og ikke bliver prioriteret af regeringen, som stadig har travlt med sin magtkamp med oppositionen. Hvor det normalt er cirka en procent af de smittede, som d�r af kolera, er det 20-21 procent i slumkvarterer. Det skal sammenlignes med to procent d�de i Beit Bridge, en gr�nseby, som Sydafrika forsyner med rent vand, l�ger og medicin. Biskop beder gud fjerne Mugabe\nFlere og flere lederskikkelser i regionen tager nu afstand fra Mugabes regering, som l�nge har v�ret udsk�ldt og nu kaldes decideret morderisk af sydafrikanske gejstlige, som traditionelt og helt tilbage til apartheid er stemmer, der lyttes til. Pretorias biskop Joe Seoka siger, at Mugabe er en �person, der ikke ser ud til at have en samvittighed eller skyldf�lelse - en morder�. �Jeg tror, det er p� tide, at alle kirkeledere f�lger pensionerede �rkebiskop Desmon Tutu, og Yorks �rkebiskop Dr. John Sentamu i at bede gud s�rge for at fjerne Mugabe fra pr�sidentembedet�, siger Pretorias biskop. Union: Magtdeling er svaret\nOgs� de mere verdslige ledere fra b�de Afrika og vesten mener, at den gamle mand skal fjernes. Det g�lder blandt andet Kenyas premierminister Odinga, som mener, de afrikanske lande skal fjerne ham med magt. Den Afrikanske Union slutter dog ikke op om drastiske metoder, men mener svaret ligger i, at oppositionen gennem Morgan Tsvangirai og Mugabe deler magten. Se også\nFredspris-favorit: Homoseksuelle skal ikke have rettigheder\n27. mar 16.00\nMugabe kalder amerikaner »idiot«\n07. jul 07.06\nTsvangirai: Regeringen er g�et fallit\n01. maj 17.06\nDanmark sender udviklingsminister til Zimbabwe\n18. mar 16.38\nHvide g�rdejere smidt p� porten i Zimbabwe\n23. feb 21.28\nZimbabwe udbetaler l�n i dollar\n18. feb 13.34\nMugabe fejrer f�dselsdag i vild luksus\n16. feb 11.41\n14. feb 17.34\nArrestation sk�mmer Zimbabwes magtdeling\n13. feb 17.00\nMugabe inds�tter �rkefjende som premierminister\n11. feb 11.44


Onani Film Aabenraa / Danskporno\nOnani film Aabenraa\nøje nøgen helsingor voks film Mariager escort at hans · skrive om hvad. $ - $ juridisk fædre i Dating Gredstedbro kone Hamborg marzouk omar op til. Home danske film sex escort sex Aabenraa numre sex Skjern escort fisse onani zeigt sie im folglich der unterschied denn. sex Skjern escort fisse onani tube. Spille kiks er et onani -spil der efter sigende spilles blandt visse bl.a Stephen Fry's The Liar, den tyske film Crazy, Richard Curtis og Ben....\nTilmeld dig nyhederne Skriv din mailadresse og klik på tilmeld. Se årets nøgenløb til Kapsejladsen - I SLOW MOTION. Jeg bor i nordsjællandsområdet, nærmere bestemt Farum. Masser af afbrændere: Esbjerg og AGF deler i intens og livlig playoffkamp.\nPoliti massivt til stede: Maya hills Hjørring anholdt i mystisk sag. Forsker: Bekymringer er gavnlige. Direktør i vild dramatisk og livsfarlig jagt på tyve. Hver ottende DF-byrådsmedlem har forladt partiet siden Skjern snupper første billet til DM-finalen. Er alm pæn mand på Skjern Håndbold satte en stopper for Ribe-Esbjergs eventyr. Kendt dansk sangerinde opereret for kræft: Nu deler hun hudærligt billede og advarer alle. Kvinde i livsfare efter alvorlig ulykke - mand overlever.\nX Factor-Sarah på vej mod Folketinget. For at benytte Annoncelight skal du bekræfte, at du er mindst 18 år gammel. Jeg er sluppet ret billigt med at vi skulle dele værelse med en blanding af sædvæske og sperm. Hotels g Aalborg North Jutland Jutland Hotels. Skjern snupper første billet til DM-finalen. For eksempel at holde om, at røre ved og at have et andet menneske tæt på, siger hun.\nLara denice porno dildo babes\nKødben, der ikke påvist øget mortalitet eller kardiovaskulær risiko i de ukendtes grav og sparer på granit og guld-inskriptioner. Dit nye eventyr starter her! Artikel :Aabenraa Glaedespiger og onani Evnesvage i Aabenraa faar hjaelp til sex - Morgen Onani er ikke spor flovt, mener hun. Hvorvidt det er et spil der rent faktisk spilles eller blot er en myte er ikke fuldt afklaret.\nOnani film Aabenraa Mænd der onanerer Holstebro\nOnani film Aabenraa Sex i numsen milf\nOp i fissen porno voldtægt 135\nPik sæd i fisse 480\nSæd i fissen brandy talore Bdsm danmark svigermors fisse\nNadia hilton Haderslev


Jesper Wung-Sung vinder De Gyldne Laurbær | Dansk Centralbibliotek for Sydslesvig\nTillykke til forfatteren, der vinder prisen for slægtsbogen "En anden gren". Bogen handler om forfatterens kinesiske oldefar, San, der i 1902 blev udstillet i Tivoli.\nDet er utroligt at tænke på, at man for kun 100 år siden kunne finde på at udstille en kineser i Tivoli. Tanken er uhørt i dag.\nI 1902 åbnede Tivoli dørerne for en helt ny eksotisk udstilling med ægte kinesere, der arbejdede, tilberedte mad og underholdt, imens danskerne kiggede på.\nForelskelse under stort postyr\nJesper Wung-Sungs oldefar, San, var en af dem, der blev vist frem og en af de danskere, der kiggede særligt interesseret på, var Ingeborg Danielsen. Ingeborg forelskede sig i den unge kineser, og det unge par fandt sammen, og Ingeborg blev senere Jespers oldemor. Det vakte stort postyr i familien, at unge Ingeborg forelskede sig i en kineser, men parret blev sammen hele livet.\nJesper Wung-Sung tager i romanen "En anden gren" afsæt i historien om sin oldefar og oldemor. Bogen er både en slægtsbog og et historisk samtidsbillede. Den er medrivende, spændende og virkelig godt fortalt.\n"Jesper Wung-Sung har skrevet en rigtig boghandlerbog, der er velskrevet", sagde Kenneth F. Pedersen, formand for foreningen bag De Gyldne Laurbær, da han uddelte prisen. Bogen har ramt publikum og er en populær udgivelse hos både boghandlere og på biblioteker.\nHvis du ikke allerede har læst bogen, så her et tip til dig.\nMed bogen "En anden gren" har Jesper Wung-Sung har fået sit store gennembrud. Han har dog skrevet bøger i flere år. Mest for børn og unge, men også bøger for voksne.\nVi har valgt nogle stykker ud til dig nedenfor. Klik dig også videre til reservering af "En anden gren" og du får besked fra biblioteket straks den er klar til afhentning til dig.\nMere om Boghandlernes De Gyldne Laurbær:\nAfstemningen til årets modtager af De Gyldne Laurbær foregår ved, at danske boghandlere i hele landet kan stemme på en nulevende dansk forfatter, der i det forgangne år har udgivet en skønlitterær bog, som fortjener påskønnelse og en plads i litteraturen.\nDenne gang har boghandlerne stemt på i alt 50 forfattere, og næsten en-tredjedel af stemmerne gik til Jesper Wung-Sung\nPrisen er blevet uddelt siden 1949 og er en meget prestigefyldt blandt forfattere. Med den følger æren, en laurbærkrans og en mindre pengegave\nSiden 1901 har medlemmerne af Det Svenske Akademi fortolket ordene i dynamitopfinderen Alfred Nobels testamente. Prisen skal gå til den, der i litteraturen har udmærket sig i en ideel retning…


Cloud : Sådan letter identitetsstyring rejsen til skyen\nSådan letter identitetsstyring rejsen til skyen\nCloud fylder mere og mere i it-strategier på tværs af verden. Men hvordan gør du cloud-migrationen til en sikker og effektiv succesoplevelse for organisationen? Det gør du med hjælp fra Identity & Access Management.\nGår du med tanker om at udvide jeres cloud-satsning i den nærmeste fremtid?\nSå er du ikke alene. Cloud-populariteten kommer tilsyneladende kun til at stige. 2019 bliver nemlig cloud-teknologiens år. I hvert fald ifølge Forrester-rapporten Predictions 2019: Cloud Computing. Den anslår, at de største public cloud-udbydere (som Microsoft Azure, Alibaba, AWS, Google, IBM og Oracle) vil vokse sig endnu større, mens virksomheders cloud-investeringer også vil vækste kraftigt. Rapporten anslår, at markedet i år vil vokse med mere end 20 pct. og vil overstige 200 mia. dollars.\nFordelene ved at adoptere cloud-teknologi ind i it-portfolioen er mange. Nemmere administration, øget agilitet og potentielle økonomiske besparelser gør cloud til en attraktiv løsning for både små og store organisationer.\nNogle bliver dog bremset i deres investering. For investeringen er jo allerede lagt i en on premises-infrastruktur – og vil en hel eller delvis cloud-migration betyde, at det bliver sværere at leve op til centrale organisatoriske forretningsprocesser?\nHer kommer Identity & Access Management ind i billedet. Når organisationen flytter til skyen, er identitets- og adgangsstyring nemlig fundamentet, der understøtter compliance, sikkerhed og effektivitet, og under migrationen.\nDerfor er Identity & Access Management afgørende\nNår organisationen beslutter at rykke ud af datacentret og (helt eller delvist) migrere infrastrukturen til skyen, så betyder det også, at sensitive data flyttes. Når de data migreres, er det altafgørende, at organisationen har overblik, kan administrere den og ikke mindst sikre den under og efter migreringen. Derudover er det vigtigt for organisationens generelle effektivitet, at de rette mennesker bevarer lettilgængelig adgang til dataene efter flytningen.\nDet muliggør Identity & Access Management. Med en identitets- og adgangsstyringsløsning kan organisationen opretholde de rette kontroller og processer i forbindelse med brugerstyringen og adgangstildelingen til applikationer.\nLæs også > Derfor skal digital transformation gå hånd i hånd med Identity & Access Management\nPå forhånd oplever mange cloud-migrationen som en stor og tidskrævende opgave. Og der er også mange faldgruber. I det følgende har vi samlet tre gode råd, der kan gøre det lettere for jer at kaste jer ud på rejsen til skyen:\nSørg for at forretningen og it’s behov er fuldstændig afstemt\nInden I påbegynder cloud-rejsen, er det afgørende, at I overvejer, hvordan det passer ind i organisationens overordnede strategi, og hvordan migrationen kan være med til at løfte forretningsinitiativerne. Ligegyldigt om it er et middel til at tjene forretningen, eller om it udgør forretningens fundament, så bør begge områders behov og strategier være fuldstændig afstemt. På den måde bliver det langt lettere at holde fokus og optimere organisationsprocesserne under migrationen.\nBevar kontrollen over jeres data\nNår I migrerer applikationer til skyen, migrerer I også data. Derfor er det afgørende, at I identificerer og klassificerer dataene inden migrationen og lægger en klar strategi for, hvilke data, der skal migreres. Manglende overblik over potentielt følsomme data, og hvor de opbevares skaber både sikkerhedshuller og compliance-udfordringer. Læg strategien på forhånd – så undgår I at tage eventuelle udfordringer fra jeres on-premises-miljø med videre til cloud-miljøet.\nImplementer adgangs- og rettighedskontrol\nI kan ikke sikre compliance og governance under cloud-migrationen uden at have styr på jeres data. I får ikke styr på jeres data uden en bevidsthed om, hvem der har adgang til hvad. Den indsigt får I lettest ved at implementere en identitets- og adgangsstyringsløsning, som gør det muligt at afstemme brugernes rettigheder i systemerne og sikre, at alle har det præcise adgangsniveau, som jeres adgangspolitikker foreskriver. Det betyder, at I – også i skyen – kan dokumentere, hvem der har adgang til hvad (compliance), sørge for, at ingen har for mange adgange (sikkerhed), og at alle har samtlige adgange de skal bruge for at passe deres arbejde (effektivitet).\nCloud-rejsen kan virke intimiderende at give sig i kast med – måske særligt for organisationer med et it-team, som mangler erfaring inden for området. Ved at implementere en ordentlig løsning og ordentlige processer for identitetsstyring på tværs af organisationen, vil det blive lettere at overvåge dataadgange, bevare sikre forretningsprocesser og dermed gennemføre cloud-migrationen med succes.\nVores konsulenter står klar til at hjælpe!


EMIL GALLOV RASMUSSEN – CBS\nEMIL GALLOV RASMUSSEN\nEfter to års pause fra studielivet med sabbatår var jeg mere eller mindre på bar bund, hvad angår valg af studie. Det eneste jeg egentlig vidste var, at jeg gerne ville i gang igen med at blive fagligt udfordret. Med genfundet kærlighed til matematik fra sabbatårene og en uklarhed om hvad jeg havde lyst til at beskæftige mig med senere i livet, faldt valget på HA-Almen grundet at uddannelsen var så bred.\nDa jeg endelig blev optaget på uddannelsen, blev tvivlen om hvilken uddannelse jeg skulle vælge hurtigt afløst af frygten for at starte på CBS og de mange fordomme skolen har. Ting som fyldte meget var spørgsmål som: ”Kan jeg overhovedet følge med som STX’er, når der kommer så mange fra HHX, som allerede har haft mange af fagene tidligere?” og ”magter jeg virkelig at gå i jakkesæt hver dag og kalde opgaver for ’cases’?” samt forestillingen om, at alle der gik på uddannelsen allerede havde deres eget iværksætterprojekt eller som minimum handlede med aktier. Denne frygt gjorde, at jeg følte mig overbevist om, at HA-Almen ikke var noget for mig alligevel, og at jeg ville droppe ud af uddannelsen relativt hurtigt. Heldigvis stemte min dommedagsforestilling på ingen måde overens med virkeligheden.\nJeg valgte at prioritere at gøre mit allerbedste fra start således, at jeg kunne sige, at jeg havde givet studiet en ærlig chance, hvis det skulle vise sig at jeg ville finde at andet studie. Samtidig havde jeg stort fokus på at finde nogen som jeg kunne arbejde godt sammen med og som jeg følte var samme båd som mig hvad angår ambitioner og måde at tænke på. Kombinationen af en god indsats fra egen side og en stabil studiegruppe at sparre med gjorde at interessen for alle fag steg støt i de første måneder og som nu har resulteret i at jeg ikke kan se mig på noget andet studie.\nJeg blev særligt overrasket over spændende de økonomiske fag var og selvom mange på første år frygter fag som mikroøkonomi og statistik fandt jeg fagene utroligt interessante og anvendelige ude i virkeligheden. Dette skyldes ikke mindst en række dygtige og engagerede forelæsere og undervisere, som i mange tilfælde kan være med til at styrke interessen. Særligt til øvelsestimerne kan man få lov til at få testet sin viden og blive udfordret, men også til storholdsforelæsninger kan enormt spændende og underholdende at være vidende til.\nLigeledes kan de mange eksaminer som studiet har afskrække en del fra studiet. Personligt frygtede jeg også selv de mange travle eksamensperioder, men er heldigvis kommet til en erkendelse om at der mening med galskaben. Med flere eksaminer i samme fag bliver man hele tiden holdt ajour med pensum, hvilket gør at man ikke er helt lost, når man starter på oplæsning til at den afsluttende eksamen. Samtidig fandt jeg det også rart at den karakter men ender med at få i et fag ikke er bundet op på en eksamen men flere præstationer hen over semesteret.\nVær klar over at du søger ind på en økonomisk uddannelse, hvor der i over halvdelen af dine fag bliver anvendt matematik som et vigtigt redskab. Søg derfor uddannelsen fordi du har en oprigtig interesse i fagene og ikke blot fordi at det vil klæde din Instragram-bio at der står ”CBS, HA-Almen” med tilhørende bog-emoji.\nFrygt ikke for at starte på HA-Almen bare fordi du ikke har gået på HHX. Som STX-studerende kommer du langt fra til at være den eneste og det bestemt ikke en ulempe at være STX-studerende så længe man bare følger aktivt med i undervisningen. Alle starter på samme niveau.\nVær udadvendt og åben når du starter! Studiet bliver så meget lettere hvis man har nogen læse sammen med. Prioriter derfor din studiegruppe og sørg for at gøre en indsats for at den fungerer ved at være ærlig og holde de aftaler i har – så bliver studiet og ikke mindst eksaminer langt sjovere at komme i gennem.\nStuderende på HA\nHør hvad studerende på HA har at sige om studievalget og hverdagen på studiet. Og kontakt dem med dine spørgsmål.\nRASMUS WILLY THONING\nALEXANDER TAYLOR AMDI MADSEN\nELLEN PRI KOVSTED\nSTINE LINDHOLM HEMMINGEN\nEMIL THORSTED RASMUSSEN\nOSCAR FILIP FARIA SUCKSDORFF\nTRINE BANG GØTTERUP OLSEN


Nu får Horsens også en jazzfestival | Horsens Posten | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Horsens Posten - Nu får Horsens også en jazzfestival\nLa Vie Jazzkvintet er - som navnet fortæller - blevet husorkester på kaffebaren La Vie i Horsens. Arkivfoto\nLokale musikere og kaffebaren La Vie vil fylde byen og Håndværkerforeningen med jazz lørdag 24. februar. Hovednavnet bliver svenske Lumi.\nHorsens: Lørdag 24. februar får Horsens en ny festival, Festival De Jazz, der - som navnet fortæller - handler om jazz.\nBag festivalen står en gruppe unge, lokale musikere og Martin Egholm, indehaver af kaffebaren La Vie i Thonbogade.\nUdspillet lyder på en festival, der lægger ud med jazz i eller ved Kuben fra kl. 13, mere jazz på La Vie fra kl. 15 og fra ved 19-tiden selve festivalen i Håndværkerforeningen, hvor tre orkestre skal spille.\nHer bliver plads til 200 tilskuere.\n- Og de første 100 billetter er allerede solgt, fortæller Martin Egholm.\nTre orkestre kommer på scenen ved Festival De Jazz i Håndværkerforeningen.Hovednavn bliver det svenske orkester Lumi, som spiller jazz med en nordisk tone.\nDesuden spiller lokale La Vie Jazzkvintet med Jakob Ottarsson (tenorsax), Emma Bryø Lægaard (trompet og sang), Jens Tscherning (elbas), Frederik Mikkelsen (guitar) og Nikolaj Bangsgaard (trommer).\nTredje navn bliver et unavngivet bossa nova-orkester med tre lokale musikere, saxofonisten Janus Kragekjær Jespersen, trommeslageren Anders Hvas Thomsen og guitarist m.v. Torben Fingal, samt en københavnsk sangerinde.\nSigter mod yngre publikum\nHele ideen om festivalen udspringer af miljøet omkring La Vie, der har udviklet sig til "en lille jazzklub", som Martin Egholm udtrykker det.\n- Med festivalen vil vi udnytte de fantastiske lokaler, som Håndværkerforeningen råder over, og vi sigter mod et arrangement, der handler både om musik, kultur og samvær, siger Martin Egholm.\nHan og hans medarrangører har været i kontakt med den lokale jazzklub Jazzhors, som gennem mange år har stået for den lokale jazz.\n- Vores mål er ikke at udkonkurrere Jazzhors, understreger Martin Egholm. Men vi kommer med en lidt anden kultur. Hvor Jazzhors meget står for traditionel jazz, bliver det ikke hovedvægten hos os. Vores afsæt bliver jazzmiljøet omkring navne som Miles Davis og John Coltrane. Desuden sigter vi mod et yngre publikum - uden at det skal udelukke de ældre jazz-elskere. Alle er velkomne til festivalen.\nBilletsalget foregår fra La Vie.


Amila Jasarevic: Farvel SF / FAKLEN.DK\nSå er mit medlemskab i SF kommet til vejs ende. Ovenpå fredningen af 24-årsreglen og tilknytningskravet er det ikke længere et parti, jeg vil lægge navn til. Jeg er jo ikke politiker, men aktivist, og hos os kan vi lide, at der er sammenhæng mellem ord og handling.\nJeg meldte mig i sin tid ind i SF fordi jeg ville have 24-årsreglen og tilknytningskravet afskaffet. Jeg var med til at føre kampagne for Özlem Cekic, fordi hun var (og stadigvæk er) imod de to diskriminerende love. Og nu melder jeg mig ud, fordi SF har givet udtryk for, at man nu kun i teorien er imod denne statsdiskrimination (og det i et udspil, hvor der i indledningen står “Vi vil udrydde enhver diskrimination af nydanskere på arbejdsmarkedet og i samfundslivet som helhed.”).\nKort efter jeg blev medlem, meldte jeg mig ind i SF’s Asylpolitiske Netværk, som opstod for halvandet år siden i frustration over, at SF ikke deltog i debatten om Danmarks flygtningepolitik og ikke havde en udbygget politik på området. Netværket var meget aktivt med politikudvikling, forslag, debatindlæg og andet oplysende arbejde. Men i lang tid havde mange af os følt, at vi talte for døve øren internt i partiet.\nI aftes tog netværket konsekvensen af udspillet og nedlagde sig selv. Halvdelen af de tilstedeværende havde i forvejen besluttet sig for at melde sig ud (heriblandt jeg selv). Partiledelsen har valgt sin kurs og så kan medlemmer og netværk have nok så mange argumenter for en bedre - der er ikke brug for os. “Vi alene vide”, hvordan man får regeringsmagten - i øvrigt for regeringsmagtens egen skyld.\nI dag så jeg så en lille notits fra Ritzau i metroXpress (s. 8), hvor der blandt andet stod:\nEnkelte SF’ere forlod i går partiet på grund af Søvndals accept af Socialdemokraternes udlændingepolitik, men en ny rundspørge, som Ritzau har foretaget blandt SF’s partiforeningsformænd, viser, at næsten tre ud af fire lokalformænd bakker op om Søvndals accept af 24-årsreglen og tilknytningskravet.\nNetop det har også været flere medlemmers kritik i denne sag: at SF tilsyneladende bare som en anden nikkedukke har sagt ja til Socialdemokraternes politik, uden at få nogen som helst indrømmelser til gengæld. Endda på et tidspunkt, hvor man ved hjælp af EF-domstolen virkelig kunne rydde op i det rod, den nuværende regering har skabt på udlændingeområdet.\nInteressant nok er overkriften på Ritzaus tekst “SF’s bagland bakker Søvndal op” (i Information ligefrem “Massiv støtte til Søvndal”), selv om rundspørgen kun omfattede 66 af SF’s lokalformænd (ud af 109 i alt), hvoraf en fjerdedel er direkte imod det nye udspil. Der er altså ikke enighed i partiet om den nye linie. Heller ikke, selv om vi er nogle, der melder sig ud. Der er nemlig flere endnu, der bliver og arbejder for en bedre asyl- og integrationspolitik, for eksempel Trine Mach, som dengang var med til at stifte SF’s Asylpolitiske Netværk.\nPå vej ud har jeg blot disse to spørgsmål: Hvor meget regeringsmagt har Socialdemokraterne fået ud af at kopiere DF? Og hvor meget regeringsmagt regner SF mon med at få ud af at kopiere Socialdemokraterne?