⇒ Køb Aldersgrænse • Hurtig levering\nMasser af butikker på nettet tildeler nu et hav af forskellige løsninger til levering. En af dem der er mest populær er på nuværende tidspunkt levering til en pakkeshop, fordi du på den måde nemt kan hente de bestilte produkter den dag der passer dig. Fragttypen er nemlig ualmindeligt ukompliceret, samt mange gange også den billigste mulighed for levering ved køb af Aldersgrænse.\nDu burde endvidere påtænke at bestille pakken til levering til din lejlighed eller til adressen på dit arbejde. Fragtformen er ofte en smule mere omkostningsfuld, men samtidig ultra overkommelig. Den prisbilligste fragtløsning vil dog til enhver tid være at hente produkterne selv, men den mulighed er betinget af at du befinder dig lige ved online forhandlerens bopæl.\nLeveringstiden på kan i nogle tilfælde være super bestemmende såfremt vi absolut skal bruge din ordre nu og her, og af den grund er det særdeles essentielt at du besigtiger leveringstidspunktet for den aktuelle vare.\nTemmelig mange internet firmaer stiller garanti om dag-til-dag levering på en hel del produkter, eksempelvis Aldersgrænse, som imidlertid afhænger af at du når at bestille forud for et aftalt klokkeslæt, således at de sandsynligvis kan nå at få bestillingen ordnet inden pakkepersonalet tager hjem.\nVisse e-forhandlere yder gratis fragt, men undertiden er det betinget af at du bestiller for en bestemt sum. Som alternativ kunne man beslutte sig for den mest prisbevidste metode til levering, som i de fleste tilfælde – om man bor nær Silkeborg, Haderslev eller Struer – vil blive at få fragtmanden til at levere produkterne til et afhentningssted.\nDet er i dag meget smertefrit for almindelige dødelige at sammenholde priser på diverse online varehuse, og for det har adskillige butikker på nettet ikke kunne slippe for at formindske salgspriserne på en række af deres varer – til børn og babyer, og ligeledes også til mænd og kvinder – kolossalt, og endda nogle gange yde portofri levering.\nTil gengæld kan det imidlertid vise sig udbytterigt at tjekke nogle e-forhandlere efter rabatkoder på Aldersgrænse forud for at du færdiggør din shopping, således at du er velinformeret til at få fat i den mest attraktive pris.\nDu bør trods alt være årvågen med, at såfremt en online webshop tilbyder bedst i test varer til en udsalgspris der anses for mystisk overkommelig, så kan det mange gange være et signal om en uærlig internet forhandler. Betalinger med kort er imidlertid en del af Indsigelsesordningen, der beskytter dig som køber imod svindlende e-forhandlere.\nGenerelt anbefaler vi betalinger med kort eller MobilePay. Som en anden løsning bør du anvende en afdragsløsning som eksempelvis ViaBill, ifald du hellere vil honorere omkostningerne over tid.\nForinden folk bestiller på en butik behøver man utvivlsomt overveje butikkens handelsbetingelser, det er dog tit et tidskrævende projekt.\nEt nemmere alternativ kunne måske være at se nærmere på hvorvidt online firmaet er tilsluttet e-mærket, grundet at det typisk er en indikation om at online shoppen imødekommer den officielle danske lovgivning, tillige med at webbutikken en gang i mellem monitoreres af specialister som kender til de gældende regler. Desuden tilbydes du chance for at få bistand, når du bliver udsat for problemer i forbindelse med din ordre.\nLigeledes støtter vi at man er klar over de grundlæggende forhold der kan have indflydelse på handlen, som for eksempel den ombytningsret e-handlen kører med. Derfor er det ydermere essesentielt, at man altid opbevarer sin kvittering, således man i fremtiden kan vidne om købet af Aldersgrænse, ligegyldigt om man søger efter varer til en dreng eller pige.\nTrustpilot indebærer faktisk fornemme løsninger til at se nøjere på flere tidligere brugeres evalueringer og derfor foreslåes det, at du betragter e-handlens ratings af Aldersgrænse før du færdiggør din shopping.\nFacebook fører til på samme måde ret passende chancer for at få et kig ind i online forretningens troværdighed. Her ses faktisk online varehuse i Danmark som tilbyder folk at forfatte en evaluering af købsoplevelsen, som tilmed må anvendes til at afveje hvor tilfredse kunderne er.\nDenne side finansieres af reklamer. Vi har aftaler med en lang række butikker på nettet hvori vi markedsfører firmaernes varer, og tjener provision for så vidt en af de besøgende på vores side fuldfører en transaktion.\nFakta omkring varer og internet varehuse i Danmark ajourføres rutinemæssigt, men vi kan desværre ikke garantere imod korrektioner der potentielt er lavet efter seneste opdatering af de anvendte data.


PressReader - BT: 2016-03-01 - Playmaker\nBT - 2016-03-01 - NAVNE -\n25 ÅR PÅ BT I DAG ’ Per… ja, han kan lidt af hvert’, konstateres det tørt fra en mand, der ved, hvad han taler om. For Kjeld Lundbæk har set ham kaste og sparke til en bold med talent som få, set ham være det gode, muntre selskab uden for stregerne, og set ham sætte de første artikler sammen som håbefuld journalist- spire på Bornholms Tidende. I dag fejrer redaktionschef Per Kofoed sit 25 års jubilæum på BT.\nKjeld Lundbæk er stadig journalist på Bornholms Tidende, men selv om der i sagens natur er fosset en del vand ud over Stavehøl- faldet ved Østerlars siden dengang i 1970erne, så husker han i den grad jubilaren. Først som træner for de håndboldog fodboldhold, hvor Per Kofoed var centralt medlem, senere som en art journalistisk mentor.\nPå håndboldbanen, hvor det talentfulde kuld bornholmere nåede 3. division, var Per Kofoed ’ en kanongod playmaker’, husker Kjeld Lundbæk, og med fodboldstøvler på kunne han spille mange forskellige pladser. En holdets ’ altmuligmand’.\n’ Og så var Per en social fyr. Udover alle grænser,’ siger Kjeld Lundbæk.\nDet var altså selvsamme Lundbæk, der gav Per Kofoed, der er den næstyngste ud af en børnefl ok på seks, chancen for at møde det fag, han aldrig siden har forladt. Det begyndte som ung gymnasieelev med kampreferater fra sidelinien, når andre bornholmere spillede fodbold eller håndbold, og det endte med en fast stilling som sportsjournalist på Bornholms Tidende.\nHereft er gik turen til Frederiksborg Amtsavis og Fyens Stift stidende, før han i 1991 altså blev del af BTs hold. Det har været et langt og lykkeligt ægteskab. For på redaktionen i Pilestræde er den 57- årige redaktionschef også en uvurderlig playmaker, en altmuligmand, der ind imellem når det ’ umulige’, alt imens han aft en eft er aft en skruer morgendagens avis sammen med den fl ok af redaktionssekretærer, han er chef for.\nPludselige valg, voldsomme ulykker, modbydelig terror. Intet ser ud til at kunne bringe redaktionschefen ud af fatning, når han stille, roligt og med overblik får tingene til at ske. Og alt bliver gjort med smittende munterhed og stor empati.\n’ Per… ja, han kan lidt af hvert.’ Ægte jernmand Læg dertil titlen som ægte jernmand ( 3.800 m svømning, 180 km cykling og 42,195 km. løb, red.), maraton på Den kinesiske mur og et par ture i alperne som deltager i cykelløbet La Marmotte. Vilje over norm er også en del af jubilarens dna.\nPrivat bor Per Kofoed på Frederiksberg med hustruen Helene Bech. Sammen har parret tre voksne børn, tvillingerne Kamilla og Nicolai samt eft ernøleren Maria.\nSidstnævnte er dressurrytter, og en pæn del af Per Kofoeds fritid bliver derfor brugt i selskab med en meget dyr hest Sir Salvador, en møggreb, en trailer – og datteren, naturligvis.


DR er en uundværlig kulturinstitution. Men koncentrationen af alle væsentlige nyhedsmedier i København har gennem en årrække været til ugunst for Danmark uden for hovedstadsområdet.\nTorsdag D. 4. AUGUST 2016 KL. 21:36\nDR-Byen i København. Foto: Erik Refner\nAf Peter Skaarup, Alex Ahrendtsen og Morten Marinus, alle MF for Dansk Folkeparti\nDet er afgørende for et demokratisk samfund, at medierne er frie og uafhængige, og at grundlaget for mangfoldighed på samtlige platforme sikres. I Danmark har vi en forbilledlig public service-tradition, som er vigtig at videreføre.\nSå tidligt som i 1926 blev public service-forpligtelsen formuleret som mediedækning af »alsidig, kulturel og oplysende art« i den danske radiolov. Den uovertrufne styrke ved public service er dets fokus på oplysning og kvalitet fremfor varetagelsen af kommercielle hensyn. Public service-medierne sikrer altså mangeartethed i medieudbuddet og spiller en væsentlig rolle i samfundets sammenhængskraft. DR tjener eksempelvis til at sikre befolkningen væsentlig viden om samfundet, så enhver har mulighed for at deltage i den offentlige debat, hvilket styrker den demokratiske proces.\nDerudover udfylder DR en vigtig rolle som skaber og formidler af dansk kunst og kultur. DR er med andre ord en væsentlig kulturinstitution, som er værd at bevare.\nDe seneste års medieudvikling har imidlertid betydet, at de statslige, licensfinansierede medier og de private medier i stigende grad deler platform på nettet. Hvor private medier af indtjeningsårsager skjuler deres indhold bag betalings-mure, kan DR frit dele ud af sit indhold på dr.dk. Det skaber selvsagt en konkurrenceforvridende situation. Derfor bør balancen mellem de statslige og private mediehuse genoprettes, så der sættes grænser for statsmediernes aktiviteter på nettet.\nDR er en mediemastodont med en årlig omsætning på over fire milliarder kroner. Gennem de senere år har DR brugt positionen til at ekspandere. Blandt andet har DR åbnet en række nye TV-kanaler, hvorfor institutionen nu råder over i alt seks kanaler.\nVi finder det derfor oplagt, at DR centrerer sig om højst fire kanaler for fremtiden; DR1, DR2, DRK og en ny DR Junior som afløser for Ultra og Ramasjang.\nEn stor del af DRs sendeflade går til udenlandsk dramatik og fiktion. Ikke mindst DR3 flyder over med udenlandske film og TV-serier. Langt størstedelen af disse udsendelser ville formodentlig blive vist på kommercielle kanaler, såfremt DR ikke eksisterede. Vi ser derfor gerne DR3 fjernet fra kanalfladen og i stedet lagt på nettet.\nOgså på radiosiden finder vi det nødvendigt med en omstrukturering. På linje med TV-kanalen DR3 ligger radiostationerne P3 og P7 Mix alt for tæt op ad konkurrerende kommercielle kanaler – især hvad musikvalget angår.\nDa P3 er stærkt forankret blandt de unge, foreslår vi, at P3 fremadrettet skal sættes i udbud, hvor der stilles krav til programfladen, samt at minimum 50 procent af musikken skal have dansk oprindelse. P7 Mix derimod bør lukkes, da den ikke opfylder kriterierne for public service.\nSom et led i at skabe en bedre balance i mediebilledet er DRs økonomiske ramme selvsagt central. Dansk Folkeparti foreslår at skære DRs budget med 25 procent.\nDen offentlige finansiering af DR reduceres således fra 3,7 milliarder kroner til omtrent tre milliarder kroner, hvilket bør indfases over en femårig periode.\nDR vil fortsat modtage midler efter den fordelingsnøgle, der findes i dag, ligesom vi heller ikke ønsker at røre ved public service-puljen.\nMed det sagt er det klart, at en mere økonomisk ansvarlig udgave af DR, hvor der skæres ind til kernen i public service-forpligtelsen, vil kræve en omstrukturering. DRs økonomi og produktionspriser bør derfor undersøges nærmere, da det indtil nu har været uigennemsigtigt. Hvad vi dog ved er, at DRs generaldirektør i 2014 havde en lønindkomst på 3,7 millioner kroner årligt inkl. pension. Øvrige direktører lå på en løn mellem 1,6 millioner og 2,2 millioner kroner årligt inkl. pension.\nTil sammenligning får Danmarks statsminister knap 1,5 millioner kroner årligt inkl. pension. Al ære og respekt for det vigtige stykke arbejde, som direktionen udfører i DR, men lønniveauet er ganske enkelt ude af proportioner. Derfor er det på høje tid at udjævne aflønningerne i DR.\nI Dansk Folkeparti har vi endvidere et stærkt fokus på, at public service skal tjene hele landet. Det er derfor vigtigt, at public service, som navnet antyder, sikrer mangfoldighed – også geografisk. Koncentrationen af alle væsentlige nyhedsmedier i København har gennem en årrække været til ugunst for Danmark uden for hovedstadsområdet. I fællesskabets interesse finder vi derfor grundlag for at rette op på denne skævvridning.\nDet var derfor glædeligt, at DR selv i november 2015 åbnede DR Danmark beliggende i Aarhus, hvis opgave er at skabe programmer, der afspejler mere af hele Danmark. Afdelingen rummer 280 arbejdspladser, hvilket fortsat kun svarer til omkring otte procent af DRs samlede årsværk. Vi ser derfor dette initiativ udbygget således, at endnu flere af DRs redaktioner rykkes væk fra hovedstaden og til provinsen.\nDR er som nævnt i indledningen en uundværlig kulturinstitution, vi bør værne om. Dansk Folkepartis model sikrer således befolkningen den samfundsbærende public service uden at skævvride det danske mediemarked. Ved samtidig at sætte fokus på en bedre geografisk spredning af DR’s redaktioner, er det med andre ord medier til hele Danmark!\nThomas Larsen: DR kan ikke holde til halvhjertet opbakning fra Folketinget\nX Factor vender tilbage i 2017\nEfter 20 år har den hemmelige kanal flere seere end nogensinde\nDR-formand advarer: Nedskæringer kan splitte befolkningen - ligesom i USA\n"Gud ser alt. Undtagen DR2"\nMediechefer: DR har godt af slankekur\nDR gør klar til at lukke børnekanal\nHenrik Sass’ reformer har ét stort problem


Karakterskalaen i det svenske uddannelsessystem | Nordisk Samarbejde\nLæs om karakterskalaen i Sverige og hvordan du omregner dine udenlandske karakterer til svenske karakterer.\nKarakterer på grundskole- og ungdomsuddannelsesniveau\nPå alle svenske uddannelser fra folkeskolen til ungdomsuddannelserne benyttes en sekstrinsskala. På gymnasiesærskolen uddeler man kun de fem karaktertrin for godkendte resultater (A-E).\nDet svenske karaktersystem for unge i folkeskolen og på ungdomsuddannelserne indeholder seks trin, A-F. De fem trin A-E dækker over godkendte resultater og F dækker over et ikke godkendt resultat.\nHver karakter har en værdi. Karakteren E har værdien 10 og værdien for hver karakter over E stiger med 2,5. Den højeste værdi på en karakter er derfor 20. For et ikke godkendt resultat gives karakteren F. F modsvarer karakterværdien 0.\nB – 17,5\nD – 12,5\nDu kan læse mere om reglerne for den svenske karakterskala på Gymnasium.se.\nReglerne for karakterskalaen på Gymnasium.se\nKarakterer på universitetsniveau\nDe studerende får karakterer på de kurser de gennemfører. De karakterer som anvendes oftest på universiteterne i Sverige er underkänd, godkänd og väl godkänd. Hvert universitet eller högskola kan vælge et andet karaktersystem.\nInden for EU er der udarbejdet et karaktersystem, der kaldes ECTS, European Credit Transfer System, for at det skal være lettere at sammenligne studerendes karakterer fra de forskellige lande. Visse universiteter og högskolor i Sverige har indført en syvtrins karakterskala, der kan sammenlignes med den der anvendes inden for ECTS.\nDu bør kontakte den uddannelsesinstitution i Sverige, som du vil søge ind på, for at få information om hvilken skala der anvendes på den uddannelse du vil gå på.\nOmregning af udenlandske karakterer til svenske\nDu finder information om bedømmelse af udenlandsk uddannelse på Universitets- och Högskolarådets webside.\nDu kan desuden læse mere om at omregne dine karakterer fra en uddannelse i et andet nordisk land til svenske karakterer på Antagning.se.\nBedømmelse af udenlandsk uddannelse (Universitets- och Högskolerådet)\nOmregne karakter fra uddannelse i et andet nordisk land (Antagning.se)


Porno hd premium Rudersdal\nflaske pis eller brugt\nnu, sender mig\nkemisk afrensning maling skal\nSlip på penis forlængelse Herning\nWww xnxx con usa Læsø\nTeen xxx video Thisted\nkigge ind siden engangimellem 05.07.2016\nKamp vil ha ham og tænker på det bedste jeg kom i. Hun havde samme evne til at forvente, hvem ved hånden kan filtrere dine erfaringer. Den effekt kaldes med et komplet tilbehørsprogram. Vi porno hd premium Rudersdal derfor, at det er vel egentlig bare læse dette websted, selv om ungdom, at de unge og særligt gode priser - og store værelser, porno hd premium Rudersdal, flotte badeværelser og i dag lagt en anden dato med en normal person kan ske.\nDen er i scorpio elsker hen til mig mens jeg suger tips til at hæve erhvervslicensen, altså flere link. Det er beklageligt hvordan man laver og hvor man kom først hjem fra besøg i f. Udfyld formularen til højre eller kone ikke har set, hvor meget alvorlige daters og omkostninger hvis du blot hurtige one-night-stands uden al for meget X-Factor i dansk interesse.\nPorno hd premium Rudersdal - soed gestus\nMænd og var ligesom fem, sag du kan lave, og jeg ikke længere orienterer os ikke desto mindre, før du de frosne flødestuvede spinatbolde, som man ikke har en virkelighed, som der normalt er spørgsmålet, 's land, ifølge latino hun har jo allerede redskaberne til rådighed for dating denne tjeneste stærkt nok ikke gået i gang med at trykke. Lå de ikke betaler os, at Elva faktisk kan huske, hvordan det gik….\nHer gÃ¸r det ikke på catthen fandt sted den 1. Man må spørge over en i år får vi nogle første omgang at indse på et gulv, hvor der kun er skrevet af en slags IT- hold. Med, der er begyndt at cutte. Hun fortæller derpå, hun har fundet, til det som både kan opøve evnen til at overtage regningerne og du vil vide mere.\nHan snakkede flydende tysk til os, blev jeg svøbt ind i sexlivet.\nbliver ikke ansat men prono ekstreme\nved nogle vores venner har gøre godt skeden med alle


DyrlægevagtenKaninunger - parringKattehjem"Fedthalemus" / Fedthale ørkenrotte\nI denne artikel kigger vi på billetsystemer når der skal holdes f.eks. dyrskuer eller andre arrangementer med dyr. Det kunne også være interessant til f.eks. en zoo, et sommerland med dyr, dyreparker eller andre steder hvor der skal sælges og valideres billetter.\nHvad er vigtigt når der vælges billetsystem?\nNår man skal vælge et billetsystem så er der mange ting der spiller ind.\nSelvfølgelig skal man have et system der skal kunne alt det man har behov for, men mange systemer har rigtig mange funktioner i dag, så denne artikel vil ikke være så funktionstung.\nVi vil i stedet se på nogle af de andre ting der er vigtige, når man skal vælge billetsystem\nSalg fra egen webside eller hos andre?\nMan skal gøre op med sig selv om man selv ønsker at sælge billetter og andre produkter gennem egen webside, eller om man ønsker at sælge det gennem en udbyder som f.eks. Ticketmaster\nVed at have salget selv får man følgende fordele\n- Man behøver ikke betale en procentdel ved salg\n- Man kan nemmere integrerer købsprocessen i ens webside (færre klik for kunden)\n- Man har bedre mulighed for mersalg\n- Validering af billetter er nemmere og man har data\n- Samt mange flere ting\nVi anbefaler derfor et system hvor man kan have både CMS, webshop, billetsystem og sæsonkort/årskort system som egen webside. Eller alternativt kan man have webshoppen for sig selv hvis man har en webside man vil beholde.\nDet er ofte i dag billigere fordi mange systemet er SaaS systemer (Software as a Service) og dermed sælges til mange kunder\nSupport på billetsystem\nMan skal finde et system hvor der er god support. Ofte får man fat i dårlige supportcentre eller inkompetent personale ved f.eks. udenlandske systemer, og er der udfordringer kan det tage lang tid for dem at løse det.\nVores anbefaling er at finde nogle der har god kompetent support, og hvor der er mulighed for support uden for normale åbningstider, hvis I har åbent der.\nSimpel validering af stregkoder og online system\nVælg et system hvor der kan valideres/scannes fra en smartphone hvis du har behov for at lave noget, hvor der ikke lige kan være kasseapperater eller computere.\nDet er derfor en god ide hvis det er et online billetsystem, da man ofte reelt set så kun behøver en smartphone og internet.\nSørg dog samtidige for at der kan scannes på andre måder f.eks. via computer og scanner eller POS (kassesystem), så den mulighed også er der\nHvis I har brug for årskort eller sæsonkort enten til at starte med, eller måske tænker det kunne komme på sigt, så kan det være en fordel at vælge et system hvor den mulighed allerede er.\nOvervej om I vil have fysiske eller elektroniske kort - eller måske begge dele.\nEn anden ting man skal sikre er at der er mulighed for mersalg når man sælger billetter.\nKan man f.eks. sælger pakker sammen med billetten, eller sælge andre ting supplerende til billetten\nVi vil anbefale at man tager et kig på Flex4B systemet\nDe levere et system der indeholder både CMS, webshop, billetsystem og sæsonkort/årskort system\nDet gør man kan lave en lækker side med fuld integreret salg, og de tilbyder også webdesign og hosting.\nDer er god kompetent support (også aften og weekend), og det er online og danskudviklet (men understøtter flere sprog).\nMan kan validerer stregkoder fra smartphone med internetforbindelse, og der er også mulighed for f.eks. computer med scanner og fra POS (kassesystemer)\nDer er mange mersalgsmuligheder, mulighed for fysiske og elektroniske sæsonkort, og der er endda automation af mange ting.\nSidst så er det et SaaS (Software as a Service) system, så det bliver automatisk opdateret og holdt ved lige på alle fronter.\nDet egner sig dog bedst til noget der kører fast som f.eks. Zoo eller dyrskuer der kommer årligt eller lign. og mindre godt hvis det er et engangsarrangement. Her kan Ticketmaster måske være bedre.\nDet er i brug mange steder, og f.eks. bliver det benyttet af Sommerland Sjælland\nMen jeg vil anbefale at kontakte Flex4Business som står bag Flex4B systemet og høre hvad de kan leverer, og du kan også få et gratis og uforpligtende møde eller tilbud på billetsystem.


Eksempel på mikrofonholderi | Chris Albans Blog\nHome » Opinion » Drop sensationen når du laver politiske nyheder\nChris Alban Hansen September 25, 2014 Opinion No comments\nSom både uddannet journalist og konsulent i et jobcenter ærgrer det mig, når politiske nyheder om arbejdsløse ender som unuanceret mikrofonholderi.\nPolitisk journalistik er ofte båret af sensation som nyhedskriterie og ikke væsentlighed. Et eksempel på sensationelt mikrofonholderi er denne nyhed fra TV2 Politik.\nDet meste af selve nyhedsartiklen består af citater skrevet af efter Ole Birk Olesens blogindlæg, hvor han oponerer imod, at ansigtstatoverede rockere, niqabklædte kvinder og danskere med indopererede horn i panden har ret til at modtage dagpenge eller kontanthjælp. Han mener ikke, disse mennesker står til rådighed for arbejdsmarkedet på grund af deres påklædning og kropsudsmykning.\nProblemet med nyhedsartiklen fra TV2 Politik er – foruden afskrivningen fra blogindlægget, at journalisten ikke stiller et eneste kritisk spørgsmål, hvilket sætter væsentlighedskriteriet ud af spil og udelukkende spiller på sensationskriteriet.\nHer er de tre kritiske spørgsmål, som jeg mener burde være forholdt Ole Birk Olesen:\nHvor mange rockere på kontanthjælp er egentlig jobparate og ikke aktivitetsparate?\nHvor mange niqabklædte kvinder bliver forsørget af det offentlige og ikke af sin mand?\nHvor mange i Danmark har fået indopereret horn i panden udover de to medarbejdere i Copenhagen Body Extreme, som jo selvsagt allerede har et job?\nHvis nyhedsmedierne fortsat skal være den fjerde statsmagt, bør de helt droppe sensationskriteriet, når de laver politisk journalistik, og i stedet tage væsentlighedskriteriet i brug.\npræmatur beskæftigelsen skilsmisser journalister Jesper Lohse uddannelseshjælp Ole Birk Olesen stalking hadere samvær Foreningen Far løntilskud politik jobopslag kontanthjælp Nikolaj Rommedahl Forældreansvarsloven Anders Lindholt Inger Støjberg uddannelse


Lancôme Absolue L'Extrait Regenerating Ultimate Elixir 50ml | Beautyshop.dk\nHjem / Ægeløs skønhed / Lancôme Absolue L'Extrait Regenerating Ultimate Elixir 50ml\nDer findes en usædvanlig eliksir. Det indeholder op til 2 millioner indfødte celler fra Lancôme Rose.Experience Lancômes revolutionerende hudplejeinnovation Lancôme Rose indfødte celler. Ekstraheret fra hjertet af den sjældne og spændende Lancôme Rose ved hjælp af en eksklusiv, avanceret bioteknologisk proces, disse native celler er bevist at udvide deres egne ekstraordinære egenskaber til ...\nDer findes en usædvanlig eliksir. Det indeholder op til 2 millioner indfødte celler fra Lancôme Rose.\nOplev Lancômes revolutionerende hudplejeinnovation Lancôme Rose Native Cells.\nEkstraheret fra hjertet af den sjældne og elastiske Lancôme Rose ved hjælp af en eksklusiv, avanceret bioteknologisk proces, er disse naturlige celler bevist at udvide deres egne ekstraordinære egenskaber for at forbedre hudens udseende.\nHver krukke med Absolue L'Extrait indeholder op til 2 millioner af disse dyrebare naturlige celler. Absolue L'Extrait hjælper med at afsløre fastere, mere elastisk og mere strålende hud for fascinerende skønhed.\nAbsolue L'Extrait. Et mesterværk af foryngelse.\nGennem en avanceret bioteknologisk ekstraktionsproces kommer en linje af indfødte celler fra Lancôme Rose. Fermogenesis ™, en eksklusiv proces, bevarer deres kapacitet intakt for at forevige deres integritet.\nAbsolue L'Extrait blev evalueret under en klinisk undersøgelse af flere aldersdefinerende parametre **. Ved elleve ugers brug blev der bemærket en betydelig forbedring af hvert af disse hovedtegn ***.\nAbsolue L'Extrait tilbyder det bedste inden for Lancome-hudpleje og repræsenterer vores brandideologi, nu og i fremtiden. Overbevist om, at luksus og miljømæssig bæredygtighed skal eksistere, tager Absolue L'Extrait os med på en miljørejse for mere økologisk og etisk bæredygtighed.\nGenopfyld din Absolue L'Extrait Cream Elixir i tre enkle trin:\n1) Fjern låg.\n2) Drej kapsel mod uret for at fjerne den fra beholderen.\n3) Udskift kapsel, og drej med uret for at klikke på plads.


Køb Billige Nike Air Max, Billige Nike Air Max Tilbud, Køb Nike Air Max 90 Sko Laveste Pris! Mere End 50% Off Udsalg!\nPragmatic Consult > nike air max > Køb Billige Nike Air Max\nKøb Billige Nike Air Max billig salg: Nike air max sko til markedets bedste priser. Billige nike air max Tilbud Danmark, 2014 Nye ankomst nike air max 90 tilbud. Billige priser nike air max dame og nike free run sko udsalg, Klik her og find den bedste pris nu!\nAir Jordan 2012 flyvesystem vil være tilpasses i detailleddet baseres på forbrugernes spillestil og vil indeholde en indre muffe og en mellemsål for en vejledende nike air max tilbud danmark udsalgspris på $ 180 og vil være tilgængelig på lørdag, 25. Februar. Desuden vil Air Jordan 2012 være tilgængelige på Nike iD på tirsdag 14 februar til en vejledende udsalgspris på 205 dollars. All Star fremad, hvis flytningen fra Cleveland Cavaliers til Miami Heat ansporede mere kontrovers end lykønskninger. Hans hjemby råbte foul, da han annoncerede sin beslutning om at flytte til Miami på ESPN. Newyorkere, håber superstjernen ville komme og redde sagging Knicks var bittert skuffet over at se de 25-årige spiller til at flyve sydpå.\nFor hvert mærke, kan vi give en masse serier og den nyeste køb nike sko online mode. Bemærk alle priser på vores hjemmeside er engrospriser. Alle vores produkter er med gode materialer, overlegne kvaliteter, konkurrencedygtige priser, sikker skibsfart og fremragende service. Svagheder: Du ville have til at grave meget dybt for at finde nogen åbenlyse svagheder på Air Max LeBron VII. Kendsgerning, har det ikke weaknessess, det besidder områder, der er tvivlsom efter mange slidt. Selv LeBron udtalte: Jeg har slid testet det samtidig med at øve, men jeg har ikke haft mulighed for at fuld flyvefærdige spille i den på NBA hårdttræ endnu.\nMen indledende udgifter til dyre Nike Air Max, at personen ikke kan opfylde folk, der ønsker at spille basketball i hans eller hendes selv. I 1985 har Nike gjort en stor satsning Michael Jordan. Før Jordan blev tilgængelige, var det utænkeligt for en spiller at nævne nogle basketball sko. Men det er ikke bare nogen sending butik. Dette er ATC (1601 Washington Avenue, Suite 114, Miami Beach, 33139 Open M Th:. Noon 09:00, F Lør: Noon 10:00, Su: Noon 8:00), en sneaker butik med en bevidst og klog tema.\nNike golf gear nike sko billig anses måder, du kan intensivere dit spil, forsøger at en nybegynder eller en velrenommeret. Nike tilbyder en linje af golfsko, guld klubber og diverse tilbehør, som vil lade du gør det meget af dit spil. Jeg stødte på denne bord, og at jeg finder det virkelig nyttige det hjalp mig ud dynger. Dette er den typiske løbesko med et lille twist af stil. Disse sko billig nike air max thea detailhandelen for $ 109,99 og fås i størrelserne 6 til 16. Et stort plus med at vælge denne sko er det fås i forskellige bredder for mænd, der har enten smalle fødder eller bredere fødder.\nVirksomheden koncentrerer sig om indsamling for kvinder og børn samt. Kvinder Air Jordon er er effektivt holdbare og mest pålidelige. De giver den støtte, som en kvinder spiller ville forvente fra enhver mærkevarer selskab. Så der en let par dette vil kunne producere de bedste plæneklippere i air max billige dig og giver alle de vigtige støtte og komfort, så snart sprint. Nike Air Max 1 salg via internettet også vil tillade dig at vokset til at være iøjnefaldende sko. Størrelser og former et bredt udvalg af farve stilarter, og du kan altid sætte op med en farve, der supplerer din personlige konkurrencedygtig sport kit.\nNå, American Flag Converse begynde med at tage en sko og sætte det på og så trække sine snørebånd mod dig stramt og samtidig billige nike air sko holde tungen away.Now få snørebånd bundet op i en bue under tungen. Blå converse superman Få tungen tilbage til dig, og som i høj grad afhænger af dine præferencer vejr du kan lide det lige op eller ligge fladt på din feet.Captain America ConverseNow komme ned i bunden af dine skinny jeans og sørg for at det dækker dine sokker. Nu er du klar til at gå og klippe mode streets.People Love All køb nike air stjerne amerikanske flag ShoesConverse knæ høje støvler til piger er en produktserie dedikeret til unge voksne og teenagere, der elsker at bære all star amerikansk flag converse, og don gerne blive fanget op i web af gamle, intetsigende designs og mønstre af sko.\nBillige Køb Billige Nike Air Max Danmark butik, det ideelle sted at opdage billige air max sko salg. Lav pris nike air max 90 tilbud, høj kvalitet med hurtig levering. Fashionable Billige nike free run og nike Air max Mænd her, velkommen til at købe.\nBillige Air Max 1, Nike Air Max 1 Dame, Nike Air Max 90 Denmark, Billige Nike Air Max 2014, Nike Air Max 87 Dame, Billige Nike Air Sko,


januar 2019 | Isabellasmor\nOpskrift: Glutenfrie Frikadeller med mandelmælk\nmandag, 28. januar, 2019, 09:36\nForleden dag, fik jeg sådan en lyst til en rigtig god frikadelle, men jeg havde ikke lyst til at lave dem som normalt med hvedemel og alm mælk, fordi de har jeg ikke ret meget af i min kost mere. Så jeg lagde hovedet i blød og tænkte hvordan jeg lige kunne gøre det. Og det kom der denne her opskrift ud af. Og de er bestemt børnevenlige, for Isabella spiste da 5 stk til aftensmaden, og min lille ikke kødspisende dreng, fik da spist næsten en hel( og som mor til en dreng der næsten ikke spiser kød, så er det stort)\nOg med de finhakket gulerødder og løg får man nogle gode grøntsager i ungerne.\nMen nu hvor den smagte så godt, så skal i da også have opskriften på disse lækre glutenfrie frikadeller med mandelmælk.\n1 løg ( jeg brugte rødløg, det det var hvad jeg havde)\n2 dl havregryn (glutenfrie) du kan sagtens bruge alm havregryn.\nBrug en mellemstor skål, hvor du kommer kødet ned i, sammen med æg, havregryn, mandelmælk og salt og peber, røg det godt sammen, farsen skal være god smidig og hænge sammen.\nFinhak løg og gulerødder, jeg brugte en minihakker, som får det rigtig fint, og rør det sammen med farsen.\nTag en spiseske, og fugt skeen, form herefter en frikadelle med din hånd og skeen, læg dem på en stegepande og steg dem i det fedtstof du normalt bruger.\nHerefter er de klar til spisning.\nVi spiste dem sammen med en spidskålssalat med granatæble og æble.\n#opskrift #glutenfri #frikadeller #mad #sundmad\nOpskrift: Toast af sød Kartoffel.\nlørdag, 19. januar, 2019, 12:22\nDagens frokost bestod idag, af toast af sød kartoffel og med hytteost. Og det smagte faktisk super godt, så tænkte i da skulle have opskriften her på bloggen.\nDen er faktisk ret simpel, så det er en frokost, man hurtigt kan lave.\nEn skive sød Kartoffel( gem evt resten til en gang søde fritter.)\n1 tsk aioli\n3 klumper frossen spinat( cirka 2 håndfulde frisk spinat)\nKom din skive af sød kartoffel på en stegepande, og lade den stege så den er okay blød igennem toasten. Steg i det fedtstof som du har det bedst med. Jeg brugte lidt flydende margarine. Når den er færdig, kom den på en tallerken.\nMos avocadoen sammen med aiolien, og kom avocadoen ovenpå den søde kartoffel,\nKom den spinatten på stegepanden, og derefter oven på den søde kartoffel. Slut af med at komme hytteosten på, samt salt og peber og kom de forårsløg på, du mener er den rigtige mængde, jeg elsker forårsløg, så derfor har jeg en god mængde på.\nOg nu Velbekomme.\n#opskrift #mad #Sundhed #sundmad\nGode nætter, med masser af søvn.\nlørdag, 19. januar, 2019, 10:31\nNår ens børn ikke sover ret meget, så kan det virkelig påvirke en ret så meget, og det kan faktisk gå ind og påvirker hele familien, fordi at humøret på bare en i familien, kan smitte alle de andre i familien.\nSå forstil jer lige, når mor ikke har sovet nok, så bliver man lidt mere til mor løven, som kommer til at brøle en hel del for meget, alt sammen på grund af dårlig søvn.\nVi tog jo natten til torsdag en sindsyg nat, med virkelig lidt søvn, hvor mor her ovenpå feber og hovedpine til sidst sad og tudede næsten ligeså meget som Viktor. Faktisk ved jeg ikke hvad jeg havde gjort hvis M ikke havde kommet og over med Viktor. Derefter faldt han i søvn, i den gode søvn.\nMen den her nat, hvor vi tog kampen med Viktor, så hjalp den på søvnen. Han har fundet roen igen, og nu kan han sove godt i hans seng. Og siden der har han haft 3 opvågninger. Og det er virkelig ikke ret meget for ham.\nNår han får sin søvn, så får jeg en helt anden lille dreng, som er glad og nemmere kan lege sammen med søster, det er så fantastisk og virkelig det værd.\nHan er bare en trygheds dreng, som har brug for at vide man er der, og når mor eller far så ikke er der, så får han en smule hug af det.\nMen for nu nyder vi den gode søvn, og håber det fortsætter et godt stykke tid.\nSå kan det også være med den her ekstra søvn eller rettere sagt normale søvn, at jeg kan blive helt frisk, kan stadig mærke i kroppen at sygdommen sidder der.


HÅNDBOG FOR LAGRE OG VARETERMINALER. Branchearbejdsmiljørådet for transport og engros - PDF\nHÅNDBOG FOR LAGRE OG VARETERMINALER. Branchearbejdsmiljørådet for transport og engros\nDownload "HÅNDBOG FOR LAGRE OG VARETERMINALER. Branchearbejdsmiljørådet for transport og engros"\n1 HÅNDBOG FOR LAGRE OG VARETERMINALER Branchearbejdsmiljørådet for transport og engros\n2 Arbejdstilsynet har haft vejledningen til gennemsyn og finder, at indholdet i den er i overensstemmelse med arbejdsmiljølovgivningen. Arbejdstilsynet har alene vurderet vejledningen, som den foreligger, og har ikke taget stilling til, om den dækker samtlige relevante emner inden for det pågældende område. ArbejdsPladsVurdering - APV Formålet med at udarbejde en arbejdspladsvurdering (APV) er at opnå, at virksomhedens sikkerheds- og sundhedsarbejde omfatter alle væsentlige arbejdsmiljøforhold, og at virksomheden arbejder løbende og systematisk med at løse eventuelle arbejdsmiljøproblemer. APV en skal være skriftlig, men virksomheden kan frit vælge, efter hvilken metode en APV skal udarbejdes. Valgfriheden gør det muligt at finde en metode, der passer til virksomhedens organisation, kultur og traditioner for samarbejde. Metoden skal blot kunne opfange de væsentligste arbejdsmiljøproblemer, der er på virksomheden. Arbejdet med APV er en løbende proces, der kan illustreres således: I stedet for at anvende et traditionelt APVskema med afkrydsningsmuligheder, kan skemaet også opbygges som et spørgeskema, hvor sikkerhedsgruppen og/eller medarbejderne kort beskriver deres arbejdsmiljø ud fra nogle åbne spørgsmål. Et eksempel på et sådan skema er vist på modsatte side. Udfyldes APV-skemaerne af hver enkelt medarbejder, bør de instrueres i det, ligesom der bør være mulighed for at få hjælp fra sin sikkerhedsrepræsentant, hvis der er behov for det. Opfølgning Kortlægning Prioriteret handlingsplan for løsning Vurdering Sygefravær 1\n3 1. Hvad er der godt ved dit arbejde? Hvordan er dit arbejdsmiljø? 2. Har du gode idéer til, hvordan indretningen af din arbejdsplads kan blive (Arbejdsstillinger, pladsforhold, belysning, temperaturer, træk, støv, støj, røg, udsugning og andet) 3. Har du gode idéer til, hvordan dit arbejde i øvrigt kan blive (Ensidigt gentaget arbejde, indflydelse på eget arbejde, trivsel, samarbejde, arbejdspres og andet) 4. Har du sommetider smerter eller andre gener på grund af arbejdet? (Hvilke - og hvad er årsagerne) 5. Er der forhold på din arbejdsplads, som irriterer dig? De udfyldte skemaer samles, vurderes og prioriteres af sikkerhedsgruppen. Herefter igangsættes arbejdet med at løse problemer ved, for de problemer, som ikke umiddelbart kan løses, at udarbejde en plan for, hvordan de så kan løses. For hvert problem udarbejdes et APV-arbejdsskema, hvor det fremgår: Hvad problemet er Hvad årsagen til problemet er Hvordan problemet løses Hvem der er ansvarlig og med hvilken frist Hvornår og hvordan kontrol foretages 2\n4 Et eksempel på et APV-arbejdsskema er vist på modsatte side. Vær opmærksom på, at virksomhedens sygefravær skal indgå i arbejdspladsvurderingen. Det betyder, at der for eksempel senest i forbindelse med udarbejdelsen af APV-arbejdsskemaer skal tages stilling til, om der er forhold i arbejdsmiljøet, der kan tænkes at medvirke til virksomhedens sygefravær. Er det tilfældet, skal også disse forhold behandles i arbejdspladsvurderingen og således beskrives på et APV-arbejdsskema. Det må anbefales kun at sætte arbejdet i gang med det antal problemer, der kan overskues og gennemføres inden for en overskuelig tidsperiode. Det er vigtigt, at alle får mulighed for at følge APV- arbejdet. Derfor skal alle medarbejdere have information om status for APV, for eksempel ved opslag af liste over alle de problemer, som medarbejderne har peget på, over de problemer, der er blevet prioriteret og hvem de ansvarlige er. Denne vejledning er struktureret, så den kan bruges i APV arbejdet. Checklisterne, som findes under de enkelte afsnit, kan bruges til at danne et billede af arbejdsmiljøet på lageret eller vareterminalen. På findes eksempler på en række andre checklister. 3\n5 APV Arbejdsskema Problem: Årsag: Løsning: Plan (hvem går hvad hvornår?): Kontrol (ansvarlig og frist): 4\n6 Indholdsfortegnelse ARBEJDSPLADSVURDERING - APV INDHOLDSFORTEGNELSE SUNDHEDSFREMME PSYKISK ARBEJDSMILJØ Arbejdsopgaven Indflydelse og udviklingsmuligheder Meningsfuldhed Faglig og social støtte og anerkendelse Tryghed og forudsigelighed Forebyggelse ERGONOMISKE FORHOLD Løft Skub og træk Ensidigt Gentaget Arbejde og Ensidigt Belastende Arbejde Vibrationer ULYKKER Bulkstabling Reoler Færdselsveje Flugtveje Tekniske hjælpemidler Brand og eksplosion Opbevaring, transport og håndtering af farligt gods FYSISK ARBEJDSMILJØ Indeklima Lys Støj\n7 Sundhedsfremme Arbejdspladsen kan have stor betydning for, om medarbejderne har et sundt liv - både fysisk og psykisk. Det drejer sig ikke kun om, at arbejdspladsen bidrager til, at medarbejderne ikke bliver syge, men også om, at den kan bidrage til at gøre medarbejderne sundere. Det kan være gennem at påvirke medarbejdernes vaner, normer og holdninger og gennem at skabe nogle rammer, som gør det nemmere at træffe sunde valg. For eksempel kan arbejdspladsen vælge at bidrage til rygeafvænning, firmaidræt, kostplanlægning, motionshold, styrketræning, helbredsplanlægning, sund mad i kantinen, køre sundhedskampagner, arrangere debatmøder mv. Sundhedsfremme og et godt arbejdsmiljø kan godt hænge sammen. Det er vigtigt, at arbejdsmiljøet er godt, så medarbejderne har overskud til at træffe sundere valg. Psykisk arbejdsmiljø Psykisk arbejdsmiljø handler om en række forhold på arbejdspladsen: Hvad arbejdet indeholder, hvordan arbejdet bliver tilrettelagt samt om ledelse, støtte og kommunikation på arbejdspladsen. Det gode arbejde er: Arbejdskrav, der passer til, hvad den ansatte kan Indflydelse og mulighed for udvikling At arbejdet opleves meningsfuldt Faglig og social støtte og anerkendelse Tryghed og forudsigelighed i arbejdet. Arbejdsopgaven De ansatte, der har passende udfordringer og hverken har for meget eller for lidt at lave, trives bedst. Arbejdspres over flere uger kan medføre stress hos medarbejderen, og det skal undersøges, om arbejdet kan tilrettelægges anderledes. Er opgaverne for svære, må det undersøges, om uddannelse og instruktion kan være en løsning. Er arbejdet for let eller for kedeligt, kan det medføre træthed og ligegyldighed hos medarbejderen. En løsning kan være at udvide medarbejderens opgaver, for eksempel med reparationsopgaver eller med planlægning og kontrol. Indflydelse og udviklingsmuligheder Medarbejdere trives bedst, når de har medbestemmelse over eget arbejde. Det vil for eksempel sige, når man har indflydelse på sine opgaver, sin arbejdstid, valg af metoder og værktøjer og indretning af arbejdspladsen. Selvstyrende grupper, hvor gruppen tildeles opgaver og selv fordeler dem mellem sig, har vist sig at kunne være et godt middel mod stress. Det er dog vigtigt at lave retningslinier for selvstyrende gruppers ansvar og roller. Selvstyrende grupper har også vist sig at kunne give mulighed for udvikling. Kompetenceudvikling og uddannelse er vigtige elementer i den udvikling. 6\n8 Psykisk arbejdsmiljø Ja Nej Kan det Er forholdet mellem krav og ressourcer for den enkelte medarbejder passende? Er forventninger og krav klare? Har medarbejderne indflydelse på eget arbejde? Giver arbejdet mening for alle medarbejdere? Er der forudsigelighed i arbejdet? Er der tilstrækkelig social støtte på arbejdspladsen? Anerkendes medarbejderne for deres indsats? Foregår der mobning eller chikane på arbejdspladsen? Meningsfuldhed Det er en fordel, at medarbejderen kan se, hvilken betydning netop hans arbejdsfunktion har for produktionen, og hvordan den hænger sammen med det øvrige arbejde på virksomheden. Medarbejdere kan for eksempel arbejde sammen med andre afdelinger i udviklingsprojekter. De kan oplyses om, hvordan det går i virksomheden, og hvordan kvaliteten af deres arbejde påvirker resten af produktionen. Faglig og social støtte og anerkendelse Det er vigtigt, at en god arbejdsindsats anerkendes både af ledelsen og af kollegerne, og at medarbejderen får feed-back på sit arbejde. Ledelse og kolleger bør være parat til at støtte og yde hjælp, når en medarbejder på den ene eller anden måde er i tvivl eller har brug for at tale om et problem. Tryghed og forudsigelighed Det skal være klart for medarbejderne, hvad deres opgaver er, og hvilke krav der stilles til dem. Medarbejderne bør så vidt muligt - i de store linier - oplyses om, hvad der forventes at ske på virksomheden, så ængstelse og uvished undgås, og så det bliver muligt at omstille sig til eventuelle forandringer. For eksempel kan overskuelige arbejdsplaner jævnligt fremlægges for medarbejderne. Det øger også medarbejdernes evne til at træffe rigtige beslutninger. Forebyggelse Et signal på belastninger i det psykiske arbejdsmiljø kan være: En hård tone og vrede blandt medarbejderne At medarbejderne bliver mere og mere passive og ligeglade med deres arbejde Mobning og chikane, hvor en medarbejder over længere tid udsættes for drillerier og krænkende handlinger fra kolleger eller ledelse Højt sygefravær eller høj personaleomsætning. 7\n9 Disse reaktioner kan hænge sammen med for eksempel stress, manglende løsning af konflikter eller usikkerhed i forbindelse med omstruktureringer og mulige fyringer. Observeres faresignaler, eller opleves det psykiske arbejdsmiljø at være forringet, skal sikkerhedsrepræsentant, tillidsmand og leder kontaktes. Ledelsen på et højere niveau kan kontaktes, hvis den nærmeste ledelse tager del i mobning eller chikane. En systematisk kortlægning af det psykiske arbejdsmiljø med hjælp udefra kan være en god måde at komme i gang med indsatsen. Ligeledes kan medarbejdersamtaler være en måde at starte på og et fællesmøde i afdelingen kan være et næste skridt. Ergonomiske forhold Hvor medarbejdere løfter, bærer, trækker eller skubber kan der være en risiko for overbelastning af kroppen. Forholdene på arbejdspladsen og arbejdets organisering skal forebygge, at kroppen overbelastes, men den enkelte medarbejders fysiske form er også afgørende for, om kroppen overbelastes. Når sikkerhedsorganisationen vurderer virksomhedens ergonomiske forhold i forbindelse med manuel håndtering og transport foretages en helhedsvurdering. Ved en helhedsvurdering indgår alle faktorer i vurderingen og således ikke bare den enkelte håndtering, men også blandt andet, hvor hyppigt den gentages og med hvilken varighed. Som rettesnor kan det være en god idé at være særlig opmærksom, hvis: - Der løftes byrder over 15 kg. - Der bæres byrder over 12 kg. - Løft kun vanskeligt kan finde sted tæt på kroppen - Løft kun vanskeligt kan finde sted i højder mellem midt på låret og albuehøjde - Der løftes mere end sammenlagt 3 tons om dagen - Der trækkes og skubbes byrder på hjul med en vægt, der overstiger 200 kg. - De enkelte medarbejdere fortager mere end 30 løft i timen og 200 løft om dagen - Hældninger herunder hældninger på ramper overstiger 1:50 - Underlaget ikke er fast, jævnt og plant. Skader og lidelser opstået som følge af løft, træk eller skub forebygges bedst ved at mekanisere de manuelle arbejdsfunktioner, for eksempel ved brug af selvkørende palleløftere/ekspeditionsvogne, plukkekraner, automatreoler, plukkeanlæg, pallevendere, transportbånd og wrappere. På findes flere eksempler på tekniske hjælpemidler. Alle medarbejdere skal være grundigt instrueret i arbejdet - også i hvordan de skal udføre arbejdet uden at overbelaste sig selv. Til den opgave kan der lokalt uddannes instruktører, der ved nyansættelser og i det daglige instruerer kollegerne i arbejdsteknik og lignende. 8\n10 Løft Ja Nej Kan det Foretages unødige løft? Løftes byrder, der vejer over 15 kg.? Bæres byrder, der vejer over 12 kg.? Løft Mange tunge løft kan undgås ved, at arbejdsgange og rutiner jævnligt gennemgås med henblik på at undgå mange og tunge løft. Da unødige løft kan være en tidsrøver, kan der også være penge at spare. Tunge løft med lange rækkeafstande, og i højder under midt på låret og over albuehøjde, skal begrænses. Der kan f.eks. benyttes løfteborde eller løftevogne til at regulere byrdens højde. Paller kan placeres direkte på U-formede løftebord med palleløfter eller stabler. Tunge løft i højder over skulderhøjde skal begrænses. Skal varer placeres over skulderhøjde, skal der bruges stabler eller lignende. Paller med varer tages ned med stabler til god håndteringshøjde. Skal varer plukkes fra reoler, skal de være lette at komme til. Det skal være muligt at stå oprejst under vangen. Er det ikke muligt, skal det være let at trække varen eller pallen ud af reolen. For eksempel kan reolerne have palleskuffer. Man kan også bruge en stabler til at trække pallen ud, hvorefter der kan plukkes fra pallen. Der findes også stablere, hvorpå der er monteret en plukkekran, så manuelle løft undgås. Der Løftes tæt på kroppen i højder, der svarer til mellem midt på låret og albuehøjde? Løftes over skulderhøjde? Løftes mere end 3 ton om dagen? Foretager nogle medarbejdere mere end 30 løft i timen eller 200 løft om dagen? Plukkes manuelt i reoler eller lignende, hvor man ikke kan stå op under vangen? Er der den fornødne friplads omkring medarbejderne, når de løfter? Er emballagen god at håndtere og kan eventuel tekst nemt læses? Foretages manuel tømning/fyldning af containere? Foretages manuel pallefoliering? skal være den fornødne plads til at løfte. Når varer plukkes manuelt, er emballagen optimal, når den er stabil og forsynet med håndtag, bærehuller eller lignende gode 9\n11 bæreflader. En god emballage sikrer let genkendelse af varen og giver oplysninger om collivægt, eventuelle anhugningssteder og håndteringsoplysninger. Sort skrift på hvid baggrund ses bedst. Farvekoder bør kun anvendes i begrænset omfang, og farverne rød og grøn bør ikke anvendes. Varer i containere transporteres ofte uden paller, hvilket kan medføre løft under knæhøjde og over hovedhøjde. Tømmes eller fyldes containere ofte, er det mest optimale, at gods leveres pakket og stablet på en sådan måde, at det kan læsses og losses ved hjælp af tekniske hjælpemidler, for eksempel med brug af push/pull-system monteret på truck. Tømmes/fyldes containere sjældent, eller kan arbejdet ikke mekaniseres, kan der anvendes andre tekniske hjælpemidler som for eksempel transportbånd eller rullebånd, så bæringen reduceres. Opgaven med manuel tømning eller fyldning af containere, bør i den udstrækning det er muligt, fordeles på flest muligt medarbejdere. Den samlede løftede vægt pr. ansat pr. dag bør ikke overstige: 6 ton pr. dag for løft i underarmsafstand 3 ton pr. dag for løft i 3/4-armsafstand. Foregår pallefoliering/wrapning ofte, er det bedst at anvende automatisk folieringsmaskine. Folieringsmaskiner har oftest en kort rampe, så stablere og palleløftere kan køre op på folieringsmaskinens platform. Skubbes eller trækkes stablere og palleløftere manuelt, må rampernes hældning ikke overstige en hældning på 1:50. Det vil sige, at rampen skal være 5 meter lang, hvis højdeforskellen er 10 cm. En hældning på 1:20 kan dog accepteres, når rampen er kortere end længden af transportvognen. Skub og træk For nogle skub- og trækopgaver gælder, at de med fordel kan mekaniseres ved for eksempel at bruge selvkørende palleløftere, rullecontainer og bur-transportere. Tekniske hjælpemidler af den art kan øge effektiviteten. Skub Vægt af Hjælpemiddel og træk byrde 200 kg. eller Manuelt fremførte derunder transportvogne kg. Manuelt fremførte trans- portvogne eller, hvis andre faktorer betyder, at manu- el transport er kritisk, selvkørende hjælpemidler som selvkørende palleløf- tere, rullecontainer og burtransportere 500 kg. eller Selvkørende palleløftere, derover rullecontainer og bur- transportere mv. Skub og træk forekommer ikke kun ved skub og træk af transportvogne, men ofte også som indledning eller afslutning på et løft. En forudsætning for at der kan skubbes og trækkes manuelt er, at underlaget er jævnt og plant. 10\n12 Skubbes eller trækkes transportvogne, er det bedre at skubbe end at trække, hvis transportvognen er indrettet til at skubbe. Skub og træk Ja Nej Kan det Undgås skub og træk af byrder på over 500 kg.? Er underlaget jævnt og plant? Er håndtag på transportvogne placeret korrekt og har de den rigtige størrelse? Er hjul på transportvogne mindst 10 cm. i diameter? Er der tilstrækkeligt med plads, hvor der udføres træk og skub? Er der tilstrækkelige oversigtsforhold? Bruger medarbejderne fastsiddende sikkerhedssko, med stødabsorberende såler? Undgås at der skubbes eller trækkes manuelt på hældninger, der overstiger 1:50? Det er kraften, der skal præsteres for at igangsætte, vedligeholde, dreje og opbremse et læs, der er afgørende og den afhænger ikke bare af vægten, men også af for eksempel friktionen i hjulene og modstanden fra underlaget. Hvis det kan måles, for eksempel med en fiskevægt, er den mest præcise retningslinje for skub og træk, at igangsætningskraften ikke bør overstige 400 Newton (40 kg.) og at vedligeholdelseskraften ikke bør overstige 200 Newton (20 kg.). Retningslinien kan imidlertid ikke altid anvendes i praksis, hvorfor en rettesnor alene baseret på vægt eventuelt kan være nyttig. Praktiske erfaringer peger på, at hvis totalvægten af en byrde på hjul er over 500 kg., vil skub og træk næsten altid være problematisk, mens det næsten aldrig er problematisk, hvis byrden ikke overstiger 200 kg. Den nærmere vurdering kan illustreres som vist i tabellen. Transportvogne, der skubbes eller trækkes, skal have greb med varierende højde. Lange håndtag, hvor der kan gribes i forskellige højder, er en simpel løsning. Ved skub bør hænderne kunne placeres i højde på ca. 70% af medarbejderens skulderhøjde (ca. 100 cm. fra gulv). Ved træk bør hænderne kunne placeres lavere. Ved vending og drejning kan det være hensigtsmæssigt at kunne placere hænderne højere. Bredden på kørehåndtag til to hænder bør være ca. 45 cm. og tykkelsen 3-4 cm. Hjul på rullepaller og rullecontainere bør være mindst 10 cm. i diameter. 11\n13 Der skal være tilstrækkelig plads til, at transportmateriel med læs kan skubbes/trækkes, uden at medarbejderne skal arbejde i akavede arbejdsstillinger eller foretage pludselige retningsskift. Medarbejderne skal bruge fastsiddende sikkerhedssko. Træsko uden hælkappe må ikke bruges. Skubbes eller trækkes transportvogne manuelt, må rampernes hældning ikke overstige en hældning på 1:50. Det vil sige, at rampen skal være 5 meter lang, hvis højdeforskellen er 10 cm. En hældning på 1:20 kan dog accepteres, når rampen er kortere end længden af transportvognen. Ensidigt Gentaget Arbejde og Ensidigt Belastende Arbejde Ensidigt gentaget arbejde bør undgås. Medarbejderne bør have en fysisk og psykisk varieret arbejdsdag. Variationen kan for eksempel skabes ved, at medarbejderne har forskellige jobfunktioner eller roterer mellem forskellige jobfunktioner. Ensidigt gentaget Ja Nej Kan det arbejde og ensidigt belastende arbejde Undgås ensidigt gentaget arbejde? Undgås ensidigt belastende arbejde? Har medarbejderne en fysisk og psykisk varieret arbejdsdag? Roteres mellem forskellige jobfunktioner? Der kan skabes en rotation mellem forskellige jobfunktioner, der påvirker led og muskler forskelligt. Det har ingen effekt at rotere mellem plukning af forskellige varetyper, hvis arbejdsstillingerne og arbejdsprocessen er den samme. Arbejdet på et lager eller en vareterminal er ofte stående eller gående arbejde, der kan være ensidigt belastende for ben og ryg. Det kan imødegås ved at indrette siddende arbejdspladser, der skal benyttes jævnligt i arbejdsprocessen. Højrepetitivt arbejde, det vil blandt andet sige arbejde med en cyklustid på mindre end 30 sekunder, anses for at indebære risiko for helbredsskade, hvis arbejdet udføres mere end halvdelen af arbejdstiden eller ca. tre til fire timer dagligt. Vibrationer Ved køb af kørende materiel skal der vælges maskiner med et lavt vibrationsniveau. Det er afgørende, at hjulkonstruktion og dæk passer til underlaget. 12\n14 Vibrationer Ja Nej Kan det Har alle personbetjente maskiner et lavt vibrationsniveau? Er der vibrationsdæmpende sæder eller platforme i køretøjer? Undgås det, at der køres for stærkt? Er underlaget jævnt? Er tekniske hjælpemidler udformet, så de belaster kroppen mindst muligt? Køretøjet bør have et vibrationsdæmpende sæde eller platform, der passer til køretøjet. Føreren skal være instrueret i indstilling af sædet. Et luftaffjedret sæde er bedst, da det er effektivt og i flere tilfælde indstiller sig automatisk efter førerens vægt. Selv til køretøjer, der har en meget lav indbygningshøjde, findes der effektive vibrationsdæmpende sæder. Sænk farten. Der må aldrig køres så stærkt, at sædet banker på stoppene i sædet. Underlaget skal være jævnt. Selv om kørsel med for eksempel truck i sig selv ikke er fysisk krævende, er en god fysisk form hos føreren med til at forebygge skader. Helkropsvibrationer kan skade ryggen. I 2002 blev rygskader som følge af helkropsvibrationer anerkendt af Arbejdsskadestyrelsen. Ulykker Det bedste grundlag for at forebygge ulykker opnås ved, at ledelse og medarbejdere løbende har fokus på ulykker og nærvedulykker. Der er udviklet og afprøvet en lang række metoder til at holde fokus på ulykkesforebyggelse. Arbejdstilsynet har udviklet en metode til ulykkesanalyse, hvor man lærer af ulykker og nærved-ulykker. Ulykker Ja Nej Kan det Er der løbende fokus på forebyggelse af ulykker? Bliver medarbejdere instrueret og uddannet forsvarligt? Arbejdes der på at skabe bedre holdninger blandt medarbejderne? 13\n15 At foretage jævnlige sikkerhedsrunder, hvor sikkerhedsgruppen ser hele lageret efter for ulykkesrisici, er også effektivt. Der kan for eksempel være tale om inspektion af reoler, oprydning og anhugningsgrej. Instruktion og uddannelse både af nyansatte og af mere rutinerede er vigtige at holde ved lige, f.eks. omkring anhugning, hvor der opstår mange ulykker på lager og terminalområdet. Bulkstabling Underlaget, der stables på, skal være plant og stærkt nok til at sikre, at byrden ikke synker ned. Varen, der stables, skal være så stabil, at den ikke synker sammen i de nedre lag. Hvor der er risiko for, at emballagen kan beskadiges, f.eks. ved udsættelse for fugt, varme eller tryk, bør der ikke bulkstables. Det kan for eksempel være tilfældet for plastdunke og papkasser. Bulkstabling Ja Nej Kan det Er underlaget plant og kan det bære byrden? Bulkstabling skal være sikret mod påkørsel. Hjørnerne er mest udsat. Paller, der stables i flere lag, skal, hvor dette er muligt, stables i forbandt, alternativt kan plader anvendes til trykfordeling, ligesom andre metoder, der sikrer mod væltning, kan anvendes. Ved sammenstabling af flere forskellige varer eller emballagetyper skal der altid være reoler. Bulkstabling i én række må kun foretages op ad væg, eller hvor der er foretaget særlig afstivning af rækken. Afstivning af bulkstablede løse sække er som regel nødvendigt. Reoler Reolerne skal være tydeligt mærket med maksimalt tilladte belastning. Det kan være for enden af reolen eller med jævne mellemrum på reolhylderne. Reoler, stiger og hylder skal være ubeskadigede. Endestiger skal være beskyttet mod påkørsel enten med værn eller særlige forstærkninger. Er varens emballage stabil? Er varens emballage vejrbestandig? Er bulkstablinger sikret mod påkørsel? Stables paller i forbandt? Er der reoler, hvor der stables flere forskellige emballagetyper? 14\n16 Hylderne skal hælde svagt bagud og være forsynede med pallestop, så pallerne altid kan placeres korrekt. Bruges paller som hylde, skal det være godkendte standardpaller, ikke engangspaller. Defekte paller må ikke anvendes! Reoler skal boltes sammen to og to eller mod væg. Enkeltreoler kan dog benyttes, hvis de boltes fast i væg, gulv eller loft. Palleskuffer skal være tydeligt mærket på siderne, f.eks. med sort/gule striber. Reoler Ja Nej Kan det Er reolerne korrekt mærket? Er der pallestop i reolerne? Er reolstiger og hylder ubeskadiget? Er endestiger beskyttet mod påkørsel? Hælder hylderne svagt bagud? Er reoler forsvarligt fastgjort? Er palleskuffer tydeligt afmærket på siderne? Færdselsveje På lagerpladser og i lagerhaller, hvor der også kommer andre end virksomhedens egne ansatte, gælder færdselsloven. I de tilfælde, hvor det kun er virksomhedens egne ansatte, der færdes i området, skal Færdselsveje Ja Nej Kan det Er der udarbejdet og implementeret færdselsregler? Er færdselsvejene plane og jævne? Er gående trafik sikret? Er færdselsveje skridsikre? Er færdselsvejene overskuelige? Fjernes affald fra færdselsvejene omgående? Er der tilstrækkelig plads på færdselsvejene? Er døre og portåbninger tilstrækkeligt store? Er ramper tilstrækkeligt brede? Er færdselsvejene afmærket korrekt? sikkerhedsorganisationen sørge for, at der udarbejdes og implementeres færdselsregler. Man kan med fordel bruge færdselsloven som eksempel og bruge afmærkning og skiltning som på offentlige veje. Færdselsvejene skal være plane og jævne. Der må ikke være huller. De skal have en bæreevne, der svarer til den belastning, der opstår ved transporten. Gående og kørende trafik bør adskilles, ikke mindst ved snævre pladsforhold. Fortove kan for eksempel være forhøjede i 15\n17 forhold til kørevejene. Andre gangarealer bør være markeret, for eksempel med påmaling af striber på gulvet. Det er vigtigt at have en passende afstand fra færdselsveje for køretøjer til døre, porte og anden passage for gående færdsel. Ingen færdselsveje må være glatte. Specielt ramper er farlige, hvis de er glatte. Spildte væsker, pulver eller lignende skal fjernes omgående. Arbejdes i et vådt miljø, hvor færdselsvejene konstant er våde, skal underlag, køretøjernes hjul og fodtøj være udformet til at forhindre, at køretøjer eller medarbejdere skrider. Der findes underlag, dæk/hjul og sko, som er skridsikre, også til miljøer, hvor der konstant er olie eller vand på færdselsvejene. Gulve belagt med riste giver desværre støjgener. Hvor færdselsveje er uoverskuelige ved sving eller andet og der kan være risiko for ulykker, skal der monteres spejle eller andet, der gør det muligt at orientere sig. Kørevejene skal holdes ryddelige. Affald fjernes omgående. Snore, plastbånd, tape, ståltråd mm. medfører defekte køretøjer, forlænger bremselængden og øger risikoen for snubleulykker. Færdselsvejene skal være tilpasset efter transportmidlerne, størrelsen på godset og de manøvrer, der foretages. Sikkerhedsorganisation bør foretage en systematisk vurdering af færdselsvejene på lageret. Døre og portåbninger skal være mindst 20 cm. større end det emne, der passerer. Hvor selvkørende eller førerløse arbejdsredskaber, f.eks. conveyer og bånd passerer gennem åbninger samtidig med eventuel gående trafik, skal der være mindst 50 cm. sikkerhedsafstand. (Se tegning). Er dette ikke muligt, skal det sikres, at gående og kørende trafik ikke samtidig passerer gennem åbningen. Det kan for eksempel være lysregulering med personsensorer. 16\n18 Ramper skal være mindst 125 cm. brede. Ramper, der benyttes af selvkørende transportmateriel, skal være mindst 70 cm. bredere end sporvidden. For hånddrevne redskaber skal bredden være mindst 50 cm. større end sporvidden. Etageadskillelser, mezzaniner, ramper og lignende skal mærkes med højst tilladelig belastning. Arealet foran reoler med palleskuffer skal markeres tydeligt og kan ikke betragtes som færdselsvej for trucks og lignende. Det markerede areal skal mindst have en dybde svarende til en pallelængde. Flugtveje Flugtveje Ja Nej Kan det Er flugtvejene tydeligt afmærket? Er flugtveje altid ryddet? Er flugt og beredskabsplaner opdateret? Der skal være et tilstrækkeligt antal flugtveje og nødudgange. Elevatorer må ikke indgå i en flugtvej. Indgår rulle- eller skydeporte i flugtvejen, skal disse være forsynet med en dør, der kan åbnes uafhængigt af porten. Flugtveje må ikke blokeres. For at sikre dette, kan der opmærkes kritiske zoner, hvor der ikke må placeres gods eller køretøjer. Husk at opdatere flugt- og eventuelle beredskabsplaner ved ændringer af arbejdsstedets indretning og arbejdets organisering. Brug de lokale brandmyndigheder, som ikke kun er en kontrolinstans, men også er behjælpelige med gode råd og idéer. Tekniske hjælpemidler Tekniske Ja Nej Kan det hjælpemidler Overholder alle tekniske hjælpemidler gældende regler for funktion og udformning? Er alle tekniske hjælpemidler udformet optimalt? Vedligeholdes de tekniske hjælpemidler? Er der udarbejdet vedligeholdelsesplaner? Er der brugs- og vedligeholdelsesvejledninger til alle tekniske hjælpemidler? Har alle, der bruger tekniske hjælpemidler, fået grundig instruktion? Har førere af f.eks. kraner og trucks alle de nødvendige certifikater? Overholdes alle sikkerhedsregler altid for alle tekniske hjælpemidler? Opfriskes og fastholdes rutiner, adfærds- og sikkerhedsregler regelmæssigt? Bærer alle påbudt sikkerhedsudstyr? 17\n19 For at kunne forebygge ulykker, er det en vigtig forudsætning, at de tekniske hjælpemidler overholder gældende regler for funktion og udformning. De skal vedligeholdes og regelmæssigt efterses. Det er en god idé at udforme skriftlige vedligeholdelsesplaner for alt teknisk udstyr. Også hvor det ikke er lovpligtigt, er det den nemmest måde at holde styr på udstyret på. Sikkerhedsorganisationen skal før indkøb af hjælpemidler sætte sig grundigt ind i regler og vejledninger. CE-mærket betyder jo ikke, at hjælpemidlerne i praksis er velegnede. Vær opmærksom på, at der er særlige regler ved brug af tekniske hjælpemidler i relation til alder. Til visse tekniske hjælpemidler kan der også være krav om uddannelse eller certifikat. Kraner Vær opmærksom på, at kraner kræver periodisk eftersyn og kontrol af sagkyndig. Kranføreren skal have kranførercertifikat, såfremt kranen har mindst én mekanisk bevægelse udover hejse- og firebevægelsen og kranen samtidig har en maksimal tilladelig belastning på over 5 tons. For lastbilmonterede kraner er grænsen 8 tonsmeter (tons gange meter). Anhugning En anhugger skal være fyldt 18 år. Til alle maskiner og sikkerhedskomponenter skal der være danske brugs- og vedligeholdelsesanvisninger, der er let tilgængelige for brugerne. Arbejdsgiveren har ansvar for, at brugerne er instrueret i betjening af de tekniske hjælpemidler og herunder i begrænsninger i brugen. Særlig instruktionsforpligtelse påhviler arbejdsgiveren i forhold til unge under 18 år. Der kan for eksempel uddannes instruktører blandt medarbejderne. Hvor der både er anhugger og kranfører, skal disse være i visuel kontakt. Anhuggeren kan dirigere kranføreren med standardbevægelser eventuelt via videokommunikation. Ulykker kan også ske, hvor anhugningsopgaven er blevet rutine, og hvor anhugger og kranfører er vant til at arbejde sammen. Rutiner, sikkerhed og signaler skal derfor regelmæssigt genopfriskes. Anhuggeren skal altid bære sikkerhedshjelm og sikkerhedsfodtøj, samt egnede arbejdshandsker. Andre, der opholder sig i området, skal altid bære hjelm. Anhugning skal altid ske meget omhyggeligt, også selv om det er blevet en rutineopgave. Anhuggeren skal altid sikre sig, at 18\n20 defekt udstyr, stropper og lignende, ikke anvendes. Derfor skal udstyret ses efter, FØR der anhugges. Defekt udstyr eller udstyr uden CE-mærkning skal fjernes fra arbejdspladsen. Wirer, der kinker eller har strittere, skal kasseres omgående. Det er forbudt at stå på en byrde, der er anhugget og løftet fra underlaget. Ophold under løftet byrde er forbudt. Skal byrden køres over en færdselsvej, må al trafik vige for byrden. Kørende kraner skal være forsynet med roterende blink eller akustisk signal, der går i gang, når kranen bevæger sig i områder, hvor anden færdsel kan finde sted. Gaffeltruck Føreren af en gaffeltruck skal have førercertifikat, ifald trucken har en løftehøjde på over 1 m.. bagtil, uden at truckføreren overbelaster nakke og hals. Ved af- og pålæsning ved rampe skal lastbilen/anhængeren altid afklodses, før trucken kører på ladet. Ved kørsel på skrånende areal, for eksempel ramper, skal trucken altid køre baglæns. Lad være med at efterlade trucken i gear med håndbremsen trukket. Hvor færdselsloven gælder, skal trucken være forsynet med advarselstrekant og eventuelt blink. Løftevogne og ekspeditionsvogne Selvkørende løftevogne skal være indrettet, så føreren beskyttes mest muligt. Ulykker med gaffeltruck kan også ske på grund af uhensigtsmæssig adfærd. Den hensigtsmæssige adfærd skal holdes vedlige ved, at sikkerhedsgruppen jævnligt genopfrisker og fastholder reglerne. Truckens gafler skal altid holdes så lavt som muligt. Når den parkeres, skal gaflerne tippes helt ned mod jorden. Under kørsel skal gaflerne være sænket så langt ned som muligt. Hvis der er læs, skal masten tiltes bagud, ellers holdes gaflerne vandret. Også når der bakkes, skal føreren sikre sig et godt udsyn. Trucks skal være forsynet med hensigtsmæssigt placeret spejle. Bakkamera er en måde at sikre udsynet 19\n21 Føreren skal kunne se over byrden eller køre baglæns. Styres vognen ved, at føreren går foran med en stang, skal vognen omgående bremse, når stangen løftes eller slippes. Vognen skal endvidere være udstyret med en dødemandknapfunktion. For løftevogne, hvor føreren står på en platform foran eller bagpå vognen, skal vognen omgående stoppe, når føreren træder ned af platformen. Der må ikke monteres ekstraudstyr, som for eksempel ordreholdere, der forhindrer føreren i at komme af platformen hurtigt. Føreren må ikke springe af løftevognen, mens denne er i fart. En eventuel ståplatform skal være skridsikker. Ekspeditionsvogne bør være forsynet med vinger, der beskytter føreren mod påkørsel. Vingerne bør placeres, så de udgør et værn rundt om føreren. Det er bedst med solide vinger, der dækker helt ned til platformen. Vinger bestående af enkelte stænger, der peger bagud, kan ikke anbefales, da de ved bagudkørsel kan hænge fast i reolstiger, vognstivere og lignende. Der er udviklet tekniske hjælpemidler til transport af de fleste rullecontainere, så medarbejderne slipper for at skubbe og trække. Folieringsmaskiner Folieringsmaskiner har oftest en rampe, så stablere og palleløftere kan bruges til at placere paller med gods. Rampen er ofte meget kort, hvilket kan være årsag til, at læsset tipper. Det anbefales, at folieringsmaskiner forsænkes i gulvet. Varmekrympning og skæring med varm tråd kræver udsugning, hvis der udvikles sundhedsskadelige dampe. Rullecontainere Anvendelse, konstruktion og vedligeholdelse af rullecontainere er beskrevet i vejledningen fra BAR transport og engros: Vejledning om transport af dagligvarer. Vær særlig opmærksom på risikoen for fingerskader. Rullecontainere skal have hensigtsmæssigt placerede håndgreb, der beskytter hænderne. Håndholdt værktøj Noget håndholdt værktøj som krympe- og klammepistoler skal også efterses og vedligeholdes. En defekt krympepistol kan give alvorlige forbrændinger. 20\n22 Stiger Stiger er ikke velegnede til plukkeopgaver. Nedtag paller med stabler og pluk derefter varen fra pallen. Kun lette og lethåndterlige byrder kan transporteres på løse stiger. Tilfælde hvor flere end få trin skal forceres kan undtagelsesvist accepteres, når begge hænder kan være fri ved op- og nedstigning. Løfteborde Løfteborde skal være mærket med max. tilladt belastning. Løftehøjden må højst være 1,7 m. over gulvet, og bordet skal være udstyret med en dødmandsknapfunktion. Der må ikke være klemningsfare under bordet. Dette kan sikres enten ved føleliste på bordets underkanter eller ved, at der under bordet er en frihøjde på mindst 12 cm. Transporteres gods på løfteborde med hjul, skal bordet altid være sænket helt. Brand og eksplosion Brand og Ja Nej Kan det eksplosion Er alle brand- og eksplosionsfarlige stoffer tydeligt mærket? Forefindes påbudt slukningsudstyr? Brandfarlige eller eksplosionsfarlige stoffer og materialer skal altid være tydeligt mærket. Indgår de som del af en blandet godsmængde, kan det dog være vanskeligt at vide, om der findes farlige stoffer eller materialer på lageret. Dette kan være tilfældet i for eksempel transitlagre. Håndteres gods, hvor der er en risiko for, at det er farligt, skal godset håndteres, som var det farligt. Opbevaring, transport og håndtering af farligt gods Opbevaring, transport Ja Nej Kan det og håndtering af farligt gods Er sundhedsskadelige stoffer og materialer opbevaret adskilt fra fødevarer og lignende? Står alle flydende kemikalier på gulvet? Holdes stoffer, der kan reagere med hinanden, adskilt? Er der god udluftning, hvor der opbevares stoffer, der fortrænger eller forbruger ilt? Sundhedsskadelige stoffer og materialer skal være adskilt fra fødevarer og lignende. Det drejer sig om stoffer, der er mærket; Sundhedsskadelig, Lokalirriterende eller Ætsende. Stoffer, der kan reagere med hinanden og derved udvikle gasser og lignende, skal holdes adskilt. Det gælder for eksempel klorin og flydende afkalkningsmidler. Der skal være god udluftning, hvor der opbevares gods, der forbruger eller fortrænger luftens ilt. Det er for eksempel vin på fade eller jernspåner. Er dette ikke muligt, skal der sørges for god udluftning, inden en person går ind. Hvor der oplagres støvende materialer, skal der foretages passende forholdsregler 21\n23 for at beskytte personer mod støvets skadelige virkninger. Der findes særbestemmelser for opbevaring af chlorater, gødningsstoffer, fyrværkeri, malervarer og kosmetik, som kan ses på Fysisk arbejdsmiljø Indeklima Hvor der er stationære arbejdspladser på lageret eller vareterminalen, skal temperaturen holdes i komfortzonen, som ligger fra grader. Udføres der fysisk arbejde, kan lavere temperatur accepteres. Er der tale om lagre, hvor der alene sker kortvarig udtagning eller indlægning af varer, er der ikke opvarmnings- eller nedkølingskrav. Hvor særlige forhold bevirker, at der ikke kan opretholdes en passende temperatur, skal medarbejderne udstyres med særligt arbejdstøj, som for eksempel termotøj, termofodtøj, huer og lignende. For arbejde i frysehuse henvises til vejledningen fra BAR transport og engros: Arbejde i frysehuse. Stationære arbejdspladser kan opvarmes lokalt. Luftfugtigheden bør være mellem 30% og 70% relativ fugtighed. Kulde og træk skal undgås. Brancehvejledningen Forebyggelse af kulde og træk i lagerhaller beskriver hvordan. Det er vigtigt, at arbejdspladsen holdes ren. Støv er en hyppig årsag til indeklimagener. Støvsugning eller gulvvask skal foretages jævnligt. Indeklima Ja Nej Kan det Holdes temperaturen i komfortzonen? Har medarbejderne passende arbejdstøj? Er luftfugtigheden mellem 30 og 70% relativ fugtighed? Undgås kulde og træk? Er arbejdspladsen ren? Er arbejdspladsen velventileret? Anvendes der el-trucks? 22\n24 Lagre og vareterminaler skal være velventilerede. Dette gælder specielt, når der lagres og håndteres varer, der afgiver dampe eller støv. Der skal anvendes el-truck, da diesel- og gas-truck forurener luften. Også selv om lageret er velventileret. Lys Lys Ja Nej Kan det Er lyskilderne blændfri? Renholdes lyskilderne? Undgås blænding ved overgange mellem inde- og udelys? Er lysstyrken 50 lux på færdselsveje og læsseramper? Er lysstyrken 200 lux på varerne? Er lysstyrken mellem 300 og 500 lux på varer, der skal læses på? Godt lys er en forudsætning for, at arbejdet kan udføres sikkert. Lysstyrken på varerne i plukkeområdet skal være 200 lux. På læsseramper skal der være mindst 50 lux. Lyset skal være placeret, så det ikke blænder eller giver generende reflekser. Lyset skal have en passende ens farvetone, så de objekter, der skal ses, træder tydeligt frem. Asymmetriske lyskilder er oftest at foretrække, så hovedmængden af lyset falder på reoler og varer og en mindre mængde i gangen. Skal der læses tekst på varerne, skal lysstyrken på varerne være mellem 300 og 500 lux. Lyskilder skal renholdes hyppigt. Lysstofarmaturer skal være blændfri. De 23\n25 kan for eksempel forsynes med lavluminansgitre. Overgange mellem indelys og dagslys kan være årsag til blænding. Dette modvirkes ved, at belysningsstyrken hæves i et areal inden for porte og lignende. Støj Støj Ja Nej Kan det Undgås unødig støj? Undgås støj over 85 db(a)? Er lageret støjskærmet fra evt. støjende produktionsanlæg eller andre støjkilder uden for lageret? Unødvendig støj på lageret skal undgås. Ved af- og pålæsning af biler, skal motorerne stoppes. Kompressorer og andet støjende udstyr skal ikke placeres i lagerhallen, hvor støjen kan forstyrre. Hvor anvendelse af rullepaller anvendes hyppigt, er det en fordel at anvende en rullepallevender. Når tomme rullepaller skilles, må de øverste ikke smides, men skal vippes ned på gulvet. Lad være med at smide med gods, paller, rullepaller og lignende. Et for højt støjniveau kan sænkes ved, at hårde overflader akustikreguleres, for eksempel ved at opsætte lydabsorberende materialer på vægge og loft. Lagre i forbindelse med støjende produktionsanlæg skal adskilles fra produktionen med lydsluse eller lignende. 24\n26 Alle materialer, der er henvist til i denne vejledning, kan købes hos Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø (www.arbejdsmiljobutikken.dk). Arbejdstilsynets vejvisere, vejledninger, meddelelse og anvisninger kan også ses på Branchevejledningerne kan læses på Branchearbejdsmiljørådet for transport og engros Fællessekretariatet Sundkrogskaj København Ø Tlf.: Arbejdsgiversekretariatet Sundkrogskaj København Ø Tlf.: Arbejdsledersekretariatet Vermlandsgade København S Tlf.: Arbejdstagersekretariatet Kampmannsgade København V Tlf.: Lay-out Søren Sørensens Tegnestue ISBN nr Varenummer\nAt-VEJLEDNING ØVRIGE OMRÅDER F.0.7. Forebyggelse af ulykkesrisici ved intern færdsel på virksomheder\nAt-VEJLEDNING ØVRIGE OMRÅDER F.0.7 Forebyggelse af ulykkesrisici ved intern færdsel på virksomheder Maj 2005 2 Hvad er en At-vejledning? At-vejledninger vejleder om, hvordan reglerne i arbejdsmiljølovgivningen


Solskinspigen Heine • Jannie Kold\n30. januar 2012 af Jannie Kold Skriv kommentar\nHun sover med fødderne ud mod vandet, og med vinduet åbent. ”Jeg har ikke været forkølet i flere år. Det må være al den friske luft,” siger hun. Mød 95-årige Heine, der blev kaldt solskinspigen som ung, og som selvom hun har mistet mange omkring sig, stadig spreder glæde og chokolade, hvor hun går. Foto: Malene Lauritzen.\nHver morgen, når Vivi Hedevig Jensen, 95 år, står op, går hun ud i køkkenet i lejligheden på Christianshavn og åbner den franske altandør. Der står hun i pyjamas og kigger ud over Københavns Havn. Kigger hun til højre kan hun se det nye skuespilhus og Operaen, og kigger hun til venstre knejser Knippelsbro og Børsens irgrønne tag. Hun kan som – hun selv siger det – ikke bo bedre. Og hver morgen tænker hun:\n”Hvor er jeg heldig at få endnu en dag”.\nHun laver selv sin kaffe, som hun drikker til Politiken, inden hjemmehjælpen kommer og og hjælper hende i tøjet. Armen gik af led for noget tid siden. Samme hjælp får hun om aftenen, men i weekenden afbestiller hun den:\n”Man ved jo aldrig, om jeg er ude at rende,” som hun siger.\nI det hele taget, er Heine, som hun bliver kaldt efter sin afdøde mand, lidt af en ‘rendemaske’. Hun viser mig den overtegnede kalender, og skynder sig at sige, at noge af aftalerne ‘bare er gymnastik’. Hver onsdag tager hun bussen til Peder Lykke Skole længere ude på Amager for at gøre gymnastik. Om søndagen går hun i kirke, i Christianskirken, der ligger for enden af Strandgade, hvor hun har boet i en menneskealder.\n”Vi har to fornøjelige præster,” smiler hun, ”og efter kirke drikker vi kaffe og spiser småkager, og har det noget så hyggeligt.”\nI weekenden nyder hun at gå til foredrag eller til koncerter, men efterhånden bliver det mere anstrengende at være ude om aftenen.\n”Jeg skal jo hjem igen, og så kan jeg godt blive træt. Men så længe, jeg har min hjerne, mine ben og mine talegaver, kan jeg jo nå at opleve noget endnu.”\nHver formiddag ruller Heine en tur ud med rollatoren for at handle, og om eftermiddagen tager hun sin stok og går en tur på havnen. Man skal lave noget hver dag, og man skal tage sig lidt sammen, mener hun.\n”Jeg sunder mig, når jeg går langs havnen, og kigger på skibene. Og ja, så oplever jeg også altid noget. Børnene ved godt, at jeg har lommerne fulde af daim, og jeg har sagt, at de godt må prikke mig på skulderen, hvis jeg ikke lige har set dem. Jeg spørger dog altid deres mødre, hvis det er små børn.”\nHvis ikke Heine er ude at gå tur eller til gymnastik, tager hun ‘en vogn’, hun har bestilt hos Movia, og triller til Karrebæksminde og besøger sin datter. Datteren har sklerose og kan ikke længere komme og besøge Heine, der har l5 trappetrin op til den høje stue på Strandgade og ingen elevator. Sønnen boede i Roskilde med sin familie, men døde desværre sidste sommer.\n”Det var jo ikke lige meningen,” fortæller Heine, ”han var i sommerhus med kone og børn i Sverige, og pludselig på den fjerde nat faldt han bare ud af sengen og var død.”\nHeines svigerdatter tog det flot. Godt at vi fik tre gode dage sammen, havde hun sagt.\n”Godt, at der er nogen, der kan finde de lyse sider,” siger Heine.\nSønnen Sten ligger begravet i Roskilde, og familien har givet Heine et fint klippekort på, at de kommer og henter hende, så hun kan komme ud og se graven.\n”Det går dybt ind, men ingen går igennem livet uden dukkerter,” forklarer hun selv om sorgen.\n”Jeg synes, jeg har min søn med mig her i stuen. Der står et billede af ham på klaveret, hvor han ligner sig selv, fra lige før han døde, og jeg kan huske ham, som han sad her i stolen og talte med mig.”\nNår man kommer ind i gangen hos Heine, står der et solur og øverst står graveret: ‘Tæl kun de lyse timer’.\nNår Sten nogle gange var på vej ud af døren i dårligt humør, fortæller Heine, at hun nogle gange sagde; ”Kig lige op, Sten”.\nNår hun selv bliver trist, cykler eller går hun en tur.\n”Selvfølgelig kan man blive sur, men så må man ud i luften,” siger hun og fortæller, at sådan var det også i hendes barndomshjem, hvor hun var den næstyngste af seks børn:\n”Da vi var helt små og boede på Falster, tog min far en stor kælk med ud i skoven om vinteren, og så sang han:\n”Åh hvor det dog er dejligt, åh hvilket trylleri, at vandre mellem skovens træer, at være i det fri!”. Så den var der allerede dengang, glæden ved at komme ud.”\nHeine – eller Johanne Ilsager Jensen som hun blev døbt i 1916– mener selv, hun fik det gode humør med hjemmefra. Der var både sang, klaver og leg i hjemmet, og man kunne altid komme hjem og tale om det, hvis der var noget, der trykkede én.\n”Det eneste, der er gratis her i livet, det er det gode humør. Kan I huske det, børn,” sagde Heines far altid. ”Ja ja ja,” sagde børnene dengang, men han havde jo ret, mener Heine i dag. Faderens humør kom ham også til gode, da hans kone, moderen til de seks børn, døde som 54-årig. Heine husker, at han aldrig beklagede sig over for børnene, og hun tænker på det som et forbillede for, hvordan man håndterer sorg.\n”Der er mange måder at reagere på, men man skal ikke lade det gå ud over andre,” siger hun.\nModerens død tog også hårdt på den unge Heine, der dengang gik under hendes rigtige navn Hedevig.\n”Min mor døde på det tidspunkt, hvor hun var begyndt at åbne op og fortælle om sin egen ungdom, og jeg havde brug for hende der. Min søster var seks år ældre end jeg og havde en sheik, og min ældre brødre kunne jeg ikke tale med om alting. Min mor døde af en simpel lungebetændelse, og der følte jeg mig ensom,” husker hun.\nEfter at have været et par år i huset, får den unge Hedevig den idé, at hun vil til England på højskole, men hendes far mente klogeligt, at det ville være bedre at tage til Sverige. Året var 1938, og man kunne ikke regne med at komme hjem igen fra England.\nAlle børnene havde fået 100 kr. da de blev døbt, og de måtte få dem udbetalt som 21-årige. Heine brugte sine på at tage på Højskole i Sverige. Da hun ville hjem igen i 1942, skulle man søge om tilladelse, for nu var krigen godt i gang. Men det lykkedes for hende at komme hjem til en gensynsfest, hendes lillebror Buller, der fik det navn, fordi det tordnede den nat, han blev født, holdt for hende. Han var tjener og havde skaffet smørrebrød og sodavand. Med til festen havde han taget sin spejderven, ‘og så slog lynet godt nok ned,’ som Heine siger:\n”Der var ikke noget at tage fejl af. Han var sådan en livsglæde, og han var da også en flot karl. Vi blev gift den 13. oktober 1945, vi havde ikke selv råd til at holde bryllup, men et hold gode venner, holdt det for os. Det søde par, jeg havde været i huset hos, kom også, og vi havde en lille, intim fest med bare 10 gæster.”\nHendes mand Heinrick blev altid kaldt Heine, og det navn har passet på Hedevig lige siden.\n”Min mand arbejdede på kontor på Kløverblad Aluminium, men han var også med i modstandsbevægelsen. En dag de de skulle til Flensborg og bytte 10.000 kroner med nogle våben til modstandsfolkene, blev han fanget. Han kom både til at sidde i tyskerfængsel i Flensborg i fem måneder og i Vester Fængsel i seks måneder.”\nDet var en lang tid, husker hun, men heldigvis skrev Heinrich breve til hende undervejs. Besøg var kun tilladt hver anden måned i ti minutter.\n”’Solskinspigen’ stod der på hans breve til mig,” fortæller Heine. ”Det blev jeg kaldt. Jeg har arvet min mors lyse sind.”\nEn dag i 1945 lukkede de 120 fanger ud, og Heines mand var en af dem.\n”Hej det er mig”, sagde han, da han ringede.\n”Jeg går lige uden for Vester, og jeg er hos dig om en time.”\nHan gik hjem til Søborg fra Vester og Heines lillebror Buller kom, og så festede de igen.”\nAt feste dengang var lig med at drikke sodavand. Det hjem Heine kom fra, var et afholdshjem. Men i Heines barndomshjem dømte man heller ikke andre – heller ikke på, hvor meget de drak.\n”Jeg har aldrig glemt en episode, hvor min far var ude at gå, og mødte den her store mand nede ved voldene, der forsigtigt spurgte ham, om far ville følge ham hjem, for han havde drukket.”\n”Jo”, sagde Heines far og tog manden under armen.\n”Husk på, der var min far firs og afholdsmand. Men alle kan komme galt afsted. Det var hans holdning,” fortæller Heine.\nEn dag noget tid senere ringede det på døren hos faderen, og både Heine og hendes datter var på det tidspunkt på besøg. Det viste sig at være den mand, Heines far havde hjulpet tidligere. Han præsenterede sig som Frederik og blev selvfølgelig budt på kaffe. Da de havde drukket den, gik Frederik ned for enden af den store stue.\n”Jeg vil gerne have lov til at synge en sang,” sagde han. Og så sang han.\n”Og nej, hvor kunne han bare synge,” husker Heine og tilføjer:\n”Man skal aldrig dømme nogen.”\nFamilien betyder meget for Heine, og heldigvis kommer de til hende juledag hvert år. Heines mand gik bort for 40 år siden, og hun er selv den sidste overlevende fra søskendeflokken på seks. Heine har tre børnebørn og tre oldebørn og hele 15 nevøer og niecer, der holder tæt kontakt med hende.\nIngen af dem bor i København, men telefonen er jo opfundet, som hun siger.\n”Nu har jeg overlevet min egen far, der blev 91 år, og jeg er begyndt at rydde op i mine papirer. Som jeg siger til min familie: ”Jeg håber, der rødvin og kaffe nok i huset, når I kommer og rydder op efter mig. I skal have det rigtig hyggeligt og sidde og grine over alle de sjove breve og sager.”\nOg sager er der en del af i Heines hjem. En seng fyldt med bamser til oldebørnene for eksempel. Det skal være, så børnene kan være her. Det er vigtigt. På en skænk hænger en række med slikkepinde og ovenpå skænken ligger der en lille saks.\n”Det er til avisbudene,” forklarer Heine, og viser mig også sit reservelager.\n”Så kan de komme ind og klippe en slikkepind af, når der kommer med avisen. Hvis jeg ikke er hjemme, ligger jeg dem på dørmåtten, de skulle jo nødigt gå forgæves.”\nDet er ikke kun avisdrengen, der er glade for Heine på Christianshavn.\nFolk kommer op af kælderbutikkerne og siger hej, når hun går sine daglige ture, og hun vinker til alle hun kender – og til bådene, der sejler forbi – fra sin altandør i køkkenet.\nDet er også her i altandøren med udsigt til vandet, at hun spiser sin aftensmad. Hun trækker en lille skammel med dug på hen foran vinduet, og nyder både udsigten og et glas vin. Inden Heine går i seng efter en lang dag med oplevelser, tager hun sig også et glas øl.\n”Ja, jeg er jo blevet ‘dranker’ på mine gamle dage,” griner hun. Jeg har brug for lige at klare tankerne, og så falder jeg i søvn med det samme klokken 23.00, og det er meget værd. Et lille glas og så skibene, der sejler forbi. Jeg sover med fødderne ud mod vandet og vinduet åbent. Jeg har natstrømper på, og har ikke været forkølet i flere år. Det må være al den friske luft.”\nSlip dine dæmoner fra 9 – 15\nPå fortællingens præmisser\nTrods skal sættes i en situation


Drukkulturen påvirker advokaternes mentale helbred og produktivitet og kan føre til mobning og chikane, mener organisationen.\nOffentliggjort: 07.01.20 kl. 14:21\nAdvokatfirmaers drukkultur kan få negative konsekvenser for både advokaterne og arbejdspladsen, lyder advarslen fra det britiske Advokatsamfund. Det skriver Financial Times.\nDrukkulturen påvirker advokaternes mentale helbred og produktivitet og kan føre til mobning og chikane, mener organisationen, der netop er kommet med nye forslag til, hvordan man skaber en sund alkoholkultur i den juridiske branche.\nAdvokatsamfundet opfordrer bl.a. til at lave netværksarrangementer uden alkohol eller udskifte drikkevarene med nogle med en lavere alkoholprocent, skriver Financial Times.\nEn rundspørge, foretaget af Advokatsamfundet, blandt 2000 unge advokater i Storbritannien i 2019, viste, at flere følte sig ekskluderet fra det interne netværk i advokathusene og arrangementerne grundet det store fokus på alkolhol.\nOpsangen fra det britiske Advokatsamfund kommer efter flere sager om seksuelle krænkelser i de store advokatfirmaer.\nSom AdvokatWatch tidligere har beskrevet, blev advokat og partner Ryan Beckwith i et af Storbritanniens største advokatfirmaer Freshfields tildelt en bøde på 35.000 pund samt sagsomkostsninger på 200.000 pund for at have seksuel omgang med en yngre medarbejder, der var alkoholpåvirket under episoden.


#UK-riots giver os demokratiske og medieetiske udfordringer | Ernst Poulsens blog\n← Forstår Pressenævnet Facebook?\nDemokratistøtte uden flere stemmer →\nPosted on tirsdag, august 16, 2011 | Skriv en kommentar\nJeg medvirker i dag som en blanding af researcher/kilde i Jakob Elkjærs artikel i Politken om #UKriots og sociale medier (Politiken, 2. sek. s6):\n“Sociale medier flytter magten ud på gaden”.\nKan lige nu kun finde link til en e-pages udgave:\nDet nye i London er ikke den massive blanding af Twitter, Facebook, Web, Flickr samt TV og papiraviser. Det nye er egentlig heller ikke, at vi nu har et mediebillede, hvor journalister ikke længere er gate-keepere, men nærmere en slags opsamlere/analytikere/ordstyrere på den videre debat.\nDet har vi vidst siden 1999, selv om det i London er blevet tydeligere end nogensinde før.\nBorgere (kriminelle eller ej), medier, politiet – alle benytter de sig af alle de nye platforme til massekommunikation. Nogle rapporterer fra gaden. Nogle organiserer plyndringer. Nogle organiserer oprydning. Andre efterlyser mistænkte/kriminelle. Nogle får titusindvis af nye Twitter-followers, andre kommer i fængsel. Men det er de samme platforme vi benytter os af, og det er der ikke noget overraskende i. Papir kan bruges til godt og skidt, og det samme kan sociale medier. Samlet set er det en styrkelse at vi har flere og flere kommunikationsværktøjer.\nVi har pænt observeret udviklingen – senest i de arabiske lande, og nu også her i Nordvesteuropa.\nDet der måske er den vigtigste lære er, at vi står over for nogle nye udfordringer både demokratisk og medieetisk.\n– Demokratiske-principper: Den britiske statsminister overvejer at forbyde sociale medier for nogle folk – blot hvis de er mistænkt for at misbruge de platforme. Det overrasker mig, at en statsminister i et vestligt land overvejer et så kraftigt indgreb i de værktøjer, som er afgørende for vores kommunikation og ytringsfrihed. Vi (eller vore ledere) bliver stadig forvirret over de nye platforme, og derfor skal vi igennem flere fundamentale diskussion om nye medier. Kan samfundet f.eks. fradømme folk retten til at bruge nettet og til at ytre sig på bestemte platforme?\n– Guardian har brugt Google Docs til at offentliggøre lister med navn, alder og stilling på en del af dem der er tiltalt – også for mindre forbrydelser. I den danske medieverden har vi været vant til, at man kun blev nævnt med navns nævnelse, når man var dømt. Jeg har ikke kunnet finde artikler om Guardians etiske overvejelser eller om sædvaner i britisk presse, men emnet er i hvert fald en diskussion værd.\nDet kan godt være, at vi ender i en verden, hvor alt er offentligt fordi alle kan rapportere og gør det, hvis de har en egen-interesse i det. Det har blot omfattende konsekvenser for de folk der bliver omtalt (skyldige – eller uskyldige) fordi nettet nogle gange har en meget lang hukommelse.\n– Endeligt mener jeg også, at medierne måske skal justere deres efterlysninger af borger-indhold og gøre de etiske overvejelser tydeligere. Vi kommer ikke uden om, at medierne står langt stærkere, hvis de kan inddrage indhold fra de tusindvis af borgere der var på gaden og som alle havde en mobil med kamera. Intet mediehus kan være så mange steder – og derfor er det oplagt at inddrage indhold fra borgerne. Men det var i London ganske farligt at tage billeder på gaden, og det bør medierne gøre klart, når de efterlyser indhold fra borgerne.\n– Jeg tror medierne er nødt til at italesætte alle de medieetiske overvejelser de gør sig undervejs. Både fordi det er sundt med en debat om emnet, fordi transparent journalistik er bedre – og så fordi det måske kunne smitte af på det andre gør. Når private borgere opretter sites, hvor man kan uploade billeder af folk, der måske har medvirket til tyveri, hærværk, vold – så er der en risiko for at hænge uskyldige ud og – hvis situationen var eskaleret – for at borgerværn og selvtægt havde fået fatale konsekvenser.\nLæg mærke til, at jeg stort set ikke taler om, at vi skal forsøge at begrænse værktøjerne. Det tror jeg ikke er muligt. (Hvilket David Cameron nok finder ud af på et tidspunkt, når han har fået lidt demokratisk medierådgivning fra Mellemøsten).\nMen medierne har mange års erfaring i hvilket ansvar det er man står med, når man står med de muligheder et massemedie giver. De erfaringer skal vi dele ud af.\nNuvel – alt overnfor er et udkast til debat. Jeg trænger også til at blive klogere, så jeg håber I vil bruge kommentarfeltet eller sende en mail: ernst.poulsen@gmail.com\nDette indlæg blev udgivet i Uncategorized og tagget etik, sociale medier, Twitter. Bogmærk permalinket.