Klumme: Strategisk fremskridt eller tilbageskridt – er vi overhovedet blevet klogere?\n... Artikelarkiv 2008 Ledelse i Dag - November 2008\nLedelse i Dag - November 2008\nLedelseidag.dk giver plads til kvalificeret disput forskere imellem. Her er det professor Anders Drejer, der kommenterer klummen ”Strategisk rod” skrevet af CBS-professor Erik Johnsen. Gennem årene har Johnsen udgivet en lang række publikationer om strategisk ledelse – og er i øjeblikket aktuel med bogen ”Lederi på dansk”.\nAf Anders Drejer, professor i Strategi og Forretningsudvikling, Handelshøjskolen, Aarhus Universitet\nI et tidligere indlæg i Ledelseidag.dk, nr. 2, februar 2008 besværer en af den forrige generations strategiforskere sig over, at erhvervsledere tilsyneladende endnu ikke har forstået de strategiske teorier og metoder, som er udviklet og forfinet gennem snart 70 års dedikeret forskning inden for det strategiske fagområde. Og det er desværre korrekt, at fagområdet lider af åbenlys mangel på succes – i hvert fald når man måler på udbredelse og brug af teorier og metoder. At strategi samtidig får enorm opmærksomhed i medier og blandt akademikere er af mindre betydning – strategi er i bund og grund en praktisk orienteret ledelsesdisciplin, der skal have succes i form af udbredelse i praksis.\nDet er da også irriterende, at gode og anerkendte begreber som strategisk planlægning eller scenarieudvikling endnu ikke er vidt udbredt i det ganske danske erhvervsliv. Hvorfor tager de der erhvervsledere sig ikke tiden til at lære teorierne og metoderne ordentligt og tager dem i brug? Hvor svært kan det være? Men samtidig gnaver en lille djævel inden i mig – er der i stedet tale om manglende forskningsmæssig ydmyghed fra vi forskeres side?\nBag indlægget, der besværer sig over erhvervsledernes manglende evner til at implementere strategiens teorier og metoder i praksis, oplever jeg en stor og usvækket tro på det, man kunne kalde for det videnskabeligt baserede fremskridt. Altså, at videnskabelige fremskridt vil føre til nye måder at leve og arbejde på i samfundet, som så igen vil føre til forbedrede levevilkår for den menneskelige race. Sådan helt overordnet. Man kan sagtens argumentere for, at den verden, vi lever i anno 2008, er skabt af dette videnskabelige og fornuftsmæssige fremskridt. Især naturvidenskaben har tæmmet naturen, skabt gigantiske produktionsapparater og bygget byer, veje og broer til den helt store guldmedalje. Man ser også megen strategiforskning, som dels bygger på en fremskridtstankegang og dels bygger på en analytisk, matematisk og dermed kvantitativ tankegang.\nSelvom denne form for forskning har fejret store triumfer inden for ganske mange felter, således også inden for det strategiske fagområde, kan der sagtens stilles afgørende spørgsmål ved, om det er den eneste måde at angribe forskning og fremskridt på. Irritationen over, at erhvervsledere tilsyneladende er for dovne til at anvende vores teorier og metoder korrekt, sættes i et helt andet lys, når man læser et citat som:” … Efter Hiroshima, efter Auschwitz, efter de bioetiske problemers opkomst, tror man ikke længere på, at menneskets fornuft vil føre til frihed og fremskridt …” (Christensen 2005: ”Postmodernismens udfordring til kristendommens sandhed”).\nHar vi glemt at være ydmyge på vort fags vegne? Kunne det ikke være, at verden enten har ændret sig over de seneste 70 år? Mange af strategiens teorier er skabt under relativt stabile omgivelsesbetingelser – noget som ikke længere er gældende i nutidens turbulente verden. Eller kunne det være, at vi har antaget al for stor rationalitet ved ledere i denne ændrede verden? Mange af strategiens teorier antager, at lederne kan overskue komplekse sammenhænge med fuld information, noget som er markant sværere i dag end for 60 år siden.\nMåske er det i virkeligheden lige så meget strategiteorierne, der ikke passer på dagens virkelighed, som erhvervslederne, der ikke forstår teorierne.\nProfessor i Strategi og Forretningsudvikling ved Handelshøjskolen, Aarhus Universitet\nEn af de mest citerede ledelsesteoretikere i de danske medier\nForfatter til adskillige bøger om strategi og innovation


Hvad skal vi egentlig med endnu en sæson 'Handmaid's Tale'? - Heartbeats\nFoto: Jasper Savage/Hulu\nI morgen kan vi seere vende tilbage til Gilead og følge Junes kamp mod diktaturet. Med den nye fjerde sæson af ‘A Handmaid’s Tale’ er der dog fire spørgsmål, vi mangler at få besvaret.\nAllerede før sidste afsnit af tredje sæson af den populære tv-serie ‘A Handmaid’s Tale’, der er baseret på Margaret Atwoods dystopiske roman af samme navn, var rullet over skærmene i hele verden, bekræftede producer Warren Littlefield, at serien ikke var forbi.\n“Der er stadig flere historier at fortælle og mere af Gilead at bekæmpe”, fortalte produceren til magasinet Good Housekeeping.\nSiden har seriens mange fans ventet i spænding, og nu kan spændingen forløses. Efter planen frigives de første tre afsnit af sæson fire onsdag den 28. april, og derefter vil der komme et nyt afsnit hver uge. Sæson fire bliver lidt kortere end de foregående, kun 10 afsnit mod de sædvanlige 13, og tre afsnit er instrueret af skuespilleren Elisabeth Moss, der også er seriens store stjerne i rollen som June Osborne.\nMen mens vi venter på den nye sæson, er der et par spørgsmål, vi mangler at få svar på. De kommer her:\n1. Bliver det bare mere af det samme?\nFørste sæson fulgte plottet i Atwoods roman ret nøje – bortset fra scenerne i Canada. Med sæson 2 og 3 måtte seriens skabere selv opfinde plottråde og udvikle karakterer. Og med en ny, fjerde sæson ved vi slet ikke, hvilken retning handlingen vil tage.\nBare så alle er med, så sluttede sæson 3 med, at June er på flugt. Hun har smuglet en række kvinder og børn ud af Gilead, og hun er selv ved at forbløde. Netop Junes flugt og modstand vil – ifølge seriens skaber Bruce Miller – betyde, at sæson 4 vil føles anderledes end de forgående.\n“Sæson 4 handler meget om frihed og om at finde tilbage til normalen. Og det er i høj grad også, hvad USA gennemgår (efter Trump og pandemien, red.) En del af læren ved denne serie er, at ting aldrig bliver helt normale igen. Uanset hvilket traume du har oplevet, så lever du i en posttraumatisk verden”, siger Miller til Hollywood Reporter. Det lyder unægteligt ikke som en super opløftende sæson…\n2. Fortsætter voldspornografien?\nDa Margaret Atwoods skrev sin roman, besluttede hun, at intet i Gilead skulle være ren fiktion. Alt hvad der fandt sted i bogen, var allerede sket for kvinder et eller andet sted i verden. Men med tv-serien har billedet på Gilead forladt den vej. For hver sæson er volden blevet mere udpenslet og mere morbid. Sæson 3 introducerede f.eks. mundringe, der forhindrede tjenerinderne i at tale. Men som naturligvis også må gøre det vanskeligt for de potentielle mødre at indtage mad og drikke – hvilket unægteligt er kontraproduktivt i en verden, hvor fertile kvinder, og dermed børn, er en mangelvare.\nFlere stemmer har kritiseret den udpenslede vold i tv-serien. En klummeskribent i The Guardian har beskrevet serien som torturporno, og alt i alt er Hulus fortolkning af Gilead ved at forvandle sig til det, vi i flere år har kritiseret krimier og Hollywood for: at gøre vold på kvinder til underholdning og æstetik.\nDet har helt sikkert ikke været Atwoods ønske, og man kunne godt ønske sig, at en serie, der er framet som feministisk, forholdt sige mere kritisk til sin egen svælgen i vold mod kvinder. Mon det vil ske i den nye sæson?\n3. Slipper June ud af Gilead?\nIngen serie er mere dedikeret til spændte cliffhangers end ‘The Handmaid’s Tale’. Og afslutningen på sæson 3 var ingen undtagelse. For selvom mange kvinder og børn er flygtet fra Gilead, så er June blevet tilbage for også at forsøge at redde sin ældste datter Hannah ud, og samtidig er June selv døden nær.\nFlere anmeldere har tidligere spekuleret i, om Junes død ville være en mulig afslutning på serien, men det bliver næppe i denne sæson, at det sker. Ikke mindst fordi en femte sæson allerede er annonceret. Spørgsmålet er så, om June kommer til friheden i Canada – og hvilket liv venter der hende så der? Hvordan håndterer hun et posttraumatisk liv?\nOg så er der selvfølgelig spørgsmålet om de romantiske relationer. Mens June i begyndesen af serien var meget optaget af at komme ’hjem’ til sin mand Luke i Canada, så ser den mulighed mere og mere tvivlsom ud. Ikke mindst efter at hendes forhold til Nick har udviklet sig. Det er ikke ligefrem ukompliceret, men de har et barn sammen, og de har begge levet i Gilead, så måske har de bedre muligheder for at forstå hinanden og leve sammen end June og Luke, som hun lader til at glide længere og længere væk fra rent følelsesmæssigt.\nPå Heartbeats tror vi i hvert fald ikke på en lykkelig slutning. Og selvom serieskaberne har lovet flere historier fra Canada i den nye sæson, så er der rigeligt at tage fat på med de mange kvinder, der netop ankom i slutningen af sæson 3. June skal nok blive og kæmpe i Gilead – og sende flere dramatiske og intense blikke til kameraet imens.\n4. Hvor længe kan vi blive ved med at interessere os for Gilead?\nAllerede inden første afsnit af sæson 4 er sendt. er det annonceret, at der kommer en sæson 5. I 2019 udgav Atwood – med tredive års forsinkelse – en opfølger til romanen om Gilead, ‘The Testaments’ eller ‘Gileads døtre’ på dansk. Den roman er også sat til at blive en HULU-tv-serie. Og producer Bruce Miller har allerede afsløret, at de vil beholde den samme tone og udtryk i den nye serie som i ‘The Handmaid’s Tale’.\n‘Gileads døtre’ føltes allerede mere som en bog skrevet for at please fans over hele verden end som en roman, forfatteren havde hjertet med i. Og den var da heller ikke af Atwoods vanlige kaliber og kvalitet. Spørgsmålet er derfor, hvor længe forfatter, forlag og producere kan blive ved med at malke fortællingen om tjenerinderne i Gilead uden at tabe både troværdighed og publikum? Indtil videre forsøger de i hvert fald et par sæsoner endnu.


Klisterrobot: Koncentrér dig om processen, så klarer robotten resten - Ydelser - Teknologisk Institut\nKlisterrobot: Koncentrér dig om processen, så klarer robotten resten\nSøren Peter Johansen\n+45 72 20 28 59\nPå grund af en teknisk fejl kan din henvendelse desværre ikke modtages i øjeblikket. Du er velkommen til at skrive en mail til Send e-mail eller ringe til +45 72 20 28 59.\nHvordan får man en robot til at lægge lim på en højtalermembran uden at være robotingeniør?\nTeknologisk Institut har sammen med spanske Tecnalia og den danske højtalerproducent DALI arbejdet på at lave en robotløsning, der kan programmere sig selv.\nRobotten kan ved hjælp af det nye værktøj programmere sig selv, når den får tilstrækkelig nok input omkring selve processen.\n- At coate et emne med for eksempel lim er en avanceret proces for en robot at udføre. Her indgår mange variabler, som eksempelvis hvor meget lim skal der lægges ud, hvor skal det ligge, hvor hurtigt skal det lægges på og hvor skal man starte og slutte, fortæller projektleder Andreas Holmetoft Lyder fra Teknologisk Institut og fortsætter.\n- Med værktøjet skal man indtaste de kendte variabler i processen, som så selv regner ud, hvordan robotten bedst muligt lægger lim ud på en overflade.\nDispensering af flydende materiale\nOpgaven med at lægge coating ud på højtalermembraner for DALI har resulteret i et nyt system, som gør det nemmere at få en robot til at dispensere flere former for flydende materialer præcist på et emne.\n- Det, vi er kommet frem til, er ikke en specialløsning, men en generel dispenseringsløsning til programmering af robotten. Vi har arbejdet på at få robotten til at bevæge sig bedst muligt i en coatingproces, hvor robottens bevægelsesbaner er meget komplekse, siger Andreas Holmetoft Lyder.\n- Robotten snakker samtidig sammen med selve dispenseringsværktøjet, der styrer, hvor meget materiale der coates med, og hvor på emnet det skal ligge. I sidste ende skal brugeren blot bekymre sig om selve processen, tilføjer han.\nProjektet er en del af det EU-finansierede ROBOTT-NET, hvor DALI har ansøgt og fået en voucher til deres robotidé. Voucheren giver adgang til ca. 400 timers gratis konsulenthjælp fra nogle af de bedste GTS-institutter i Europa.\nSe DALIs voucher på robott-net.eu, hvor du også kan se de mange andre spændende voucher-projekter.\nSikkerhedstest af kollaborative robotter\nRobotmiljø skaber nye muligheder\nLinak rykker robotter ind til sine medarbejdere som en tredje hånd\nSådan tænker du kollaborative robotter ind i din produktion\nSamarbejdende robotter skal være lettere at sikkerhedsgodkende\nDanmark er fuld af robotteknologiske idéer\nDen perfekte lagerassistent: Pakkerobot kan reducere spildtid\nDeep learning: Robotter kan lære som nyfødte


Analoger creme Argosulfan - Komplikationer\nArgosulfan (creme) Vurdering: 131\nArgosulfan - ekstern anvendelse af antibakterielle fløde til healing forbrændinger, trofiske og purulent sår, men beskytter også mod infektion og reducerer smerte oschuscheniya.Sredstvo fremstillet i form af en creme, af aluminium i rørene i 15 gram. Udgiver - kompaniya.Aktivny creme komponent - sulfathiazol sølvsalt 20 mg / 1 gramm.Argosulfan kontraindiceret under graviditet og amning, da der er andre bivirkninger og kontraindikationer..\nStreptocid er et bredspektret antibakterielt middel. Fremstillet af det russiske firma "Nizhfarm". Solgt i aluminiumrør på 30 gram. Det aktive stof i streptocid er sulfonamid. Til prisen Streptocid viser sig også at være meget mere rentabel end Argosulfan. Lægemidlet har kontraindikationer og bivirkninger, så du skal konsultere en læge før brug.\nDermazin (creme) → erstatning Vurdering: 138\nNizhfarm (Rusland) Streptocid er et bredspektret antibakterielt middel. Fremstillet af det russiske firma "Nizhfarm". Solgt i aluminiumrør på 30 gram. Det aktive stof i streptocid er sulfonamid. Til prisen Streptocid viser sig også at være meget mere rentabel end Argosulfan. Lægemidlet har kontraindikationer og bivirkninger, så du skal konsultere en læge før brug.\nProducent: Tallinn Pharmaceutical Plant (Estland)\nSalve 50 g. Pris fra 321 rubler\nSulfargin priser i online apoteker\nArgosulfan | Russiske analoger af stoffer med priser og anmeldelser\nLægemiddel med antibakteriel virkning til ekstern brug\nDel af cremen sulfanilamid - sulfathiazol sølv - et bakteriostatisk antimikrobielt middel har et bredt spektrum af antibakteriel virkning over for grampositive og gramnegative bakterier.\nMekanismen for antimikrobiel virkning sulfathiazol - hæmning af vækst og formering af mikrober - er forbundet med en kompetitiv antagonisme med para-aminobenzoesyre og inhibering digidropteroatsintetazy, som afbryder syntesen af dihydrofolinsyre og til sidst dets aktive metabolit - tetrahydrofolinsyre påkrævet til syntesen af puriner og pyrimidiner mikrobielle celler. Stede i præparatet af sølvioner forbedre antibakteriel sulfanilamid - de inhiberer væksten og delingen af bakterier ved binding af deoxyribonukleinsyre mikroorganismeceller. Derudover svækker sølvioner de sensibiliserende egenskaber af sulfanilamidanilamid.\nKontraindikationer: prematuritet, barndom op til 2 måneder (på grund af risikoen for udvikling af "nuklear" gulsot).\nForholdsregler bør ordineres til patienter med nedsat nyrefunktion.\nForholdsregler bør ordineres til patienter med nedsat leverfunktion.\nBeskrivelse af stoffet ARGOSULFAN er baseret på officielt godkendte brugsanvisninger og godkendt af producenten.\nLægemidlet kommer i form af en 2% fløde, der repræsenterer en homogen masse af hvid eller hvid med en skygge fra lysegrå til lyserød.\nHjælpestoffer af stoffet:\nKaliumdihydrophosphat - 1,178 mg;\nVand d / og - op til 1 g.\nArgosulfan creme sælges i aluminiumrør på 15 eller 40 g, pakket i papemballager på 1 stk.\nLægemidlet indgives på alle grader af forbrændinger af enhver oprindelse (herunder solenergi, termisk, stråling, elektrisk strøm, kemiske), septiske sår, lille husholdning skade (hudafskrabninger, cuts).\nEffektiv brug Argosulfan med trofiske sår af forskellig ætiologi skinneben, herunder tilintetgørelse endarteritis, erysipelas, kronisk venøs insufficiens, diabetes angiopati.\nDerudover er cremen brugt til frostbite, bedsores, mikrobial eksem, impetigo, streptostaphilodermia, enkel kontakt og inficeret dermatitis.\nKontraindikationer til brugen af Argosulfan er:\nForløbet og barndommen op til to måneder (på grund af risikoen for udvikling af "nuklear" gulsot);\nOverfølsomhed over for sølv sulfathiazol og andre sulfonamider.\nDosering og administration Argosulfan\nCreme Argosulfan beregnet til ekstern brug. Det kan anvendes til åben hud eller bruge en okklusiv (lufttæt) dressing. Det berørte hudområde skal først rengøres, og derefter i en steril tilstand påføres creme.\nNår våde sår (med dannelse af ekssudat) før påføring Argosulfan hud behandlet med en 3% vandig borsyreopløsning eller en 0,1% opløsning af chlorhexidin.\nCremen påføres det berørte område med et lag på 2-3 mm tykt, indtil vævene er helt helede, og i tilfælde af hudtransplantation, indtil såroverfladen er klar til kirurgi. Under behandlingen med Argosulfan bør cremen fuldstændigt dække hudens beskadigede overflade.\nVarigheden af behandlingen og dosis af lægemidlet bestemmes individuelt i hvert tilfælde.\nInstruktionerne til Argosulfanu sagde, at cremen skal anvendes fra 1 til 3 gange om dagen med en maksimal daglig dosis bør ikke overstige 25, den maksimale varighed af behandling - 2 måneder.\nI sjældne tilfælde er allergiske reaktioner mulige på huden. Nogle gange kan der på irritationsstedet forekomme irritation, der manifesteres af en brændende fornemmelse.\nMed langvarig brug Argosulfan mulige ændringer i blodet, som er karakteristiske for alle system sulfonamider (agranulocytose, leukopeni et al.) Og deskvamative dermatitis.\nDer skal tages forsigtighed ved anvendelse af cremen til chokpatienter med omfattende forbrændinger, da der ikke er mulighed for at indsamle fuldstændige allergiske oplysninger.\nVed langtidsbehandling bør monitoreres indikatorer for blodplasma, især niveauet af sulfathiazol. Først og fremmest vedrører det patienter med sygdomme i nyrerne og leveren.\nManualen til Argosulfan siger, at den ikke påvirker evnen til at føre motorkøretøjer og kan anvendes til patienter, hvis aktivitet er forbundet med øget opmærksomhedskoncentration.\nIfølge instruktionerne opbevares Argosulfan utilgængeligt for børn ved en temperatur på op til 25 ° C. Cream kan ikke fryses.\nArgosulfan creme er et antibakterielt lægemiddel til aktuelt brug, der fremmer sårheling (brænd, trofisk, purulent, etc.).\n), Giver en effektiv beskyttelse mod infektion af sår, lindrer smerter og brændende fornemmelse i såret, reducerer den tid af behandlingen, og udarbejdelse af et sår til hudtransplantation, hvilket fører til sårheling i mange tilfælde, hvilket eliminerer behovet for transplantation.\n- inhibere vækst og reproduktion af bakterier forbundet med en kompetitiv antagonisme med para-aminobenzoesyre og digidropteroatsintetazy inhibering, der fører til afbrydelse af syntesen af dihydrofolinsyre og til sidst dets aktive metabolit - tetrahydrofolinsyre påkrævet til syntesen af puriner og pyrimidiner mikrobielle celler. Stede i præparatet af sølvioner amplificere tocifrede gange antibakteriel sulfanilamid - de inhiberer væksten og delingen af bakterier ved binding af deoxyribonukleinsyre mikroorganismeceller. Derudover svækker sølvioner de sensibiliserende egenskaber af sulfanilamid.\nHudallergiske reaktioner. Nogle gange er irritation mulig, manifesteret ved brænding i stedet for cremen. Ved langvarig brug af Argosulfan kan der forekomme blodforandringer, som er karakteristiske for systemiske sulfonamider (for eksempel leukopeni), desquamative dermatitis.\nTilfælde af overdosering er ikke markeret. Det anbefales ikke at bruge andre lokale lægemidler. Folinsyre og dets strukturelle analoger (for eksempel procain) reducerer antimikrobielle virkninger af sulfathiazol.\nPå baggrund af langvarig anvendelse i store områder af huden bør serumniveauerne af sulfathiazol overvåges, især i tilfælde af nyre- og leversygdomme.\nDer skal udvises forsigtighed ved applikation til patienter i chok med omfattende forbrændinger på grund af umuligheden af at indsamle en fuldstændig allergologisk historie.\nOpbevares ved en temperatur ikke højere end 25 ° С, må ikke fryses. Hold dig væk fra børn.2 år. Må ikke anvendes efter udløbsdatoen, der er trykt på pakningen.\nSølvbaseret argosulfan - hvordan man korrekt anvender, bruger, kontraindikationer og anmeldelser\nOm nødvendigt ødelægge bakterier på overfladen af et sår eller brænde for at fremskynde regenereringsprocessen for skadede væv, læger ordinerer en creme baseret på sølv.\nLægemidlet har bakteriedræbende, antimikrobielle, analgetiske egenskaber, beregnet til anvendelse eksternt.\nInden du bruger det, bør du rådføre dig med din læge individuelt, fjerne medicinske kontraindikationer, minimere risikoen for bivirkninger.\nLægemidlet Argosulfan tilhører den farmakologiske gruppe af lægemidler med antibakteriel virkning til ekstern brug.\nLægemidlet har en omfattende aktivitetsradius, den terapeutiske virkning har til formål at undertrykke den patogene infektion af forbrændinger, trofiske, purulente sår.\nSalve Argosulfan ordineres som et uafhængigt lægemiddel og som led i en kombinationsbehandling. I sidstnævnte tilfælde er det vigtigt at overveje funktionerne i lægemiddelinteraktioner.\nLægemidlet fremstilles i form af en creme med en ensartet konsistens af hvid eller lysegrå farve. Den medicinske sammensætning er pakket i aluminiumrør på 15 g eller 40 g hver, derudover pakkes i en papkasse med instruktioner til brug. Sammensætningen af den kemiske formel Argosulfan giver en stabil terapeutisk og profylaktisk virkning:\nArgosulfan analoger og priser\nFenistil pentsivir farvning\nCreme 2% 40g\nsulfathiazol sølv salt 20 mg\nbasiske komponenter: flydende paraffin; cetostearylalkohol; vaseline; natriumlaurylsulfat; glycerol; propylhydroxybenzoat; methylhydroxybenzoat; kaliumhydrogenphosphat; natriumdihydrophosphat; vand til injektion\nDel af cremen sulfanilamid - sulfathiazol har et bredt antibakterielt spektrum bakteriostatisk virkning over for grampositive og gramnegative bakterier. Mekanismen for antimikrobiel virkning sulfathiazol - hæmning af mikrobiel vækst og reproduktion - er forbundet med en kompetitiv antagonisme med PABA og inhibering digidropteroatsintetazy, som afbryder syntesen af dihydrofolinsyre og til sidst dets aktive metabolit - tetrahydrofolinsyre påkrævet til syntesen af puriner og pyrimidiner mikrobielle celler. Stede i præparatet af sølvioner amplificere tocifrede gange antibakteriel sulfanilamid - de inhiberer væksten og delingen af bakterier ved at binde til mikrobe-DNA. Derudover svækker sølvioner de sensibiliserende egenskaber af sulfanilamid.\nOverfølsomhed (inklusive andre sulfonamider), medfødt mangel på glucose-6-phosphat dehydrogenase, tidlig barndom (nyfødte og spædbørn op til 2 måneder, for tidlige babyer) på grund af risikoen for udvikling af nuklear gulsot.\nHudallergiske reaktioner. Nogle gange er irritation mulig, manifesteret ved brænding i stedet for cremen. Ved langvarig brug kan der forekomme ændringer i blodet, som er karakteristiske for systemiske sulfonamider (for eksempel leukopeni), desquamative dermatitis.\nAnbefales ikke til brug sammen med andre topiske lægemidler. Folinsyre og dens strukturelle analoger (for eksempel procaine) er i stand til at svække antimikrobielle virkninger af sulfathiazol.\nVær forsigtig, når du anvender chokpatienter med omfattende forbrændinger på grund af umuligheden af at indsamle en fuldstændig allergologisk historie.\nArgosulfan creme, appliceret topisk, forårsager ikke mørkere hud og linned.\nBegrænser ikke den psykofysiske evne, evnen til at kontrollere køretøjer og vedligeholde maskiner i bevægelse.\nVed en temperatur ikke højere end 25 ° C (frys ikke). Opbevares utilgængeligt for børn.\nArgosulfan (creme) Vurdering: 122\nStreptocid (salve) → erstatning Rating: 187 Up\nStreptocid er et bredspektret antibakterielt middel. Fremstillet af det russiske firma Nizhfarm. Solgt i aluminiumrør på 30 gram. Sulfanilamid virker som et aktivt stof i streptocid. Til prisen Streptocid viser sig også meget billigere end Argosulfan. Lægemidlet har kontraindikationer og bivirkninger, så du bør konsultere en læge før brug.\nSom det løb i lang tid på asfalten i shorts og faldt. Stramt strikkede benene. En dag senere begyndte pyoderma. Jeg gik til klinikken. Lægen sagde at smøre enten levomekolom eller streptotsidom. Tog streptotsid. Resultatet opfyldte ikke forventningerne og var generelt næsten nul. Smurt efter instruktionerne fandt jeg ikke nogen specielle resultater som nogen supervirkninger. Salven blev påført i tre dage. Det er godt, at nogle reaktioner ikke startede, i hvert fald tak. Så begyndte han at lave bad af kaliumpermanganat og smøre med levomekol, en anden ting. Kort sagt går stoffet ikke godt. Det er forståeligt, for sådanne pennies vil ingen midler sandsynligvis ikke have nogen gode virkninger.\nMin bekendtskab med streptocidal salve begyndte med anbefaling fra en apotek på apoteket. En purulent pose syntes på benet. Efter at pus kom ud, tog huden en tør skorpe, at det var simpelthen umuligt at bære sko, ikke at bære en sok. Og efter at have forsøgt denne salve, om morgenen var det meget lettere at benet, og huden blev lidt blødere. Anvendes et tyndt lag, ikke gnides. Han anvendte ikke et bandage, han ventede på at blive absorberet. Og efter ti dages ansøgning blev man helt fri af en tørskal. Køber det, håbede ikke at hun kunne hjælpe mig. I sin sammensætning indeholder salven streptocid. Prisen er acceptabel, overstiger ikke hundrede rubler.\nI øjeblikket er Streptocid altid i førstehjælpskassen. Før hun brugte sådanne salver som Solcoseryl og Levomekol, men som praksis har vist, er de gode, men de er meget dyrere og helbreder sår lidt længere. Efter dem, på råd fra en ven, brugte hun Streptocid i form af tabletter. Kun de var nødt til at blive grundlagt til et pulvers tilstand, og så blev såret fyldt med det. Men denne metode er ikke særlig praktisk, da ikke hele mængden af pulver forbliver i det berørte område - noget af det smuldrer. Og så snart jeg fandt ud af apoteket, at det viste sig at have dette lægemiddel som en salve, købte jeg det straks. I flere år har jeg kun brugt det, og jeg vil ikke handle for noget andet i fremtiden. Hvis du tager små udskæringer, sår eller bumser, så er en dag tilstrækkelig til, at de forsvinder. Men når jeg skar min finger med et blik på benet, helbredes det på bare fem dage. Påfør salven er nødvendig, selvfølgelig mindst tre gange om dagen for dette, og ikke en gang smøre og vente på et mirakel.\nGod salve, kendt for alle mennesker over 50 år. Healer ganske effektivt, det vigtigste er at kunne anvende et bandage. Alle salver kræver udskiftning af dressingen som skrevet i annotationen til den, ellers kan der være den modsatte virkning. Mange gange brugt det. Eller blot trykket en streptocidpille og dryppede på såret, da det ikke var muligt at købe salven.\nMange af os står over for problemet med små sår på næsen og skrælningen af huden, efter en forkølelse. Dette er naturligt: næsen er våd, og vi tørrer sputumet med et lommetørklæde, som følge heraf er der irritation. Konstant brugt børnecreme til helbredelse, men processen varede længe. En ven rådgav tidstestet Streptocidal salve. Find det var ikke et problem, da det sælges i et apotek. Salven perfekt fugter huden og fremmer helbredelse af sår på grund af den olieholdige gelé indeholdt i den. Et par dage efter ansøgningens begyndelse forsvandt skrælningen, og sårene begyndte at helbrede. Holdbarhed på et rør på 5 år, nok i lang tid, meget økonomisk at bruge. Det påføres med et tyndt lag på den beskadigede hud, efterlader ikke mærker ved at røre tøjet. Billig og effektiv måde. tid-testet.\nDermazin (creme) → erstatning Rating: 117 Up\nDenne side indeholder en liste over alle argosulfananaloger i sammensætning og anvendelse. En liste over billige analoger, samt du kan sammenligne priserne på apoteker.\nDen billigste analog Argosulfan: Streptocid\nDen mest populære analoge Argosulfan: Streptocid\nATC Klassificering: Sølv Sulfathiazol\nBillige analoger Argosulfan\nVed beregning af omkostningerne ved billige Argosulfan-analoger blev den minimumspris, der blev fundet i apoteks prislister, taget i betragtning.\nPopulære analoger Argosulfan\nAlle analoger Argosulfan\nPå nedenstående steder kan du finde priser på Argosulfan og finde ud af om der er et apotek i nærheden.\nArgosulfan - brugsanvisninger, anmeldelser, analoger og former for frigivelse (creme eller salve 2% til udendørs brug med sølv) medicin til behandling af forbrændinger, tryksår, trofasår hos voksne, børn og under graviditet\nI denne artikel kan du læse instruktionerne til brug af stoffet Argosulfan. Præsenterede anmeldelser af besøgende på webstedet - forbrugerne af denne medicin samt udtalelser fra medicinske eksperter om brugen af Argosulfan med sølv i deres praksis. En stor anmodning om at tilføje din feedback om stoffet mere aktivt: medicinen hjalp eller hjalp ikke med at slippe af med sygdommen, hvilke komplikationer og bivirkninger blev observeret, måske ikke angivet af fabrikanten i annotationen. Analoger af Argosulfan i nærvær af tilgængelige strukturelle analoger. Anvendes til behandling af forbrændinger, bedsores, trophic ulcer hos voksne, børn, såvel som under graviditet og amning.\nArgosulfan - et lægemiddel med antibakteriel virkning til ekstern brug.\nDel af cremen sulfanilamid - sulfathiazol sølv - et bakteriostatisk antimikrobielt middel har et bredt spektrum af antibakteriel virkning over for grampositive og gramnegative bakterier. Mekanismen for antimikrobiel virkning sulfathiazol - hæmning af vækst og formering af mikrober - er forbundet med en kompetitiv antagonisme med para-aminobenzoesyre og inhibering digidropteroatsintetazy, som afbryder syntesen af dihydrofolinsyre og til sidst dets aktive metabolit - tetrahydrofolinsyre påkrævet til syntesen af puriner og pyrimidiner mikrobielle celler. Stede i præparatet af sølvioner forbedre antibakteriel sulfanilamid - de inhiberer væksten og delingen af bakterier ved binding af deoxyribonukleinsyre mikroorganismeceller. Derudover svækker sølvioner de sensibiliserende egenskaber af sulfanilamid.\nSulfatiazol sølv + hjælpestoffer.\nIndeholdt i præparatet af sølv sulfathiazol, har ringe opløselighed, hvorved efter topisk påføring koncentration af det aktive stof i et sår permanent holdes på samme niveau. Kun en lille mængde sølv sulfathiazol er i blodbanen, hvorefter den gennemgår acetylering i leveren. I urinen er i form af inaktive metabolitter og delvist uændret. Sølv sulfathiazolabsorption øges efter påføring på omfattende såroverflader.\nforbrændinger af alle grader af ethiologi (herunder termisk, sol, kemisk, elektrisk strøm, stråling);\ninficeret dermatitis, enkel kontaktdermatitis, impetigo, mikrobielt eksem, streptostaphyloderma;\ntrophic ulcers i underbenet af forskellige genese (herunder kronisk venøsinsufficiens, udslettende endarteritis, angiopatier med diabetes mellitus, erysipelas).\nCreme til ekstern brug 2% (undertiden fejlagtigt kaldet en salve eller gel).\nlokale reaktioner (brænding, kløe, hudskylning);\nleukopeni, desquamatøs dermatitis (med langvarig anvendelse).\nprematuritet, barndom op til 2 måneder (på grund af risikoen for udvikling af "nukleart" gulsot);\nKontraindiceret til premature babyer og spædbørn under 2 måneder (på grund af risikoen for "nuklear" gulsot).\nAnaloger om den terapeutiske virkning (midler til behandling af solskoldning):\nKvotlan gel genoprette ansigt og krop (Herpes gel);\nKvotlan genopretter gel til ansigt og krop (acne gel);\nKvotlan serviet antiseptisk sterilt;\nKvotlan serviet til forbrændinger;\nKvotlan serviet fra bedsores;\nTemperatur 38-38,9 hos voksne forårsager og hvad man skal gøre


Moren fotograferer sønnen i bilen – da han dør 2 uger senere afsløres detaljen alle bør opdage | Newsner\nMoren fotograferer sønnen i bilen – da han dør 2 uger senere afsløres detaljen alle bør opdage\nVed Newsner 8 maj 2017\nDet vigtigste for alle forældre er at beskytte deres børn fra farer, uanset hvad det kan tænkes at være.\nSådan var det også for denne mor fra Louisiana, USA. Holly Wagner troede, at hun gjorde alting rigtigt, lige indtil det frygtelige skete.\nDet var den 27. april 2013, at Hollys kæreste sad i bilen med Hollys to sønner, som begge var spændt fast i autostole på bagsædet. Connor på 3 år og lille Cameron på bare 11 måneder.\nPludselig indså kæresten, at han havde misset et stopskilt og forsøgte at vende om, men det var for sent og kollisionen var et faktum.\nAlle tre i bilen blev skadet og ført til sygehuset. Kæresten og Connor fik alvorlige men ikke livstruende skader, mens det gik meget værre for Cameron.\nHan fik så alvorlige skader, at han ikke stod til at redde, og Holly skulle snart træffe det umulige valg, om han skulle holdes i live ved hjælp af maskiner eller ej.\nHolly fik at vide, at Cameron ikke ville overleve uanset hvad, men at han ville lide mindre, hvis de slukkede for maskinerne. Holly ville ikke se sin søn lide, og den 13. maj 2013 gik Cameron bort i sine mors arme.\nPolitiet forklarede Holly, at det var på grund af, at autostolen var for stor, og at selen sad for højt og for løst i autostolen, at Cameron ikke overlevede.\nDet viste sig desuden, at autostolens fremadvendte placering kan have haft stor betydning.\n"Undersøgelser har vist, at den bagudvendte autostol er 5 gange så sikker som en fremadvendt autostol. Ved et sammenstød fordeles påvirkningen af kroppen langt bedre i en bagudvendt autostol," skriver FDM på deres hjemmeside.\nTo uger inden ulykken havde Holly lagt et billede ud på nettet af Cameron, hvor han sov i sin autostolen, som vendte forkert. Hun havde på det tidspunkt ingen anelse om, at noget var galt.\nNu advarer Holly andre forældre mod farerne ved at benytte en autostol forkert. Via en Facebook-side viser hun, hvordan man transporterer sit barn på den rigtige måde.\nHer kan du se en video om Camerons tragiske skæbne:\nDel gerne denne artikel med dine venner på Facebook, så flere kan blive opmærksomme på vigtigheden af at bruge en autostol rigtigt.\n17-årig bemærker en lille pige i supermarkedet - opdager pludselig at der står en pædofil ved siden af hende\nFlypassagererne er trætte af at vente – så går en mand hen til gaten og gør det utænkelige\nChris blev født uden arme og ben – arbejder på bondegård og inspirerer alle med sin styrke\nKvinden blev dumpet fordi hun “var for fed” – se nu hendes dræbende svar til daten\nMoren har samme frisure i 23 år og får en makeover, resultatet får datteren til at skrige højlydt\nKræftsyg pige klipper sit lange hår af, den totale forvandling chokerer alle


TORBEN M. SOLO\nSUN DANCE - VELKOMMEN\nSUN DANCE DUO\nSHOW4KIDS - FOR BØRN\nSENIOR UNDERHOLDNING & VISER\nSUN DANCE TRIO\nLYDEKSEMPLER NEDERST PÅ SIDEN\nTorben M spiller meget et varieret repertoire, og startede i duo'en Sun Dance i 1990 - men har i de seneste 10 år også fungeret som solo-musiker.\nTorben M solo spiller keyboard, guitar og synger.\nEt standard arrangements varighed: 18.30-01.00 (man må dog gerne begynde kl. 18.00), før kl. 18.00 og efter kl. 01.00 beregnes ekstratid og der påberegnes min. 30 min. Selvom et arrangement normalt er baseret på det "voksne publikum", så laver Torben M også professionel børneunderholdning og senior-vise-syng-med underholdning, og dette giver mulighed for, at også børn og seniorer kan blive tilgodeset til Jeres arrangement.... - hvis det er Jeres ønske at disse typer underholdning "puttes ind" i Jeres fest, siger I endelig til. Det står der meget mere om på hjemmesiden. HUSK at du også kan bestille Torben M. som DUO MED SANGERINDE - med to på scenen udvides repertoiret naturligvis en del, og to på scenen giver selvfølgelig mere "liv" end en enkelt person.\nDinner-musikken er afdæmpet og tilbagetrukket - og indeholder hovedsagligt instrumental musik. Der spilles så vidt muligt naturligvis med på omdelte sange - men send dem RIGTIG gerne et par dage i forvejen.\nDer spilles som udgangspunkt IKKE skålesange og syng-med-poutporier....mens hvis det ønskes, siger man bare til. Der findes lydprøver med et lille udsnit af det store Dinner-repertoire her på hjemmesiden (PÅ VEJ).\nDanse-musikken tilpasses dagens publikum, og det plejer ikke at være et problem at fylde dansegulvet. Danserepertoiret er nemlig STORT, og spænder meget vidt! Det rammer faktisk altid plet. Der er lydprøver på Repetoiret her på hjemmesiden.\nMusikanlægget er tilpasset arrangementet - og det kan både reduceres eller udvides. Det er professionelt lyd og lysudstyr, som sikrer en super god lyd. Pladsmæssigt er det optimalt at lave ca 2 x 4meter til Torben M - pladsmæssigt er Torben M dog fleksibel. Er der en scene, er det fint - men er scenen alt for høj, så kan det være en ulempe, da man "mister" kontakten med publikum.\nArrangemnetets afvikling foregår typisk på følgende måde:\n1. Standardmæssigt begynder Dinner-delen kl. 18.30 (tidligst kl. 18.00 indenfor standard-prisen), og der spilles afdæmpet musik fra det tidspunkt gæsterne sætter sig ved bordet.\n2. Efter afsluttet spisning skal gæsterne ofte "strække ben", der skal ryddes service af bordene, klargørers til kaffe, og derfor holdes en lille naturlig pause, hvor værtsparret sørger for, at der serveres en "lille bid mad" til musikken.\n3. Dansemusikken begynder, og der er fuld fart på dansegulvet og snakken går ved bordene - og der kan naturligvis ønskes diverse sange. Musikken vil under dansen være en del mere fremtrædende, så stemningen løftes og dansetakten bedre kan findes.\n4. Standardmæssigt afsluttes arrangementet kl. 01.00. Ønskes der dansemusik efter kl. 01.00, er dette naturligvis muligt - men HUSK at aftale med restautøren/køkkenet, da det klart anbefales, at natmaden IKKE serveres før dansemusikken er helt afsluttet. Der afregnes KONTANT umiddelbart efter arrangementets afslutning....hvis ikke andet er aftalt!\nFOTO: Torben Mortensen & Pernille Riis\nFORSIDEN - TRYK HER


Svar på tiltale: ”Racisme hører ingen steder hjemme” - Vores Brabrand\nHer er du: Forside / Brabrand / Svar på tiltale: ”Racisme hører ingen steder hjemme”\nSvar på tiltale: ”Racisme hører ingen steder hjemme”\n“Fuglebakken KFUM har altid haft, og har fortsat, et godt forhold til Vatanspor,” skriver Fuglebakken KFUM´s ledelse i kommentaren. Her en situation fra et tidligere opgør mellem de to klubber.\n”Vi tager som klub skarp afstand fra alle former for racisme, og derfor ser vi også på denne sag med stor alvor,” skriver Fuglebakkens ledelse i en udtalelse efter episoden lørdag, hvor Vatanspors spillere oplevede et eksempel på racisme efter det indbyrdes opgør i Jyllandsserien. Læs hele udtalelsen her.\n“Jyllandsseriekampen d. 5/9 mod Vatanspor blev desværre overskygget af en trist episode efter slutfløjt.\nFuglebakken KFUM ligger i et område præget af stor diversitet . Vi er som klub ansvarlige for, at alle føler sig velkomne hos os, medlemmer som gæster. høj som lav. Vores medlemmer repræsenterer mange baggrunde, og som klub er vi derfor et produkt af mangfoldigheden. Det er en forudsætning som medlem i Fuglebakken, at man accepterer og respekterer folk med anden baggrund end en selv – uagtet om det er etnisk, socioøkonomisk eller\naf anden art.\nFuglebakken KFUM har altid haft, og har fortsat, et godt forhold til Vatanspor. Årelang rivalisering på banen har udviklet sig til venskaber på tværs af klubber, og vi er altid blevet mødt med respekt, når vi har gæstet Vatanspor.\nRacisme hører ingen steder hjemme. Det er aldrig acceptabelt at ytre sig racistisk, og ligesom alt anden fornærmende og stødende sprogbrug på banen, skal det ifølge fodboldlovens § 12 straffes med en udvisning.\nDet, uagtet hvilken stødende og fornærmende sprogbrug som er blevet brugt forinden. Vi tager som klub skarp afstand fra alle former for racisme, og derfor ser vi også på denne sag med stor alvor.\nVi har på baggrund af en intern undersøgelse og samtaler med medlemmer, tilskuere og andre tilstedeværende ikke kunnet identificere en racistisk udtalelse fra Fuglebakkenspillere. Der er ingen tvivl om, at der er blevet sagt mindre pæne ting i kampens hede, og vi er kede af det efterspil, kampen har fået.\nVi har i samarbejde med Vatanspor indledt en dialog om, hvordan vi kommer videre fra denne sag. Hverken truende adfærd eller fornærmende sprogbrug skal ødelægge vores klubbers gode forhold. Derudover står vi til rådighed for DBU i tilfælde af en yderligere undersøgelse.”\nVatanspor indberetter modspiller for racisme\nFiled Under: Brabrand, Kultur, Sport Tagged With: DBU Jylland, Fodbold, fpb, Fuglebakken, racisme, Vatanspor


transportnyhederne.dk » Vejtransport » ITD har stævnet EU-Kommissionen i spørgsmålet om statsstøtte til PostNord\nITD har stævnet EU-Kommissionen i spørgsmålet om statsstøtte til PostNord\nFredag 21. september 2018 kl: 14:17\nTransportorganisationen ITD har sammen med Danske Fragtmænd A/S taget EU-Kommissionens afgørelse af 28. maj i år om ny statsstøtte til Post Danmark videre til EU-domstolen. ITD og Danske Fragtmænd A/S mener, at EU-Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad har underbygget sin holdning om, at den påtænkte statsstøtte ikke vil forvride konkurrencen med de private vognmænd\nMed stævningen vil ITD og Danske Fragtmænd have EU-Domstolen til at tage stilling til, om EU-Kommissionen’s afgørelse af 28. maj i år om ny statsstøtte til Post Danmark holder i retten.\nITD og Danske Fragtmænd A/S mener også, at EU-Kommissionen overser det, som ITD og Danske Fragtmænd betegner som væsentlige fakta.\nSagen føres af ITD's advokat, Lena Sandberg, fra firmaet Gibson, Dunn & Crutcher LLP.\nHovedpunkter i ITD's stævning:\nITD indgav i november sidste år en officiel klage til EU-kommissionen vedrørende planlagt statsstøtte fra henholdsvis den danske og den svenske stat til Post Danmark. Klagen omhandlede overkompensation til afskedigelse af tjenestemænd i Post Danmark, fremtidige kapitaltilskud til dækning af Post Danmarks løbende underskud og befordringspligten samt fire former for tidligere tildelt ulovlig støtte.\nEU-Kommissionen meddelte den 28. maj 2018 i en pressemeddelelse, at man godkender de danske myndigheders kompensation for befordringspligt til Post Danmark i 2017-19. EU-Kommissionen fandt kompensationen i overensstemmelse med EU's statsstøtteregler om kompensation for offentlig tjeneste - også selv om pengene rent faktisk anvendes til andet end befordringspligten, nemlig afskedigelse af tidligere tjenestemænd.\nSamtidig fremgik det af beslutningen, at EU-Kommissionen tilbageviser ITD's fire klagepunkter, som drejer sig om en gratis statsgaranti til Post Danmark, momsfritagelse for de netbutikker som er kunder hos Post Danmark, krydssubsidiering mellem befordringspligtige aktiviteter og konkurrence-udsatte aktiviteter samt et kapitaltilskud på 1 milliard kroner givet i februar 2017.\nDet skal for en god ordens skyld nævnes, at PostNord ikke er den eneste statsejede virksomhed på transport- og logistikområdet. Den norske stat ejer for eksempel transport- og logistikvirksomheden Bring gennem det norske postvæsen - Posten Norge.


I Ljubljana besøger Anne-Vibeke både den gamle borg, der ligger højt hævet over byen samt den gamle bydel ved floden Ljubljanica og dens mange smukke broer. Herfra går turen videre op i bjergene til Triglav Nationalpark, hvor Anne-Vibeke finder en lille primitiv campingplads lige ned til Bohinjsko-søen. Det er udgangspunkt for vandreture til Savica-vandfaldet og op til Vogel Ski Resort. Slovenien er verdenskendt for sine mange grotter, og Anne-Vibeke besøger grotten Škocjan-grotten i forbindelse med et besøg på Adria-fabrikken, hvor hun møder 50 danske campister, der er på ferie i området. Undervejs giver Anne-Vibeke også gode campingtips til campingferie i Slovenien på denne årstid.\nProgrammet blev sendt gang mandag den 4.12.2017 kl. 21.25 dk4.


// // // Bogblogger.dk – Boganmeldelser på nettet » Lee Child: Rent Personligt\nSkrevet af Karen Rosenfeldt den 27. februar 2018 – 07:25Ingen kommentarer\nSå er der endnu engang action for alle pengene i den nye Jack Reacher-bog Rent Personligt. Det er en af de virkelig gode i serien, fyldt med tør humor og til en forandring ikke en, der foregår i en lille amerikansk udørk, men i forskellige europæiske storbyer.\nReacher bliver sendt til Paris og London, da en snigskytte, han tidligere har fået fængslet for mord, nu er løsladt og formodes at stå bag et mislykket attentat mod den franske præsident i Paris. Han er i selskab med en smuk kvinde, Casey Nice, og vanen tro går han sine egne vegne. Denne gang ikke til Reachers øverstbefalendes ærgrelse, for det gælder om at finde attentatmanden, inden han slår til mod G8-topmødet i London, som menes at være hans næste mål.\nReacher og Nice tager til London, men det står hurtigt klart, at der er mange i byen, der ikke ønsker, at de skal finde attentatmanden. Han får nemlig hjælp af den londonske underverden, og det går langsomt op for Reacher, at alt måske ikke er, som det ser ud til ved første øjekast.\nReacher lever efter devisen slå først, spørg bagefter, hvilket sikrer masser af action gennem hele bogen. Derudover er der flere sjove karakterer med, som er noget anderledes, end hvad vi er vant til at se. Både engelske gangstere, russiske agenter, snigskytter og andre påfaldende personligheder. Er du fan af Lee Childs actionhelt, kan du glæde dig til denne.\nLæs også gerne anmeldelse af samme forfatters Ingen vej tilbage og Den rette mand.\nLee Child: Rent Personligt, Forlaget Jentas, 398 sider, august 2017


Mine forældre kom til Auning i 1935, som ungt købmandspar, fra Skader, hvor de også havde drevet en købmandsbutik i nogle få år, lige ved åen som går igennem Skader.\nKirkegade 2, som Herman og Lilly Christiansen købte i 1935.\nHer i Vestergade 9 boede malermester Marius Mogensen.\nMøbelfabrikken som Herman bl.a. arbejde på\nSvend Christiansen er udlært murer ved Knud Søgaard Poulsen.\nVognmand Alfred Madsen boede her i Vestergade 16.\nCaltex-tanken, Vestergade 42, som Ejvind Madsen driv i en periode.\nVestergade 25 efter renoveringen i 2007.\nDe overtog Richard Foersoms butik i Kirkegade 2, det var hestehandler J. C. Jensen som ejede bygningerne. Min far, Herman Christiansen, drev butikken frem til 1939, hvor han købte Vestergade 25, for at starte køreskole med bil og motorcykler.\nMin mor var pianist, og spillede til baller og familiefester, sammen med andre musikere fra omegnen, bl.a. Marius Mogensen, som jo samtidig var malermester og ejede Vestergade 9, han spillede violin, trommer og harmonika, som jeg husker det.\nVed krigsudbruddet blev min fars skolevogn klodset op, og kom ikke ud at køre igen før krigen var slut. I krigsårene arbejdede min far i tørvemoserne, jeg husker at han har fortalt at han kørte dyndvogn.\nHan var også på møbelfabrikken da den blev saboteret. Han drev køreskole med bil og 3 nimbus motorcykler, som han også udlejede, indtil ca. 1960, hvor han begyndte at arbejde som lønmodtager, hovedsageligt på Pindstrup Mosebrug og senere Novopan.\nHan boede i Vestergade 25 indtil sin død i 2007, 99 år gammel. Det må jo nok siges at være lidt af en rekord, at bo i det samme hus i 68 år, og få naboerne skiftet ud op til flere gange.\nHan havde købt 3 ekstra grunde da Møllevænget blev udstykket, hvoraf han senere solgte de 2. Den 3. som ligger nabo til hans eget, brugte han til sin bigård. Han gik meget op i biavl, og solgte honning. Han gik altid under navnet Honningmanden eller Kørelæreren.\nHan solgte den 3. grund midt i halvfemserne til Bent Lynge Pedersen, som byggede hus på grunden. Da min far døde, solgte vi (arvingerne) Vestergade 25 til Magne Nielsen, som gerne ville dele grunden, og bygge et nyt hus, Møllevænget 2, for at komme til at bo nærmere centerbutikkerne. Han har totalt renoveret det gamle hus, som er fra sidst i tyverne, og har udlejet det.\nJeg selv kom i lære som murer hos Knud Søgaard Poulsen, og i min læretid og senere, har jeg mødt mange mennesker, som har fået kørekort hos min far.\nDet samme gælder for min mor, Lilly Christiansen som døde i 1979. Mange jeg har talt med, har været til forsamlingshusballerne rundt i omegnen. Hun kørte i skolevognen med en lille anhænger som klaveret kunne ligge på, det var et frygteligt slæb, når det skulle læsses, og læsses af igen ude på spillestedet. Der fik hun tit nogle karle ude fra gårdene til at tage ved, de skulle jo til bal.\nAndre gange var det en lastbilvognmand, der hentede klaveret, bl.a. Alfred Madsen fra Vestergade 16. Alfred havde en Mercedes lLastbil, og transporterede sten, grus, mørtel og ellers hvad man skulle have flyttet. Alfred og Magda, som hans kone hed, er i øvrigt Ejvind Madsens (Caltex) forældre. Ejvind drev jo også Caltex-tanken, Vestergade 42 i en periode. Senere solgte han brugte biler på grunden nedenfor Vestergade 16, indtil Brugsen skulle bygges i 1976.\nSvend Christiansen er født og\nopvokset i Auning og udlært murer\nved Knud Søgaard Poulsen.


Sådan Beregn Startup Omkostninger for en Business - Tips for all - Howwes.Com\nSådan Beregn Startup Omkostninger for en Business\nEn af de mest almindelige årsager til en mislykket forretning er en mangel på finansiel planlægning af virksomhedsejere.Mens du kan forudse omkostningerne ved at producere dine varer, kan du ikke tage højde for udgifter til leje kontorlokaler eller skatter, du skal betale i slutningen af året.I et par enkle trin, kan du beregne start omkostninger for en virksomhed og skabe et realistisk billede af din virksomheds fremtid.\nudvikle en forretningsplan Startup Budget\nBrug online start regnemaskiner til at hjælpe med at vurdere mængden af finansieringen skal du starte din virksomhed.Den BPlan hjemmeside indeholder en række finansielle regnemaskiner med enkle grænseflader til at hjælpe dig med at fastslå start omkostninger (se Resources nedenfor).Før udnytte en lommeregner, at du har alle de nødvendige papirarbejde foran dig for at skabe en præcis beregning.\nBestem omkostninger, du vil påløber før du indstille mund i din butiksfacade eller kontor.Din virksomhed har brug for reklamemater\niale, løn og midler til den første produktion køre af dit produkt.Føj fem procent til dette beløb for at give dig selv en pude.\nSkøn mængden af finansieringen du får brug for medarbejdernes lønninger og fordele over det første år.Som en lille virksomhed ejer, skal du forsikre dine medarbejdere, at deres engagement i dit produkt vil blive belønnet med en konsekvent løn check.\nByg en nødfond i dine beregninger af en business opstart budget.Den mængde penge du sætte i en nødsituation konto, afhænger af likviditeten af dine personlige midler.En god tommelfingerregel er at have penge nok til at betale lønninger og producere varer i en måned.\nTilføj alle omkostninger og investeringer langsigtede, når du beregner start omkostninger.Den månedlige husleje på dine produktionsfaciliteter og indkøb af nyt udstyr er eksempler på dyre langsigtede investeringer.\nfinde ud af mængden af uafhængige ordregivende gebyrer, du får brug for i de tidlige stadier af din virksomhed.Du bør beregne gebyrer til grafiske designere, advokater og opgørelse revisorer.De fleste entreprenører er villige til at give dig citater for deres tjenester, der kan bruges som en del af en start budget.\nkonto for gebyrer og renter taget ud af dit budget under beregningen proces opstart.Hvis du ikke har søgt om lån eller kreditkort, skal du kontrollere rentesatser, at en række banker tilbyder at skabe et godt estimat.Du bør også faktor i bankernes transaktionsgebyrer og lukning omkostninger på ny ejendom, da de kan tilføje op hurtigt.\nStartup omkostninger lommeregner på BPlans.com


Lårlange stiletstøvler tantra massage østerbro / Dansk eskort\nBesked fra Madsen Max 31-08-2017\nLårlange, stiletstøvler, massageklinik Østerbro Møde, følelser du lårlange stiletstøvler programmer kan gøre ved selvfølgelig. Massage på Østerbro kan bookes online hos MassageKompagniet - Prøv en erfaren fysiurgisk massør, med speciale i sport wellness massage i København. Tantra massage til kvinder og mænd. Massage Østerbro, københavn Ø - Se Kalenderen Book Tantra, Spirituel, massage, Roskilde og København Tantramassage for par - SoulBliss Sensuel Healing, helkrops og body-to-body massage. Tilbydes i Roskilde, Sjælland og København. Som par modtager i massage i hvert jeres rum. Tantra for par og tantra for par heldags pakken gælder det at afbud eller ændring skal ske minimum 48 timer før.\nHvis du aflyser eller ændrer tid mindre end 5 timer før aftalt tid, betaler du fuld pris for den session du har booket. Jeg tilbyder både thai massage og SEX. Både som kvinde og mand modtager du massage af en kvindelig massør. Heidi førte mig rundt i tantra universet, i det ene øjeblik i total liderlighed på en afslappet måde til den næste øjeblik total afslappethed næste med dyb søvn, over til pirring med smags og duft oplevelse, Heidi kan noget særligt med sin krop og sine.\nRing til os på tlf og hør nærmere. Efter massagen samles vi alle 4, så i har mulighed for at få svar på jeres eventuelle spørgsmål, og dele jeres oplevelser med hinanden. Og det er massage i frederikshavn escorts københavn her tantramassage for par kan hjælpe. Som massører er vi dedikerede til at holde rum for jeres udvikling, og selvom massagen er en dybt personlig og nærværende oplevelse, er der altid faste rammer, som holder respekt for jeres parforholds rammer. Du kan tillade dig selv at tage imod, uden at skulle give igen, at være, uden at skulle nå et mål. Det er vores erfaring, at i får mere lårlange stiletstøvler tantra massage østerbro ud af massagen, når i ikke er i samme rum. Tantramassage for par er en intuitiv massage og vil være forskellig fra person til person og fra gang til gang. 2,5 time, og der er tid til yoni-/lingammassage hvis du lårlange stiletstøvler tantra massage østerbro ønsker det. For tantramassage for par, tantra for par og tantra for par heldags pakken gælder det at afbud eller ændring skal ske minimum 48 timer før aftalt tid. Det var en af de mest fantastiske oplevelser jeg nogen sinde i mit liv har prøvet, et ekstra plus var at Heidi selv var helt nøgen under massagen, hvilket gav et meget mere naturligt samspil, der var nogle barriere det blev nedbrudt i mit sind. Tantramassage, tid til ekstra forkælelse eller samtale. Mulighed for bad før/efter massagen,.900,-, bestil TID. Du kan kontakte mig via mail telefon eller sms ( ). Individuel oplevelse som kan øge jeres intime forbindelse. Var det 2500 kr værd, ja det var det i høj grad, men jeg ville ønske det var billigere så jeg kunne gøre det noget oftere. Jkl verotoimisto: Lårlange stiletstøvler massageklinik østerbro. Følg Ekstra Bladets livedækning her Seneste soyoyo. Hensigten med tantramassagen er at åbne dine sanser og genskabe den indre forbindelse, så livsglæden kan flyde frit og du kan mærke hvor levende kroppen er, og komme i kontakt med nydelsen som allerede bor i kroppen. Mulighed for bad før/efter massagen,.100,-, bestil TID. Se piger i latex tøj og lange støvler liger fetish lege i denne sexfilm en Moden Luder thai massage klinik Sikker Porno Thai Massage Arhus. Hvis det er jeres første besøg i SoulBliss, hjælper det jer også til at slappe af og komme til stede, specielt hvis i er lidt nervøse (hvilket er meget normalt). I speak Verry good EnglishItalyGerman. Sex i esbjerg massage smallegade, i'm 22 years and I love hot sex. Priser for tantramassage for par, tantramassage. På den måde kan du bedre fokusere på dig selv, din egen oplevelse og indre kontakt, og give plads til de følelser der måtte komme. Derudover: Tid til at hilse på hinanden og samtale.\nMøde, følelser du lårlange stiletstøvler programmer kan gøre ved selvfølgelig.\nPerfekt fick mit geile, junge frau auf der couch 100 free porn perfekt fick mit.\nSidste på østerbro i og blev ført ind, i et den avisartikel som fakta kan, sætte. Bestil din tid nu, se de forskellige muligheder, priser, samt afbudspolitik herunder. Herefter koster det halvdelen af den aftalte sessions pris at afbestille eller ændre tid, indtil 5 timer før aftalt tid.\nHer får du, igennem bevidst kærlig berøring, en mulighed for at vække din sensitivitet og sanselighed på en baggrund af afspænding, som giver jer et, måske nyt, grundlag for at øge jeres intimitet og samhørighed. Lårlange stiletstøvler massageklinik østerbro. Afbud eller ændring af tid, af hensyn til min planlægning og mulighed for at tilbyde tiden til en anden, kan du melde afbud eller ændre din aftale for tantramassage, healing eller sensitivitetstræning op til 12 timer før den bestilte tid (meget gerne før).\nlårlange stiletstøvler tantra massage østerbro 309\nlårlange stiletstøvler tantra massage østerbro 599\nFkk erektion erotische erfahrungsberichte 181


Keramikeren Alisa fejrede 20 års jubilæum i hendes andet hjem | ugeavisen.dk\nKeramikeren Alisa fejrede 20 års jubilæum i hendes andet hjem\nSelvom Krusmølle lige nu er i gang med højsæsonen, tog chefen Cathrine Meinhardt Loff (til højre) og resten af personalet sig tid til at fejre Alisa Liskin Clausens 20 års jubilæum med eget værksted på stedet. Foto: Krusmølle\n09 nov. 2021 kl. 10:12\nKrusmølle: At Alisa Liskin Clausen skulle komme til at fejre 20 års jubilæum med eget keramik- og pottemagerværksted på Krusmølle, havde hun nok ikke selv forestillet sig, da hun i 1996 slog sig ned i Danmark og skulle finde sig til rette i sit nye hjemland.\nForleden var det dog en realitet, at den 63-årige amerikanskfødte keramiker i 20 år har haft sit andet hjem i værkstedet oppe på førstesalen bag butikken på Krusmølle.\nDet er her, hun laver de mange sparehjerter, som står spredt over hele kommunen og samler penge ind til Et Hjerte For Alle, samt de finurlige lyshuse, som hun også er kendt for. Det er her, hun helst vil være, selvom hun også kunne udstille og så meget andet, men i værkstedet føler hun sig hjemme, fortalte hun i et interview med ugeavisen for fem år siden.\n- Jeg vil helst være her og tale med kunderne. Det er dejligt at tage med folk om, hvad jeg laver og hvorfor. Der er dannet et fantastisk lille samfund her på Krusmølle, som gør mig glad, siger hun.\nDet lille samfund mødte op for at fejre Alisa Liskin Clausen og hendes 20 års jubilæum den 1. november ved en hyggelig sammenkomst på Krusmølle.\nAlisa Liskin Clausen\n63 år, født i New York-området af en fransk mor og en amerikansk far som tvilling og den yngste af fem søskende.\nHar selv en datter på 27 år med sin danske eksmand.\nHun er uddannet "bachelor of fine arts" fra Syracuse University, har en uddannelse i administration og et dansk svendebrev som pottemager.\nHun har arbejdet på The Metropolitan Museum of Art i New York først som kunsthåndværker og siden i restaurering af malerier og i afdelingen for moderne kunst.\nHun har sejlet jorden rundt fem gange som ansat på det britiske rederi Cunard Lines, hvor hun var teknisk sekretær for kaptajner og chefingeniører.\nI dag bor hun sammen med sin samlever Simon Martin i Hostrupskov.\nAlisa Liskin Clausen, nummer tre fra venstre, sammen med Henrik Loff og køkkenchefen Thi, til venstre, og Marie, som arbejder i butikken. jubilæum Krusmølle\nAabenraa: Amerikaneren Alisa har fundet lykken i Danmar...


Godt sygehusbyggeri - Sygehusbyggerier vil i dialog med entreprenørerne\nRESUMÈ: Storentrepriser, udbudt på hovedprojekt, har været sygehusbyggeriernes foretrukne udbudsform – men det kniber med konkurrencen på de tunge bygningsentrepriser og de tekniske fag. Flere lægger nu an til at inddrage entreprenørerne tidligere i forløbet – tilskyndet af mulighederne i den nye tilbudslov. Læs i denne case om erfaringerne med de hidtidige udbudsstrategier i sygehusbyggerierne – og de nye vinde, der blæser.\nUdbudsstrategi og valg af entrepriseform ved sygehusbyggerierne er først og fremmest styret af ønsket om at minimere risici og opnå størst mulig sikkerhed for tidsplan og budget.\nStorentrepriser er langt den foretrukne entrepriseform ved hospitalsbyggerierne. Herved minimerer byggeorganisationerne deres egen fagkoordinering, men har alligevel hånd i hanke med byggeprojekterne.\nIsær på de tunge bygningsentrepriser og de tekniske fag oplever man generelt få bydende og svag konkurrence ved udbud i storentrepriser\nKun få udenlandske entreprenører har udvist interesse for de danske sygehusbyggerier, men flere tyske, spanske og hollandske aktører begynder at vise sig\nMarkedsdialog og tidlig inddragelse af entreprenører kan være med til at reducere risiko og styrke konkurrencen på de mere komplekse entrepriser. Mulighederne styrkes med den nye udbudslov, der træder i kraft 1. januar 2016.\nFULDT TRYK PÅ SYGEHUSBYGGERIERNE – PRISER UNDER PRES\nEVALUERINGSRAPPORT: LAV DYNAMISKE UDBUDSSTRATEGIER!\nBYGHERREFORENINGEN: KOM ENTREPRENØRERNE I MØDE\nALLE VÆLGER DEN GYLDNE MIDDELVEJ - STORENTREPRISER\nERFARINGERNE FRA DNU AARHUS\nUDENLANDSKE ENTREPRENØRER BEGYNDER AT MELDE SIG\nHVIDOVRE VIL I MARKEDSDIALOG\nKØGE SATSER PÅ SAMARBEJDE\nNu rykker det for alvor på de store sygehusbyggerier. Efter år med forberedelser og programmering, konkurrencer og projektering, er en stribe af kvalitetsfondsbyggerierne endelig fremme ved byggefasen, hvor maskinerne går i jorden og råhusene rejser sig. Fra 2016 og de næste par år bliver der rigtig travlt på byggepladserne, mens de nye supersygehuse tager form.\nPå ganske mange af byggerierne er entreprenørerne allerede fundet. 2015 har været et stort licitations-år, og det fortsætter i 2016. Rundt omkring i projektorganisationerne gør man sig derfor lige nu mange overvejelser om, hvordan man bedst griber udbuddene an. Det er nemlig altid en afvejning i forhold til markedssituationen – og lige nu peger pilen på, at markedet er ved at være godt varmt. Der er bud efter entreprenørerne til mange andre projekter end sygehusbyggerierne i disse år.\nAt det ikke længere er købers marked i byggebranchen kommer selvfølgelig til udtryk i de bydendes tilbud. I Herning måtte Region Midtjylland tidligere på året tilpasse både projekt og tidsplan for at få enderne til at mødes på det nye hospital i vest, da priserne ved licitationen over en bred kam lå betydeligt over det forventede. Det samme oplevede man et par måneder senere ved det nye akuthus i Viborg, hvor priserne på otte fagentrepriser under ét lå ti procent over budget.\nBedre gik det for Region Nordjylland, hvor tilbuddene på råhuset til det nye universitetshospital i Aalborg holdt sig inden for det budgetterede – men det var måske mere held, for kun to entreprenører havde valgt at regne en pris og byde den ind. Den beskedne interesse afslører en anden problemstilling, som projektorganisationerne i stigende grad er opmærksomme på: Der er generelt meget få bydende til især de store entrepriser for råhus og teknik.\n’Generelt er der forholdsvist få bydere til større udbud på danske anlægsopgaver, herunder sygehusbyggerier. Alt andet lige vil dette medføre mindre konkurrence og dermed risiko for højere priser for bygherre’, påpeger således konsulenthuset EY i en ’Evaluering af byggestyringsprincipperne for de 16 kvalitetsfondsprojekter’, udført for Danske Regioner.\n’Samtidig stiger efterspørgslen markant på byggeprojekter over 50 millioner kroner i de kommende år, særligt inden for specifikke segmenter, herunder sygehusbyggerier. Ovenstående markedsforhold udfordrer således KF-projekternes styring af økonomi med risiko for, at projekternes oprindelige omfang ikke kan realiseres inden for den givne anlægsramme’, hedder det i rapporten, der er blevet til på baggrund af dybdegående interviews med projektledelserne på en snes af KF-projekterne, mens de øvrige har været inddraget på kommenteringsniveau.\nNår den hjemlige konkurrence er svag og entreprenørerne kan vælge og vrage, ville den nærliggende løsning være at få udenlandske entreprenører til at blande sig i tilbudsgivningen. Hidtil har ’anvendelsen af udenlandske samarbejdspartnere i KF-projekterne (imidlertid været) yderst begrænset. Vi erfarede desuden, at der har været meget få udenlandske leverandører, der har givet tilbud på de udbudte byggeopgaver’, konstaterer evalueringsrapporten, der peger på de danske udbudsregler, et fremmed aftalegrundlag (AB-systemet), en anderledes retspraksis (voldgiftsystemet) og de relativt små entreprisestørrelser som forklaringer på den ringe udenlandske interesse.\nPå nær sidstnævnte er det forhold, projektorganisationerne ikke kan gøre noget ved. Også de små entreprisestørrelser er i et vist omfang betinget af ydre forhold, men dertil et bevidst forsøg på at udvide kredsen af bydende ved at give mindre og mellemstore entreprenører og håndværksfirmaer mulighed for at være med. Skruer man op for entreprisestørrelserne for at lokke udenlandske entreprenører til, reducerer man samtidig feltet af indenlandske, der kan være med, lyder dilemmaet.\nProjektledelserne sidder altså i skruestikken. Hvad kan de overhovedet gøre for at håndtere de markedsmæssige udfordringer i et stadig mere ophedet bygge- og entreprenørmarked – udfordringer som også omfatter begyndende mangel på specialiseret arbejdskraft og stigende leveringstider på kritiske leverancer som fx betonelementer? Ikke meget, hvis man koger anbefalingerne i den 43 sider lange evalueringsrapport ned til essensen:\n’KF-projekterne bør derfor, af hensyn til konkurrencen, sikre udbud med en størrelse, der gør dem økonomisk attraktive for udenlandske leverandører, ligesom det er vigtigt at sikre realisme i budgetteringen i forhold til det marked, licitationerne skal foregå i’, hedder det i anbefalingerne, som tillige noterer: ’Det har vist sig vigtigt hos mange KF-projekter at bibeholde en dynamisk udbudsstrategi, således at udbudsstrategien løbende kan tilpasses forhold i markedet og typen af opgaver.’\nSygehusbyggerierne peaker i de næste par år. At entreprenørerne har nok at rive i kan ses ved licitationerne. Illustration fra Bygherreforeningens rapport Store byggeprojekter i et vanskeligt dansk marked.\nOgså Bygherreforeningen har, i en stadig frisk rapport, haft fat i problematikken med de mange samtidige bygge- og anlægsprojekter. Der kan i årene frem til 2019 forventes en ekstra omsætning indenfor byggeri på 10-15 mia. kr./år, og en betydelig del af denne ekstraomsætning sker på de store og komplekse byggeprojekter. Det vurderes, at entreprenørerne p.t. ikke har en kapacitet, der modsvarer efterspørgslen’, konkluderer rapporten ’Store byggeprojekter i et vanskeligt dansk marked – udfordringer og handlemuligheder’ (juni 2014).\nUbalancen mellem efterspørgsel og kapacitet forstærkes af, at de store entreprenører gennem de senere år er blevet stadig mere selektive – og generelt fravælger at byde på opgaver, hvor risiciene anses for store eller svært gennemskuelige, fremhæver Bygherreforeningen. De samme forhold er formentlig med til at afholde udenlandske entreprenører fra at byde sig til i større omfang.\nNetop risiko-problematikken er noget af det, bygherrerne kan tage fat i, hvis de ønsker flere entreprenører på banen ved de mere komplekse udbud. Bygherrerapporten anbefaler projektorganisationerne at arbejde aktivt med risiko-aspekterne – at klargøre entreprenørernes risici og om muligt minimere dem. I det hele taget gælder det om at gøre det let for entreprenørerne at overskue entrepriserne og byde ind. Det gælder om at sætte sig ind i entreprenørernes situation og tænkning – herunder ikke mindst ved at indtænke muligheder for at involvere entreprenørerne i projektets udformning og detaljering allerede på projektforslagsstadiet. Mere bygbare løsninger, der gør det muligt for entreprenørerne at optimere deres produktion, vil i sig selv reducere deres risici og gøre opgaverne økonomisk mere interessante.\nAnbefalingerne peger på en mere aktiv bygherreorganisation med resurser og kompetencer til at arbejde aktivt og dynamisk med deres udbudsstrategier og indgå i dialog med entreprenørerne. Og det er netop hvad man arbejder med i nogle af de bygherreorganisationer, der er aktuelt er i gang med at tilrettelægge kommende entreprenørudbud.\nMere om det senere. Først lidt om erfaringerne med de udbudsstrategier, der hidtil har været lagt til grund for sygehusbyggerierne.\nByggesagens udbudsstrategi sammenfatter de overvejelser og valg, der er truffet om henholdsvis kontrakt- og udbudsformer, efter at markedssituationen og forventningerne hertil er blevet grundigt belyst. En ny vejledning om udbudsstrategiarbejdet, udarbejdet af den tværregionale kvalitetsfondsgruppe, gennemgår systematisk de muligheder og overvejelser, der indgår i dette arbejde. Vejledningen understøtter et tilhørende paradigme – skabelon – for projektets udbudsstrategi.\nI forhold til sygehusprojekterne kommer vejledningen dog en postgang for sent. Alle projektorganisationer har på nuværende tidspunkt været igennem dette arbejde, og de som endnu ikke har lagt sig endelig fast på en strategi for entreprenørudbuddene holder den åben for at bevare friheden til at navigere i forhold til markedssituationen på udbudstidspunktet.\nDet mest bemærkelsesværdige ved sygehusprojekternes hidtidige strategier for entreprenørudbud er – at de er påfaldende ens. Ingen har valgt at udbyde et komplet sygehusbyggeri i totalentreprise (hvad der måske kunne have lokket internationale sygehusspecialister til). Og ingen har valgt den modsatte grøft og hugget byggeriet helt op i mindre fagentrepriser, så selv den lokale tømrermester kan være med.\nStort set alle har valgt den gyldne middelvej og udbudt byggearbejderne i storentrepriser (typisk råhus, installationer og aptering) i kombination med fagentrepriser på de kompletterende arbejder og tværgående specialentrepriser.\nFinn Bloch – projektdirektør på Nyt Hospital Hvidovre – giver her sit bud på, hvorfor de hidtidige sygehusudbud alle er endt med samme model:\n”Det er jo en afvejning af mange hensyn, men det handler først og sidst om at begrænse risici og opnå størst mulig sikkerhed for at holde tid og budget. Med de stramme rammer, vi er underlagt med hensyn til økonomi og tidsplan, er vi meget fokuserede på at finde de mest skudsikre løsninger.”\n”Deler du dit byggeri op i mange små fagentrepriser, får du en masse forskellige entreprenører på banen. Derved giver du dig selv en kæmpe koordineringsopgave, og oven i den en større risiko for konflikter. Jo flere kontrakter, des flere risici – sådan er det! Samlet set bliver det for besværligt og risikofyldt.”\n”Valgte vi i stedet at udbyde det hele i totalentreprise, kunne vi teoretisk lægge ansvaret for tid og økonomi over på totalentreprenøren, men ved at lægge alle dine æg i én kurv eksponerer du dig for andre risici. Det ville der næppe heller være politisk opbakning til. Der er ganske enkelt for få entreprenører herhjemme, der kan løfte opgaver i sværvægtsklassen”, påpeger Finn Bloch.\nHan henviser til erfaringerne fra andre store byggeprojekter som fx Royal Arena, Københavns nye superarena i Ørestaden, hvor man i første omgang valgte at udbyde byggeriet i totalentreprise. Da blot to entreprenørfirmaer kunne prækvalificeres til konkurrencen – og da deres efterfølgende tilbud viste sig dyrere end budgetteret – valgte man at ændre udbuddet til en kombination af stor- og fagentrepriser. Herved opnåede man flere bydende, større konkurrence og i sidste ende også en bedre anlægsøkonomi.\n”Så vi ender alle sammen på en middelvej, hvor vi samler udbuddet i nogle klumper af storentrepriser og fagentrepriser. Men det er heller ikke uproblematisk, for også her ser vi et begrænset antal bydende på kritiske entrepriser som bl.a. råhus og teknik/installationer. Det kræver noget ekstra”, siger Finn Bloch.\nHvordan de griber den udfordring an på Nyt Hvidovre Hospital vender vi tilbage til. Først lidt om de erfaringer, man har høstet med storentrepriser på DNU i Aarhus, hvor man nu er ved at være igennem alle entreprenørudbud.\nDNU Aarhus er det største af kvalitetsfondsbyggerierne. Udbygningen af det eksisterende sygehus i Skejby med 250.000 m2 nybyggeri har stået på siden 2010. Det store byggeprojekt blev fra begyndelsen splittet op i en halv snes mindre byggefelter af varierende størrelse – op til 36.000 m2 – der er blevet udbudt successivt som perler på en snor. Alt med baggrund i et hovedprojekt og med ’laveste bud’ som tildelingskriterie.\nStorentreprise i begrænset udbud blev i udbudsstrategien valgt som den foretrukne entrepriseform – i forventning om, at det ville give bygherren størst muligt fleksibilitet og udgøre det bedste kompromis i afvejningen mellem optimal priskonkurrence og ønsket om størst mulig faglighed og kompetencer. I hvert udbudsområde har der som udgangspunkt været udbudt tre storentrepriser: Råhus- og lukning, aptering og installationer. Hertil kommer en række tværgående specialentrepriser og rammeaftaler.\nDen sidste af de ti udbudsrunder blev afsluttet med licitation i oktober 2015. Hvad er så konklusionen, spurgte vi projektdirektør Frank Skriver Mikkelsen – blev forventningerne til udbudsstrategien indfriet?\n”Det vil jeg sige. Der har da været gynger og karusseller, og nogle gange har vi været nødt til at pirke lidt til markedet for at styrke interessen for nogle udbud. Men set under ét har vi da haft det vi fået de bud – og nogenlunde de priser – vi skulle bruge. Vi har været nødt til at justere lidt på storentrepriserne hen ad vejen, fx måtte vi pille gulv og maler ud af apteringsentreprisen for at få den ned i et niveau, hvor flere kunne være med. Når vi kommer over 80-100 mio. kr. skrumper feltet af bydende, der kan være med. Sådan nogle justeringer har vi været ude i – og det har selvfølgelig givet os lidt flere entrepriser at holde styr på.”\nOpdelingen i mindre entrepriser, som er udbudt sekventielt – etapevist – har givet lokale eller midtjyske entreprenører en relativ stor andel af byggearbejderne. Flere har vundet både to og tre entrepriser: ”Det er da alt andet lige en fordel, især for entreprenørerne, som har høstet gode gevinster ved, at der jo er tale om et relativt standardiseret byggeri”, siger Frank Skriver Mikkelsen.\nAlligevel er han ikke helt så sikker på, at han ville vælge samme entrepriseformer og udbudsstrategi, hvis han skulle gøre det hele om: ”Med så mange entrepriser, som vi har i spil her, er der meget, der skal koordineres – ikke mindst med de tværgående entrepriser og rammeaftaler. Det er et meget stort arbejde, og det kunne jo godt være besnærende at overlade den koordinering til en totalentreprenør.”\nTotalentreprisemodellen var slet ikke i spil, da udbudsstrategien blev lagt. ”Man har jo kun ét skud i bøssen og vil nødig ende med at stå med bare to entreprenører i feltet”, som Frank noterer. Totalentreprise blev imidlertid valgt, da det kommende Dansk Center for Partikelterapi, et byggeri til 375 mio. kr., i foråret blev sendt i udbud, og på DNU er man fint tilfredse med tilbudsfeltet og konkurrencen, der endte med at tildele kontrakten til Hoffmann for det samlet set mest fordelagtige tilbud.\n”Det er fordele og ulemper ved alle entrepriseformer. Og jeg vil ikke afvise, at vi ville have gjort nogle ting anderledes, hvis vi skulle gøre det om. Jeg ville nok være mere tilbøjelig til at overveje en større brug af totalentreprise – og begrænse de tværgående rammeudbud, der giver os så mange grænseflader til øvrige entrepriser at koordinere”, siger Frank Skriver Mikkelsen.\nStorentreprisernes relativt beskedne størrelse var også medvirkende til, at aarhusianerne i første omgang ikke havde held til at gøre udenlandske entreprenører interesserede, selv om man tidligt i forløbet forsøgte sig med en charmeoffensiv i det nordtyske, skønner Frank Skriver Mikkelsen.\nSiden har man dog alligevel fået en tysk entreprenør på banen, idet Max Bögl er kommet med på to råhusentrepriser – først som underentreprenør og siden som konsortiepartner med Herning-entreprenøren Jørgen Friis Poulsen, JFP.\nSamme joint-venture har også vundet begge råhusentrepriser på DNV-Gødstrup – det nye vestjyske hospital i Herning. Konsortiet har også vist interesse for andre af hospitalsbyggerierne og er aktuelt blandt fem prækvalificerede, der kæmper om kontrakten på et kommende laboratorie- og logistikbyggeri på Bispebjerg.\nSelv om de enkelte entrepriser i sig selv er for beskedne til at vække de store internationale entreprenørers interesse, er der noget, der tyder på, at det samlede volumen af hospitalsbyggerierne alligevel begynder at lokke. Også hollandske BAM er blandt de prækvalificerede på Bispebjerg-byggeriet, og hospitalsbyggerierne har måske været medvirkende til deres beslutning om at etablere sig med lokal repræsentation i Danmark.\nEt andet eksempel er den spanske teknikentreprenør Inabensa, der for nylig vandt VVS-, ventilations- og el-entrepriserne på Nyt Hospital Herlev. Inabensa, der også arbejder for Bygningsstyrelsen på det store Niels Bohr byggeri ved Københavns Universitet, er også prækvalificeret andre hospitalslicitationer, bl.a. DNV-Gødstrup, der aktuelt er i udbud, ligesom de har meldt sig som interesserede i teknikentrepriserne på Nyt Hospital Hvidovre. At dets spanske moderselskab, Abengoa, først i december er gået i betalingsstandsning vurderes ikke at få betydning for Inabensas aktiviteter.\nAt der således er begyndende udenlandsk interesse for såvel teknikfagene som de tunge betonentrepriser er godt nyt for hospitalsprojekterne, for det er netop på de felter, man især har savnet udfordrere til de relativt få danske entreprenører, der kan byde ind her.\nNogle få udenlandske entreprenører gør det dog næppe alene, når en stribe nye hospitalsudbud i løbet af de næste par år sendes ud på et marked, hvor entreprenørerne i forvejen har hænderne fulde. Ikke mindst på de tunge bygningsentrepriser, de tekniske fag og eventuelt også facadeentrepriserne kan der være brug for ”noget ekstra”, som Finn Bloch i Hvidovre udtrykte det – og netop det tog de i Hvidovre første skridt til, da de en af de første dage af december 2015 inviterede alle interesserede entreprenører til et orienterende møde som et første skridt i den markedsdialog, man agter at tage fat på i begyndelsen af det nye år.\n”Markedsdialogen giver os mulighed for, at vi inden udbuddet kan komme i dialog med entreprenørerne om, hvordan vi bedst kan strikke udbuddet sammen, så vi får flest mulige kvalificerede bydende på banen – og dermed størst mulig konkurrence. Vi har modtaget 54 tilkendegivelser fra entreprenører, der har fremsendt deres referencer og ønsker at deltage. Ud af dem vælger vi så et par stykker inden for hvert af de områder, hvor vi tror, at vi måske kan få problemer. Det gælder råhuset, de tekniske fag – og muligvis også facaderne, hvis arkitekterne lægger op til at vi skal vælge en systemleverance her”, forklarer Finn Bloch.\nDet er således kun et fåtal af entreprenørerne, der bliver inviteret til dialogmøder. Bygherren udvælger for hvert område et par stykker, der anses for at repræsentere forskellige segmenter af markedet og tilsammen vurderes repræsentative. At blive udvalgt giver ikke i sig selv nogen garanti for at blive prækvalificeret – eller nogen fortrinsstilling overhovedet. Udførlige referater af dialogmøderne vil efterfølgende blive lagt på hospitalsbyggeriets hjemmeside, så alle krav til ligebehandling bliver tilgodeset.\nHvad er det så, I forventer at få ud af disse møder?\n”Hvordan får vi flest bydende – og hvordan vi bedst styrer uden om trusler mod tidsplanen. Det er hvad der især optager os. Vi vil spørge ind til, hvad skal der til fra vores side, for at de kan afgive et godt og præcist tilbud. Her vil den ene råhusentreprenør måske sige, at vi skal give valgfrihed mellem insitu eller elementer til dæk og facader, mens den anden vil ønske det hele nøje specificeret efter bips A113. Så kan vi spørge til fordele og ulemper ved det ene og andet og på den måde få et langt mere detaljeret grundlag at tage stilling på, når vi skal træffe de strategiske valg i hovedprojektet. Men vi har fx også valgt at invitere en tysk entreprenør – for at vi kan blive klogere på, hvad der skal til for at få en virksomhed med hovedsæde i Hamburg til at byde ind på et hospitalsbyggeri i København”, fortæller Finn Bloch.\nHvorfor ikke bare udbyde på funktionskrav og så overlade til entreprenørerne selv at bestemme om de vil bygge med elementer eller støbe på stedet?\n”Det kunne vi da sagtens. Men vi ville stensikkert efter et par uger få tre ringbind fra entreprenøren med ting, der ikke er afklaret i projektet. Og hvis vi går hen og bliver uvenner og ender i voldgiftsretten, vil de kigge i AB92, som klart fastslår, at der skal være tegnet et fuldt og endeligt hovedprojekt. Så der er en grænse for, hvor meget vi tør funktionsudbyde. Vi vil jo også gerne være med til at styre det lidt.”\nSiger du at det er rigide bestemmelser i AB92, der spænder ben for, at I kan lave et mere fleksibelt og åbent funktionsudbud?\n”I hvert fald er det den, vi får i hovedet, hvis entreprenøren af en eller anden grund har brug for det. I dag er det jo sådan, at man projekterer måske 75 % eller 85 % af et hovedprojekt – resten forventes det, at entreprenøren eller måske leverandøren kommer med. Sådan har det været de sidste tyve år, men det afspejles ikke i AB92.”\nSå jeres model her er også et forsøg på at styre uden om den problematik?\n”Ja, vi vil gerne finde en måde, så vi ikke hele tiden ender i det samme. Hvis vi giver entreprenøren frihed til at vælge insitu på nogle områder og specificeret betonelementer på andre, håber vi at vi kan slippe for nogle af de mere trælse diskussioner efterfølgende. Så vi giver fri og laver funktionsudbud på områder, hvor vi føler os trygge ved det – og forsøger at styre det på andre områder, hvor vi ser en risiko. Råhuset er vi på grund af projektets natur nødt til at udbyde i én samlet entreprise. Andre kan vi i princippet udbyde, som vi finder bedst, og det skal dialogmøderne også være med til at afklare. Vi forestiller os som udgangspunkt at bundte dem i nogle storentrepriser, men det kan da sagtens være, at vi på nogle områder beslutter noget andet, efter at vi har været i dialog med markedet.”\nI vil også have markedsdialog på de tekniske fag – hvad gælder jeres bekymring her?\n”At der ikke er nok til at byde på de store entrepriser. Vi har set i Herlev og på Rigshospitalet, at der ikke var mange bydende, og vi vil nødig selv stå med bare tre bydende på installationer. Herhjemme er det jo de samme tre kæmper, der går igen, og ikke fordi jeg tror at de taler sammen, men du ved jo – hvis der er tre bagere i byen, så ved de alle tre, hvad en snegl skal koste. Hvis der pludselig kommer ind udefra, som vi så i Herlev, så rører det i gryden. Det tvinger the usual suspects til at regne helt ind til benet, for ellers løber spanierne med den. De har da også tilkendegivet deres interesse her.”\n”Så dialogmøderne med teknikentreprenørerne skal også tjene til at afklare for os, hvor mange bydende vi kan forvente på en eventuel storentreprise på installationerne. Hvis vi vurderer, at der kun kommer tre, vil vi nok i stedet vælge at udbyde i fagentreprise, hvor vi er sikre på at få flere bydende.”\nVil I anvende de nye udbudsformer – ’udbud med forhandling’ eller ’konkurrencepræget dialog’?\n”Vi har ikke nødvendigvis lyst til at blive de første, men netop vores noget komplekse råhusentreprise kunne vi være interesseret i at sende i ’udbud med forhandling’. Hvis vi forudgående får vendt alle de ting med entreprenørerne, der erfaringsmæssigt giver anledning til konflikter – tilrettelæggelse, ansvarsdeling, rækkefølge osv. – og hvis vi sammen finder løsninger på dem, vil det jo være sværere for entreprenørerne efterfølgende at komme og brokke sig. Så i virkeligheden handler det om risikoafdækning og om at afmontere nogle potentielle konflikter på forhånd. Det handler ikke – eller i hvert fald kun indirekte – om pris. Den mulighed har vi jo ikke hidtil haft.”\n”I første forhandlingsrunde kunne vi fx spørge: Hvilke metoder og produkter vil entreprenøren anbefale brugt, hvis vi skal minimere tidsplanrisikoen? Så vil vi jo lytte og rette projektet til efter det. Næste spørgsmål kunne være: Hvordan skaber vi bedst mulighed for, at andre entreprenører kan arbejde samtidig med at der bliver rejst betonelementer? Og så indarbejder vi også deres anbefalinger her. Så ved at vælge entreprenørernes forslag og metoder, får vi jo elimineret nogle risici, som entreprenørerne ellers skulle prissætte. På den måde kan udbud med forhandling være en metode til at håndtere den problemstilling, vi vil stå med, hvis vi ikke kan forvente en tilstrækkelig konkurrence ved et almindeligt udbud”, siger projektdirektøren på Nyt Hospital Hvidovre, der forventer at sende sine storentrepriser i udbud sidst i 2016.\nOgså i Køge forbereder de en markedsdialog med entreprenørerne om den store udbygning, der frem til 2022 vil tredoble det eksisterende sygehusareal gennem en kompleks serie af om-, til- og nybyggerier. Et indledende ’markedsmøde’ først i det nye år er imidlertid blot startskuddet til et forløb, hvor projektorganisationen og dets rådgivere vil arbejde målrettet på at udvælge og inddrage nøgleentreprenører på de centrale bygningsentrepriser i projekteringen allerede fra projektforslagsstadiet.\nRegionsrådet vedtog tidligere i 2015 en gennemførelsesplan, der lægger op til at udføre byggeriet i ni forskudte etaper. Kortene er blandet, så der bliver både små og store entrepriser, omkring 30 i alt. De mere simple af dem forventes udbudt som fag- eller hovedentrepriser på basis af et færdigt hovedprojekt, men i de fire-fem store byggeetaper, der udgør kernen i det komplicerede byggeri, lægger man i udbudsstrategien op til at inddrage entreprenørerne ved at udbyde på projektforslag. Det gælder storentrepriser for henholdsvis råhus, installationer og aptering.\n’Den overordnede intention med udbudsstrategien er at skabe en model, som fremmer samarbejdet mellem byggeriets parter og giver mulighed for at bringe de involverede parters kompetencer i spil til rette tid, og dermed sikrer pris og kvalitet’, hedder det i det strategipapir, som Regionsrådet har godkendt.\n”Vi ønsker at inddrage entreprenørerne allerede på projektforslagsniveau for at få dem til at hjælpe os med at skabe de bedste og mest bygbare løsninger. På den måde håber vi at kunne reducere entreprenørernes risici – og dermed også vores egen. Ved at bringe entreprenørernes faglige kompetencer ind i projekteringsfasen satser vi selvfølgelig også på at kunne optimere prissætningen og få sikkerhed for vores budget. Og i det hele taget lægge grunden til et godt og konfliktløst samarbejde byggesagen igennem”, forklarer projektchef Lene Stevnhoved.\nIncitamentspuljer og gensidig åbenhed, også i kalkulationerne, er nogle af de redskaber, man i Køge vil tage i anvendelse for at fremme et frugtbart samarbejde. Hvordan det helt præcist skal skrues sammen er ikke fastlagt endnu, men man forestiller sig at disse partnering-lignende elementer skal stadfæstes gennem tillægsaftaler til AB-aftalen.\n”Grundlæggende handler det jo om at anerkende hinandens succeskriterier. Hvis vi som bygherre vil have entreprenørerne til at hjælpe os med at få det bedste ud af vores budget, må vi selvfølgelig også anerkende, at de driver en forretning og skal tjene penge ved det”, siger Lene Stevnhoved.\nEt indledende ’markedsmøde’ i foråret, hvor man vil orientere om de kommende udbud og hvordan man vil gribe det an, bliver formentlig første skridt i Køges markedsdialog. Her vil man samtidig give deltagerne mulighed for at netværke og direkte tilskynde mindre entreprenører til at gå sammen i konsortier. Region Sjælland håber på den måde at få nogle af de mindre lokale byggefirmaer med i byggeriet.\nHvorvidt man på udvalgte entrepriser vil udnytte mulighederne i den nye tilbudslov, herunder ’udbud med forhandling’ eller ’konkurrencepræget dialog’, er stadig uafklaret, men det indgår ikke for nærværende i udbudsstrategien.\nEvaluering af byggestyringsprincipperne for de 16 kvalitetsfondsprojekter. Udført af EY for Danske Regioner, 2015.\nStore byggeprojekter i et vanskeligt dansk marked – udfordringer og handlemuligheder. Bygherreforeningen, juni 2014.\nParadigme og vejledning om udbudsstrategi. Den tværregionale kvalitetssikringsgruppe, august 2015.


Common Pheasant, Phasianus colchicus - Fasan, Author Jørgen Dam - NaturePhotos\nData: Canon EOS 40D, 300mm - f/5.6, 1/250sec, ISO400\nOriginal filesize: 3888x2592\nEt beskedent bidrag til serien om grøn fasan.\nFlot Jørgen, god skarphed.\nNogle dejlige billeder, Jørgen.\nTak skal I ha´, I to.\nNår det nu endelig skal være, så måtte der gerne for min skyld være flere eksemplarer derude af afarten: Grøn Phasianus.\nDit 2. xtra upload er klart det bedste billede af de tre. En fornuftig baggrund og en noget mere spændende situation end de to andre, der i mine øjne er ganske ordinære og kedelige - og så er det jo ligegyldigt om det er en grøn, stribet eller ternet fasan\nDet håber jeg at du selv kan se?\nTU for 2. xtra!!!\nMelanistisk mutation af den almindelige fasan Grøn fasan er ikke en art og derfor er det egentligt forkert\nTak for kommentarer og bedømmelse.\n"Ordinære og kedelige billeder". Jeg må jo indrømme, at jeg tøvede nogle dage med at uploade disse billeder, men da der nu en gang er kommet et par af afarten op på NP, så tænkte jeg, at det går nok - de kan ja hurtigt fjernes igen.\nJeg må nu skuffe dig, FJ, for jeg synes knageme fuglen er smuk og interessant, og baggrunden er nøjagtigt den, fasaner oftest bevæger sig i.\n- du skuffer mig ikke, Jørgen. Det var nogenlunde sådan, jeg forventede at du ville svare.\nDet er det dogme vi som naturfotografer kæmper imod - hvis motivet er flot og det befinder sig i sit naturlige miljø, så må billedet også være godt.\nJeg vil bare henvise til den seneste artikel her på sitet http://www.naturephotos.d... af Henry von Würden Jørgensen.\nTU for 2. extra\nDet er godt, at jeg ikke skuffer dig, og fint at du på forhånd aner, hvad jeg vil svare.\nSå er der jo ingen ko på isen.\nJeg har læst den omtalte artikel, og egentlig er det disse normer jeg forsøger at efterleve.\nOg tusind tak for den af dig tildelte TU til 2. extra. Den tildeling må være der p.g.a. den delvis dækkende græstot foran fuglen.\nPå de to andre billeder er hele fuglens side øjensynlig, hvorved de billeder kan bruges til bestemmelse af fuglen, hvis andre har behov for det. Og det hæver billederne ud over "det kedelige og ordinære" niveau - synes jeg.\nOg endelig skal det lige med, at mangfoldighed er væsentlig i enhver henseende. Også i bedømmelse af motiver - og det er dejligt, at vi kan følge med på mange felter, hvilket er muligt her, da der er billedtyper af enhver slags.\nJeg er klar over at jeg af nogen opfattes som en "negativ" kritiker. Jeg skriver, hvad jeg mener (også her), men ind imellem pakker jeg det måske ikke pænt nok ind/klapper ikke nok skuldre? Jeg skriver ikke for at "nedgøre" hverken fotografer eller billeder - heller ikke her.\nMine TU'er til 2. xtra er absolut ikke, fordi man ser mindre af fuglen. Fuglen er helt sikkert flot.\nDet er fordi, det er et bedre billede - ja, faktisk et helt godt et af slagsen efter min mening.\nDu sætter focus på motivet (fuglen) med den gode baggrund/forgrund - ikke rodet som på de to andre, og stadig den baggrund den oftest bevæger sig i.\nFuglen agerer - den prøver årvågent, med opmærksomheden mod beskueren, af skjule sig, har udtryk. Den giver altså en oplevelse for beskueren/fortæller noget. I al sin enkelthed.\nJeg beklager, men hvad jeg har skrevet om de to andre, står jeg ved.\nTil gengæld ville F&N nok begejstres over dem med den gode genkendelighed til bestemmelse af "arten" - det er jo deres merit, det er de gode til.\nJeg glæder mig over debatten, og tildeler hermed hovedbilledet en TU, - og det er ikke for at provokere F.J., men fordi jeg synes det er godt og bedst af de 3. Hvis alle uploadede fotos skal vurderes efter "Henrys" regler ( også når det ikke er konkurrence ), jamen så har jeg fejl og tager mine forholdsregler, men så skulle hjemmesiden måske skifte navn til PhotoNature i stedet. Jeg melder mig ikke ud, bare rolig, men holder op med at lægge mine gode oplevelser op og det er fint nok med mig.\njeg syntes hovedbilledet er langt det bedste, græstotten i 2.extra virker generende og jeg ville selv have valgt ikke at lægge det op.\nSom de engang sagde de gamle - dem med erfaringen: "Nogen ka´ li´ mo´ren andre datteren, så de bli´r gift begge to".\n(Palle! Det vil gøre mig ke´ a´ det, hvis du holder snuden herfra).\nFrank har jo ret, I fugletosser kan ikke se billedet for bare fugl.\nDet er faktisk et klokkerent eksempel.\nI skal ikke tænke, hvad kan jeg godt lide, men hvordan formidler jeg det jeg kan lide.\nLigesom, jeg giver da heller ikke mine børn, tobak og whiskey, når de kommer på besøg, men slik, anders and og kager.\nNu er du nemlig ved sagens kerne Jens, er det foto eller er det fugl ( læs Nature )det handler om, - det hedder NaturePhotos i nævnte rækkefølge, og må vel gi plads til begge eller er det forkert forstået. Jeg brokker mig aldrig over andres ting , men glæder mig over alt det jeg lærer. Hvorfor skal jeg ( og her Jørgen Dam ) sættes ind i et regelsæt for konkurrencefotos ? Skal der kun være plads til fotonørderne ? ( du kan ikke provokere mig Jens, - jeg ved godt at jeg er fugletosset ). Jeg synes det er godt vi tager slagsmålet, - siteadministratoren bliver jo aldrig færdig med alle de forslag til fravælgelse. Formanden sagde engang en fornuftig ting, - "lad være med at klikke på et foto du ikke bryder dig om", - så let er det. Jeg håber med dette indspark at få så mange som muligt til at gi deres mening til kende, for vi er forskellige, men er det i grunden ikke meget fedt ?\nDet er godt, at du lærer, det er det vi er her for. Det er min kongstanke, at vi prøver at blive bedre.\nFrank har meget ret, fordi han foretrækker et billede af en fugl der gør noget i sit miljø. Det svarer til Anders And der bevogter pengetanken, det er der jo lidt mere historie i end et portræt af Anders And på en plakat.\ntænk lige. Et portræt af Anders And i forhold til en historie om Anders And. Det første kan kun give mening på baggrund af det andet.\nForstået på den måde, at der er ingen der gider kikke på et portræt, hvis ikke historien er fortalt.\nFasan, fasan? Hvad er det. Nogen må fortælle historien først.\nRegelsættet om konkurrencefotos er meget oplysende.\nman tvinges jo til at tænke over, hvad man gør.\nJeg respekterer andre meninger end mine, og giver hermed bolden fra mig.


Hvis hårene flyder, er dit hår sundt og har lav porøsitet, men hvis de derimod synker til bunds, betyder det, at dit hår har en høj porøsitet.Hvad er porøsitet?\nHvis du har porøst hår, kan det eksempelvis skyldes skader fra tidligere kemiske processer. Heldigvis kan du pleje hårstråene med proteinholdige produkter med blandt andet soja- eller silkeproteiner. Protein reparerer den skadede hårstruktur, og giver håret dets glans tilbage. Derudover skal du sørge for at vælge hårprodukter, som ikke er fugtighedsbevarende, eftersom disse vil lukke det yderste lag af håret (kuticula) og dermed forhindre håret i at optage fugt.


HR-ON-direktør hædret med inspirationspris - Fynsk Erhverv\nNyheder • 29/12/2020\nHR-ON-direktør hædret med inspirationspris\nDa revisions- og konsulentvirksomheden EY i fællesskab med Erhverv+ uddelte Entrepreneur Of The Year Inspirationsprisen for 2020, gik prisen til en stolt Ali E. Cevik, der er stifter og direktør af tech-virksomheden HR-ON.\nI beskrivelsen af, hvorfor Ali E. Cevik modtager årets pris, lyder der blandt andet følgende fra juryen: “Ali E. Cevik får Inspirationsprisen på Fyn for at gå forrest og vise, at man kan, hvad man vil, for at skabe værdi for andre end sig selv og ikke mindst for at inspirere andre til at gøre det samme. Det handler blandt andet om at være stolt af sin baggrund, bevare sin integritet og gøre det, som mange taler om – nemlig at sætte mangfoldigheden i spil i forhold til udvikling, innovation og en bedre bundlinje.”\n“Jeg er utrolig glad for den pris. Det, der flytter mig i det daglige er, hvis jeg kan lave noget, som gør folk lykkeligere eller giver dem mulighed for at få mere tid til det, der betyder noget i deres liv. Og derfor glæder det mig, at jeg bliver hædret for at inspirere andre,” siger Ali E. Cevik, der skynder sig at give en stor del af æren for prisen videre til sine ansatte:\n“Det er fantastisk hver dag at komme ind på en arbejdsplads, hvor der er glade medarbejdere, en stor rummelighed og et fælles ønske om at lave nogle løsninger, der er nyttige for vores brugere,” konstaterer Ali E. Cevik, der leder omkring 50 ansatte fra hovedkontoret i Odense Banegård Center.\nHR-ON leverer – som navnet antyder – softwareløsninger til HR og rekruttering, og kunderne skal findes i det private erhvervsliv såvel som det offentlige og kundekredsen tæller også virksomheder uden for landets grænser.\n“Vores løsninger handler i høj grad om at spare folks tid på administrative opgaver og i stedet give dem mere tid til det, der giver virksomheden værdi, hvad enten der er tale om rekruttering og online håndtering af ansøgninger eller onboarding, medarbejderudvikling, trivsel og offboarding af medarbejdere. På den måde forbedrer vi virksomhedernes mulighed for at vækste med de rette ansatte, så de kan opfylde deres mål, og samtidig gør vi det nemt for jobsøgere at finde og søge et job, der matcher deres kvalifikationer og drømme,” forklarer Ali Cevik, som altid selv er frisk på at afsøge nye muligheder sammen med sine ansatte:\n“Når jeg kan se en større mening med et projekt, så inspirerer det mig. Derfor er jeg glad for af at være del af en arbejdsplads, hvor der er stor mangfoldighed og mange gode idéer – og selvfølgelig er jeg stolt over, at inspirationen går begge veje.”


Om Partner Revision - Lidt om os\n/ Om Partner Revision\nPartner Revision er et lokalt forankret revisionsfirma med internationalt udsyn - og dermed en stærk alliance for mange typer kunder - fra iværksættere til internationale koncerner. Det betyder nærvær, udsyn og indblik.\nSom revisorelev får du hos os godt 140 kolleger - fordelt på ni kontorer i Midt- og Vestjylland. Herfra holder vi et vågent øje med kundernes økonomiske drift, budgetterne, bogholderiet, likviditeten og meget mere. Vi giver sparring, rådgivning og bistand, når en virksomhed skal udvikles, strategien revideres, eller når kunderne afsøger nye muligheder.\nVores revisorer har rutine, erfaring og talent - og en bred alsidig viden og berøringsflade med kunderne. Og så vil alle gerne dele ud af deres knowhow. Det er god og lærerig sparring for dig.\nDen cocktail inspirerer mange af vores elever til at gå hele vejen til uddannelsen som statsautoriseret revisor - og partnerskab.\nFor at sikre områder som kvalitetsstyring, medarbejderuddannelse, faglige publikationer og faglig udvikling generelt er Partner Revision en del af RevisorGruppen Danmark - et vidensbaseret netværk af 23 uafhængige revisionsfirmaer.\nDet betyder, at vi kan være både lokale og samtidig rumme det samme faglige bagland som landsdækkende revisionsfirmaer.\nLæs mere om os på www.partner-revision.dk