SERPENS AENEUS Stiftet i Kristelig Lægeforening Andagt 3 Leder 4 Sygdomsforståelse og lægegerning i kulturel kontekst - PDF\nSERPENS AENEUS Stiftet i Kristelig Lægeforening Andagt 3 Leder 4 Sygdomsforståelse og lægegerning i kulturel kontekst\nDownload "SERPENS AENEUS 2015. Stiftet i 1897 www.dkklf.dk. Kristelig Lægeforening Andagt 3 Leder 4 Sygdomsforståelse og lægegerning i kulturel kontekst"\n1 SERPENS AENEUS 2015 I N D H O L D Kristelig Lægeforening 2 Andagt 3 Leder 4 Sygdomsforståelse og lægegerning i kulturel kontekst 5-12 Årsmøde Præsentation af Medarbejder Interview med Dagfinn Høybraaten Holdningspapirer 22 Menneskesyn og menneskeværd Aktiv dødshjælp Stamceller 25 Omsorg indtil døden Internationalt Stiftet i 1897\n2 Kristelig Lægeforening Serpens Aeneus er årsskriftet for Kristelig Lægeforening i Danmark. Serpens Aeneus betyder Kobberslangen og henviser til foreningens logo og beretningen fra 4. Mosebog kap. 21. Stof til næste Serpens skal være redaktionen i hænde senest 15. April Redaktion Ansvarshavende redaktør: Boje Kvorning Ehmsen Refsnæsgade 41, 3. th, 2200 København N T: E: Anne Kathrine Ejsbøl Christensen Carl Nielsens Alle 6. st. tv., 2100 København Ø E: Karen Margrethe Nissen E: Medlemskab Åbent for enhver læge, der kan tilslutte sig foreningens formål. Kontingentet er 500 kr. for en læge og 750 kr. for lægeægtepar. Studenter betaler 100 kr. årligt. Gaver Gaver og gavebreve til Kristelig Lægeforening er fradragsberettigede efter ligningslovens 8A og 12 stk. 3. Bank Nordea reg.nr kontonr Nyhedsmail Ønsker du at modtage KLFs nyhedsmail? Så send en mail til webmaster Anders Voldby på Hjemmeside På kan man løbende følge med i foreningens arbejde og læse nyheder Bestyrelse Formand Ellen Kappelgaard Nellikeløkken 14, 3700 Rønne T: E: Næstformand og webmaster Anders Winther Voldby Nørrebrogade 58B, 2. tv København N T: E: Kasserer Karen Nielsen Næstvedgade 6 B 1.tv, 2100 København Ø - T: E: Sekretær Jeff Sørensen Rasmus Rasks Allé 67, 5250 Odense SV - T: E: Studentersekretær for København og Odense Tobias Nissen, Helgesensgade 25, København Ø, E: Studentersekretær for Århus og Aalborg Anne Bodilsen Bissensgade 18, 3 tv., 8000 Århus C T: E: Suppleant Andreas Munk, Fabriksvej 21, 3310 Ølsted E: Suppleant Ellen Mølgaard Holtze, Jomfrubakken 6, 3500 Værløse - E: Akademisk medarbejder Elisabeth Dørken E: Missionssekretær Annette Hauge Jørgensen, Ny Kastetvej 32, stuen 4, 9000 Aalborg - E: International sekretær Kristian Kristensen, Ingridsvej 74A, Lind, 7400 Herning - T: E: 2 SERPENS AENEUS\n3 Andagt Andagt v/ Jørgen Nørrelykke Nissen En af forårets store højtider er påsken. Jeg sad i kirken og andægtigt ventede på at gudstjenesten skulle begynde. Og pludselig kom præsten i fuldt ornat løbende ned ad midtergangen. Jeg blev oprigtigt talt forskrækket, for man er vel læge og frygter det værste, som fx at man efterspørger faglig kompetence i en akut situation, - som man slet ikke er klædt på til! Jesus er opstanden råber præsten ud i kirkerummet og gentager det flere gange. Og menigheden istemmer et Ja, han er sandelig opstanden. Palmeblade til hyldest blev til kors og krone. Min tro som en boble kan briste, men din har holdt stand til det sidste. O Herre, så tro du for mig! DDS 677,5 Disciplene havde svært ved at tro, og Thomas i særdeleshed. Han kunne ikke tro alene, men sammen med de andre, i fællesskabet, blev troen skabt og stærk. For disciplene så stærk, at de senere gik i døden som martyrer. Graven var tom. Stenen var væltet bort, ikke for at Jesus kunne komme ud, men for at kvinderne ved graven og disciplene kunne komme ind og se, at den virkelig var tom! Det var fantastisk at samles om og lytte til påskens kerneevangelium. Opstandelsen og troen på den opstandne er ikke et mysterium som det senest i den kirkelige presse har været omtalt, forstået som noget mærkeligt og hemmelighedsfuldt og ofte på en måde, der udtrykker en afstandtagen. Jesu opstandelse var ikke en sproglig begivenhed eller idé. Forstå det kan vi ikke, men tro det, det er muligt, når vi søger Gud og beder ham Gud skænke os troen i vore hjerter. Jesu legemlige død og hans opstandelse er sikkerheden for, at Gud kan fjerne menneskets skyld, og derfor altafgørende for sandheden i det kristne budskab. Kors flettet af flig fra palmeblade 3\n4 Leder Leder til a rsskrift 2015 Af Formand Ellen Kappelgaard Med Kristelig Lægeforenings årsskrift i hånden er vi gået ind i en ny æra. Som tidligere meddelt vil størstedelen af kommunikationen fremover foregå elektronisk, dels via hjemmesiden dels via nyhedsmails til de medlemmer, der har meldt sig til google-gruppen. Der er også planer om en facebook-gruppe for dem, det ligger for. Facebook kan være med til, at nyhederne på hjemmesiden kommer mere i spil. Men én gang årligt vil vi gerne udgive et årsskrift som dette, for også at gøre Kristelig Lægeforening kendt for de af os, der sætter pris på at have et blad i hånden. I år byder årsskriftet på artikler ud fra årets tema Sygdomsforståelse og lægegerning i kulturel kontekst samt udtalelser om etiske spørgsmål. Ingen af delene kan i et årsskrift dækkes tilfredsstillende, men der er med artikler og holdningspapirer taget hul på temaerne, som ikke bliver uaktuelle på en måned eller to. Vi håber I vil blive inspireret af indholdet. I årsskriftet har vi også valgt at trykke invitationen til generalforsamlingen d. 26. september, som afholdes i forbindelse med årsmødet. Vi håber også i år at blive rigtig mange til årsmødet, hvor hovedtaleren er Dagfinn Høybraaten, som er tidligere sundhedsminister i Norge og nu generalsekretær i Nordisk Ministerråd i København og bestyrelsesformand for en verdensomspændende vaccinealliance, Gavi Alliance. Årsmødet afholdes i lighed med de foregående år på Danhostel i Svendborg. Bestyrelsen overvejer både tid og sted, når det gælder fremtidige årsmøder, og vi er meget modtagelige for input til dette. Som noget helt nyt har foreningen pr. 1. marts 2015 ansat Elisabeth Dørken som akademisk medarbejder i en 20% stilling, og det har vi store forventninger til. Elisabeth er allerede i fuld gang med at assistere bestyrelsen i arbejdet med at gøre foreningen mere kendt, også ved at inspirere til at deltage i relevante etiske debatter og give støtte til at få formuleret udtalelser mv. I 2015 er årets tema Sygdomsforståelse og lægegerning i kulturel kontekst, og temaet var udgangspunkt for indlæggene til vintermødet i Værløse og forårsmødet i Holstebro. Begge møder var med meget inspirerende indlæg og debat og gav øget udsyn for alle deltagere. Bestyrelsen har haft overvejelser om mødeformen, når det gælder vinter- og forårsmøderne. Det kan være udfordrende med lange afstande til et møde af 4 timers varighed, men på den anden side er det også en mulighed for at kunne deltage i et møde i Kristelig Lægeforening, fordi det ligger mere lokalt og bedre kan passes ind i kalenderen. Foranlediget af formanden for vores svenske søsterforening Johan Semby er der i 2015 planlagt et skandinavisk ledermøde med lederrepræsentanter fra de kristne lægeforeninger der. Formålet er at støtte og inspirere hinanden, ikke mindst når det gælder kristne lægers møde med etiske dilemmaer i hverdagens opgaver. Både i Norge og Sverige har der de seneste år været pres på lægers samvittighedsrettighed, helt konkret når det gælder spørgsmålet om henvisninger til provokeret abort. Som det fremgår, er Kristelig Lægeforening still going strong. Men foreningen eksisterer jo kun, fordi der er 4 SERPENS AENEUS\n5 Leder fortsat læger, der ser foreningen som en nødvendig støtte og inspiration til at være kristne læger. Så lad os være med til at gøre foreningen kendt for de af vore kolleger, som det er relevant for, så foreningen fortsat kan leve. En personlig kontakt er måske bare lige det, der mangler, og du kan hjælpe med til det. Jeg tror, at Kristelig Lægeforening bliver mere og mere nødvendig, som en hjælp til at bevare et kristent menneskesyn både på det personlige plan og i vores læge- gerning, i en tid hvor individualiseringen dyrkes, og de svageste i mange tilfælde glemmes. Lad os tænke på Ham, som færdedes blandt syge og svage, gik i døden i stedet for syndere, gennembrød døden og lever i dag. Det er Ham, vi også som kristne læger får lov til at tjene. Mange hilsener Ellen Kappelgaard Formand for Kristelig Lægeforening Sygdomsforsta else og lægegerning i kulturel kontekst: Erfaringer fra en indvandrermedicinsk klinik Af Adam Bækgaard Nissen Patienter med flygtninge-, indvandrer- og migrantbaggrund støder man på i alle dele af sundhedsvæsenet i Danmark. I det følgende vil jeg bruge betegnelsen migrant om denne patientgruppe uanset migrationsårsag. Jeg var i 2010 tilknyttet indvandrermedicinsk klinik på Odense universitetshospital, som er et særligt ambulant tilbud til migrantpatienter. Denne klinik, og andre lignende klinikker, har til formål at imødekomme de udfordringer og behov som denne patientgruppe har og som alt for ofte ikke kan rummes i sundhedsvæsenet. Meget af det beskrevne i denne artikel samt det videnskabelig grundlag herfor kan læses i 5-års rapporten fra indvandrermedicinsk klinik: Tak fordi I lavede en bedre version af mig fra Patienter med migrantbaggrund udfordrer sundhedssystemet. Man kan af og til høre læger sukke over etniske patienter og høre betegnelsen etniske smerter, som dækker over helbredsklager uden organspecifik årsag hos denne patientgruppe. Omvendt er migrantpatienterne ligeså frustrerede over at løbe spidsrod i det danske sundhedssystem i langvarige og frugtesløse udredningsprogrammer uden at få det bedre. Henvisningskriterierne til indvandremedicinsk klinik i Hvidovre opsummerer problematikken fra et sundhedsfagligt synspunkt: Patienter med anden etnisk baggrund med komplicerede, behandlingskrævende somatiske helbredsproblemer, som egen læge, praktiserende speciallæge eller hospitalsafdeling ikke umiddelbart har kunnet diagnosticere, og hvor der ikke er fundet mistanke om én konkret organspecifik sygdom. Symptombilledet kan være ledsaget af komplicerende posttraumatisk symptomatologi efter eksposition for tidligere traumer pga. krig/konflikt. Udredningen foregår ambulant. 2 Med udgangspunkt i dette, vil jeg i det følgende belyse, hvad man, efter min mening, bør vide, når man har med denne patientgruppe at gøre: Det drejer sig primært om kendskab til post traumatisk stresssyndrom (PTSD) og 5\n6 Sygdomsforsta else og lægegerning i kulturel kontekst fortsat de symptomer og især funktionstab, der knytter sig til syndromet. Derudover bør man have indsigt i, hvad det vil sige at være migrant. Dels dét, som det enkelte menneske kan have være udsat for, dels hvilke udfordringer disse patienter har i en dansk hverdag. Slutteligt vil jeg beskrive, hvordan man på indvandrermedicinsk klinik i Odense imødekommer disse patienter i den kliniske hverdag. Posttraumatisk stress syndrom: PTSD er ikke en sygdom, men et syndrom bestående af tre hovedkategorier: Øget stress eller arousal, genoplevelsesfænomener og undgåelsesadfærd. PTSD kan udløses af en eller flere voldsomme og traumatiske begivenheder. Eksempelvis vold, tortur eller krigshandlinger, som man har været udsat for eller været vidne til. Når mennesker udsættes for fare, reagerer kroppen instinktivt i en cyklus af fastfrysning, kamp- og flugtreaktion. Nogle gange formår kamp- og flugtreaktionerne ikke at bringe personen ud af den truende situation. Hos mennesker med PTSD, taler man om, at den energi eller stress, som skulle have være udløst i flugt eller kamp, i stedet bindes i nervesystemet og resulterer i et kronisk øget stressniveau. Konsekvensen er en konstant, nervøs uro og overdreven årvågenhed, som om personen frygter, at faren kunne vende tilbage når som helst. Denne anspændthed påvirker og forringer søvn, hukommelse og indlæring. Patienterne kan være hyperfølsomme over for ydre stimuli, der minder om den traumatiske oplevelse. Det gælder især støj, lugte og synsindtryk. Resultatet er humørsvinginger, vredesudbrud og angst, som er stærkt generende for patienten og omgivelserne og på sigt kan føre til social isolation.1 Karakteristisk for patienter med PTSD er genoplevelsesfænomener. Typisk kan de fortælle, at de genoplever de forfærdelige oplevelser som en film for deres øjne. Disse flashbacks kan være anmassende og meget livagtige, som mareridt i vågen tilstand. Undgåelsesadfærden bliver en konsekvens af den øgede uro og flashbacks. Patienterne gør, hvad de kan, for at undgå at vække traumerne ved at afholde sig fra steder eller aktiviteter, der kan minde om de traumatiske begivenheder. Endelig medfører det øgede stressniveau somatiske symptomer i form af hovedpine, muskelspændinger, diffuse smerter, mavesmerter etc. Psykisk udvikler patienterne depressive symptomer og angst.3 At være migrant Flygtninge er i udgangspunktet almindelige mennesker, som på grund af ekstreme ydre faktorer og omstændigheder tvinges til at forlade deres hjem. Forud for flugten har der været kortere eller længere overvejelser om fordele og ulemper i forhold til at blive. Ofte har der forinden været marginalisering af individet politisk, religiøst og socialt i forhold til det omgivende samfund. Ikke desto mindre er det et stort tab at flygte. Det er et tab af menneskelig værdighed, identitet og livsstrategi. Flugten kan være alt fra nøje planlagt til kaotisk. Mange migranter er tvunget til at efterlade ejendele og måske pårørende over hals og hoved. Selve flugten indeholder udover usikkerheden mulighed for flere traumer. Vold, tyveri, fængsling, adskillelse og tab af pårørende er ikke ualmindeligt. Forløbet kan være kort eller strække sig i årelange forløb. I eksilet konfronteres migranten med nye usikkerhedsmomenter. Nyt sprog, ny kulturel kontekst, forsørgelsesgrundlag, manglende socialt netværk og familiens generelle trivsel er belastende. Mange migranter er funktionelle analfabeter i Danmark. Der er ikke stor efterspørgsel på deres arbejdskraft og de menneskelige og økonomiske ressourcer er begrænsende. Mange oplever dog efter flugten og etableringen i Danmark en stabil periode med stigende livskvalitet i nogle år. Men med tiden forsvinder integrationshjælpen og migranten skal stå på egne ben. Udfordringerne hober sig op, og muligvis bliver migranten sekundært traumatiseret eller udfordret af krav fra samfundet. Andre gange reaktiveres ældre krigstraumer. Det er ikke ualmindeligt, at man først på dette tidspunkt i sit eksil forstår sine tab og endegyldigheden af flugten. Summen af disse belastninger medfører afmagt og stress migrationsstress. Resultatet af dette bliver hos nogle en menneskelig deroute, karakteriseret ved fysiske og psykiske klager, ledsaget af faldende funktionsniveau, tab af erhvervede danskkundskaber, desintegration og fremkomst af PTSD-problematik. 6 SERPENS AENEUS\n7 Sygdomsforsta else og lægegerning i kulturel kontekst fortsat Et sådant forløb kan skildres i nedenstående figur: som dækker over andre helt reelle problemer. Lægens bord Som al anden stress, manifesterer migrationsstress sig, med eller uden PTSD, ofte i somatiske symptomer, smerter og psykiske klager. I Danmark præsenteres og afleveres den slags på lægens bord. Når man møder migrantpatienter, vil hver side af bordet repræsentere forskellige opfattelser af krop og sygdom, adskilt af sproglige og kulturelle barrierer. Ofte er der en tolk med. Som læger er vi skolet i en diagnostisk tankegang, hvor anamnesen, symptomfortolkning, objektiv undersøgelse leder til konklusioner og tentative diagnoser. I forhold til migrantpatienterne er denne proces ofte ufrugtbar trods rigelige symptomer og klager. På den anden side af lægens bord er migrantpatienten ofte ligeså frustreret over ikke at blive hørt og set. Patienten forstår ikke, hvad lægen spørger om eller hvorfor. Lægen finder ikke ud af, hvad patientens motiver og baggrund er. Ofte forklædes migrationsstress i fysiske problemer, som hovedpine, mavesmerter og psykiske problemer, fordi symptomer nu en gang er den kulturelle kode, som retfærdiggør et besøg hos lægen. Helbredsklagerne bliver således pseudoproblemer, Hvad skal lægen gøre? Et grundlæggende problem er, at sundhedspersonalet ikke vægter patientens livshistorie i forhold til den sundhedsfaglige dagsorden, som er udredning af symptomer og behandling af sygdomme. På indvandrermedicinsk klinik, i fx Odense, forsøger man derfor at anlægge en helhedsorienteret tilgang med afsæt i patienternes livshistorie og derfra en problemorienteret tilgang til patienterne. Fordelen ved livshistorien er, at den skaber overblik for både patienten og lægen. Man kan inddrage patientens erfaringer og bringe det ind i plejen og behandlingen. Derudover afsløres barrierer for bedring af tilstanden. For eksempel i form af underliggende PTSD. Med afsæt i livshistorien udfærdiges en problemliste, som er patientens egen prioritering af problemstillinger i hans liv. Ofte fylder bekymringer for familien, økonomi og børnenes trivsel mere end vægttab og medicinindtag Det viser sig, at mange helbredsklager skyldes bekymringer, som patienterne har svært ved at sætte ord på. Med en problemliste er det muligt at skelne mellem reelle problemer og pseudoproblemer. Resultatet er, at læge og patient får samme dagsorden, og det er et godt udgangspunkt for den videre behandling. 1 Sodemann, Morten: Indvandrermedicinsk klinik: Tak fordi I lavede en bedre version af mig. Erfaringer fra indvandrer medicinsk klinik Sundhed.dk 3 Traume.dk 7\n8 Sygdomsforsta else og lægegerning i kulturel kontekst fortsat Personlige erfaringer som læge i Etiopien og læge i Danmark Af Hanne Christensen Ens for behandling af patienter, er, at alle har krav på den optimale behandling, uanset om jeg har set dem i Danmark eller i Etiopien. Den optimale behandling er bare forskellig. Da jeg kom til Etiopien var det ikke let at være kvindelig læge. Man fik stillingsbetegnelsen hakim, og man var hakim uanset om man var en ny læge fra Danmark eller var en sundhedsassistent med 1 års uddannelse. Ato Takelu var sundhedsassistent med 1 ås uddannelse. Han var af højkaste og dominerende på klinikken da Preben Skoven, en dansk sygeplejerske med erfaring fra Etiopien, og jeg kom til Dodola i det centrale Etiopien. Takelu bagtalte mig, og jeg blev forbudt at arbejde lokalt, og der blev sendt anklagebreve op i systemet til region og stat. Ministry of Health undersøgte sagen, og jeg blev godkendt som læge i systemet og ingen laverestående i sundhedssystemet kunne forbyde mig at arbejde, der nu var godkendt af ministeriet for sundhed. Derefter havde jeg et godt navn. Det var fantastisk at få lov at arbejde i Etiopien, hvor vi kunne bede for patienter, kristne, muslimer og hedninge. Ingen sagde nej til forbøn i det meget religiøse land, som Etiopien er. En ung mand opdraget i landets kommunistiske periode, spurgte os hvad bøn var. Det forklarede vores dygtige etiopiske mandlige sygeplejerske ham, og vi bad for ham og han blev rask. Gud være lovet, sagde vi og han. Både i Etiopien og i Danmark er der alternative læger, og mange gør et godt arbejde, men er til tider farlige. Vi så nogle gange hårdt forbundne brækkede arme og ben, som vi desværre kun kunne amputere, når de kom til os. Efterhånden fik vi Etiopiske speciallæger, og jeg begyndte i stedet at rejse rundt og supervisere forskellige klinikker. Her sad behandlere med 1-2 års uddannelse. Efter opdeling af synoden (den kirkelige administrationsenhed) i 3 enheder, søgte det område, som jeg dengang boede i, om arbejdstilladelse til at supervisere de 4 klinikker det område - i stedet for de tidligere 16 klinikker, som jeg havde superviseret. Supervisionsopgaven blev betragtet som en sygeplejeopgave og ikke som tilstrækkeligt arbejde til en læge. Jeg kunne derfor ikke få min arbejdstilladelse fornyet af myndighederne. Jeg rejste hjem, før jeg syntes, at jeg var klar til det, men det var vist til Guds tid, for familierne herhjemme har haft brug for mig siden, og jeg kom tidsnok til at få et godt arbejde herhjemme. 8 SERPENS AENEUS\n9 Sygdomsforsta else og lægegerning i kulturel kontekst fortsat Et halvt a r i Ilulissat Af Ida Helsø I begyndelsen af 2014 fløj jeg afsted til Ilulissat, Grønland, for at arbejde på regionssygehuset i et vikariat i et halvt år. Med i bagagen havde jeg to års erfaring som læge, to tidligere rejser til Grønland og masser af gå-på-mod. Min stilling var 50 % klinik og 50 % administration og ledelse. Selvom jeg var bekendt fra tidligere rejser med den grønlandske kultur og forskelle fra den danske kultur, blev jeg alligevel på daglig basis konfronteret gladeligt med og udfordret af kulturskellet. Det skal ikke være nogen hemmelighed, at sygdomsopfattelse, årsagssammenhæng og brug af sundheds- væsnet er væsentligt anderledes på godt og på ondt. Dertil er sundhedstilstanden en anden i Grønland, hvor de livsstilsrelaterede sygdomme har gjort stort indpas og tuberkuloseincidensraten desværre er stigende på ny. Jeg lærte hurtigt, at graviditet har en helt anden ophøjet status end i Danmark, at fiskeren prioriterer fangst på havet højere end lægekonsultation, at frygt for tuberkulose er større end for cancer, at ugentlige besøg i venereaklinikken ikke er et tabu, at kernefamilien eksisterer i bedste velgående, og at et lille og til dels isoleret samfund som Ilulissat har sin skønhed og bagside. 9\n10 Sygdomsforsta else og lægegerning i kulturel kontekst fortsat Jeg blev konstant positivt forbavset over trofastheden og respekten overfor de ældre i samfundet. Jeg var forundret over familiebåndenes styrke, jeg var frustreret over manglende ansvarsfølelse for eget helbred, jeg nød at lære at udføre lægearbejde uden højteknologisk apparater og spøjse blodprøver, og jeg var dybt imponeret over den uforanderlige vedvarende imødekommenhed overfor nye danske kollegaer, som stort set alle var på vikarbasis. Hjerterum var der masser af, og der var altid en kaffemik at tage til. Den sproglige udfordring var et kapitel for sig. Mit skøn var, at ca. 40 % befolkningen i Ilulissat kunne tale dansk. Ofte kan man ikke oversætte direkte fra grønlandsk til dansk grundet udtryksformen, og at en del ord ikke findes på grønlandsk, hvorfor tolken må forklare med kendte vendinger og ord. Jeg erfarede hurtigt, at mit gængse klinikordvalg kom til kort, når patienten havde ondt i lungerne eller når smerten sad i æggestokkene. Jeg blev mere bevidst om at afkorte min til tider snørklede talestrøm (tolkene tog sig til hovedet) og anvende den nonverbale kommunikation mere hensigtsmæssigt. Meget nonverbal kommunikation på grønlandsk foregår via øjenbrynene. Den daglige løbende konfrontation med kulturskel hvad angår værdier og normer medførte naturligvis en refleksion over mit eget kulturelle udgangspunkt, personligt som fagligt. Udover stærke livsoplevelser og faglig erfaring tager jeg følgende med mig hjem: En vished om at kernefamiliens rolle er undervurderet, og at det kulturelle aspekt er en vigtig faktor i lægegerningen. Fremfor alt oplevede jeg igen og igen, at uanset hvor ukendt verden og livet forekommer mig, går jeg i Guds forudberedte gerninger. 10 SERPENS AENEUS\n11 Sygdomsforsta else og lægegerning i kulturel kontekst fortsat De fremmede her pa jord Af Boje Kvorning Ehmsen Han kunne meget vel have lungebetændelse tænkte jeg, og gav mig til at forklare, hvordan han skulle tage penicillin, og hvad han ellers kunne gøre for at blive rask. Husk at holde dig varm, sluttede jeg velmenende - men noget naivt - af med. Jeg skal gøre mit bedste, sagde han, men der er ofte fyldt på herbergerne, så det er svært at finde et varmt sted at sove. Det er er en beskrivelse af mit møde med en vestafrikansk mand i fyrrerne, som jeg behandlede som frivillig læge i Røde Kors Sundhedsklinik for udokumenterede migranter på Vesterbro i København. I mit eget land, i min egen bydel, er der åbenbart mennesker for hvem et tørt og varmt sted at sove en kold nat ikke er nogen selvfølge. Illegale immigranter, papirløse migranter, udokumenterede migranter. De går under forskellige navne. Navne som kan have politiske undertoner. I det følgende vil jeg bruge betegnelsen udokumenterede migranter, og mit ærinde er at oplyse om dem og dele de tanker, som jeg har gjort mig som læge i forbindelse med mødet med udokumenterede migranter. En udokumenteret migrant er en flygtning eller indvandrer, som ikke har lovligt ophold i landet. Nogle har aldrig meldt deres ankomst til myndighederne af frygt for tilbagevisning. Nogle er gået under jorden efter at have fået afslag på asyl. Nogle er blevet i landet efter deres arbejdstilladelse eller au pair periode er udløbet. Nogle har EU-borgerskab men opholder sig længere i landet end de tilladte 180 dage, som er grænsen hvis man ikke har arbejde og arbejdstilladelse. De udokumenterede migranter har retsligt set kun krav på akut lægehjælp i Danmark, og størstedelen af dem har ikke råd til at betale sig til lægehjælp til ikke-akutte helbredsmæssige problemstillinger. Derfor valgte Røde Kors, Dansk Flygtningehjælp og Lægeforeningen i 2011 at indlede et samarbejde om at oprette en sundhedsklinik med udokumenterede migranter som målgruppe. Klinikken drives af private midler og der er hundredevis af frivillige tilknyttet klinikken. I 2014 åbnede man en tilsvarende klinik i Århus. Størstedelen af de udokumenterede migranter set i klinikken i København er fra Afrika og Østeuropa. Knap 2/3 er mænd, og størstedelen er i alderen mellem år. Med faldende børnedødelighed gennem mange år i lavindkomstlande er der sket et demografisk skifte, så der nu ikke kun er mange børn men også mange unge i disse lande. De er arbejdssøgende og vender blikket mod Europa i håb om at finde arbejde, da det er svært i hjemlandet. Sundhedstilstanden blandt migranterne er i udgangspunktet ofte god. Det kræver et godt helbred at begive sig ud i og gennemføre en migrationsrejse. Migrationsprocessen fører dog ofte til fattigdom, og det kan være meget udfordrende at danne sig en ny tilværelse i et fremmed land, hvor der er stor konkurrence om ufaglærte job. Da jeg begyndte som frivillig i klinikken havde jeg regnet med at, det ville vælte ind med patienter med malaria, denguefeber, chikungayafeber, orm, æg og cyster i en mikrobiologisk overflod af kuriøsiteter. Virkeligheden var en ganske anden. Patienterne havde omtrent samme problemstillinger som i en almindelig dansk 11\n12 Sygdomsforsta else og lægegerning i kulturel kontekst fortsat praksis: Luftvejsinfektioner, mavesmerter, rygsmerter og hudklager var de hyppigste årsager til kontakt. Pga. stor efterspørgsel har klinikken også tandlæger tilknyttet, og de gør en fantastisk indsats for at forbedre tandsundheden og forebygge alvorlige tandproblemer. Nu og da kom der en patient, hvor man måtte mistænke HIV, tuberkulose eller noget andet alvorligt men for det meste drejede henvendelserne sig om almindelige problemstillinger. Dog typisk af mere alvorlig karakter og ofte med et længere forløb, end en dansk patient ville have accepteret. Der var dog én iøjnefaldende tendens, når man analyserede henvendelser til klinikken. Der var rigtig mange gravide. Cirka hver trejde kvinde i den fertile alder, som henvendte sig i klinikken, var gravid. Dette førte hurtigt til, at klinikken indførte screening for hiv, hepatitis B og syfilis lig screeningsprogrammet som tilbydes gennem sygesikringen. Ikke overraskende fandt man en høj incidens af HIV og hepatitis B blandt gravide udokumenterede migranter. Dette forsøger man at tage hånd om i samarbejde med de lokale obstetriske og infektionsmedicinske afdelinger, så at moderen kan komme i behandling og man undgår mor til barn smitte. I løbet af en vagt i klinikken kan man nå at tale med personer fra hele verden. Min personlige rekord er femten nationaliteter fordelt på fire kontinenter på samme aften. De sproglige og kommunikative udfordringer er enorme. Hvis man er heldig kan patienten engelsk eller ledsages af en som kan lidt engelsk eller dansk og oversætte på patientens vegne. Men så taler vi ikke om oversættelse af nogle med træning i medicinsk tolkning. I arbejdet er der af og til en konkret medicinsk problemstilling, som umiddelbart kan løses. Men ofte er patienternes klager mangeartede og kan bunde i den usikkerhed, retsløshed og fattigdom, som præger de udokumenterede migranters liv. Kropsopfattelse og sygdomsforståelse varierer meget imellem forskellige nationer og folkeslag. Det er tidskrævende at nå frem til en fælles forståelse for symptomer, diagnose og behandling. Ofte sad man tilbage med en tvivl på om det overhovedet lykkedes at forstå personen, som sad overfor mig, og om patienten forstod mine tanker omkring deres helbred og behandling. Det kan være svært at overbevise forkølede danskere om, hvorfor de ikke skal have antibiotika. Det bliver kun sværere, når man ikke har noget fælles sprog og modtageren af budskabet næppe har nogen viden om kausalitet mellem mikrobiologiske agens, sygdom og behandling heraf. I mine øjne ville det være bedst, hvis udokumenterede migranter kunne behandles via det etablerede sundhedssystem, og at det dermed blev overflødigt med tilbud som Røde Kors Sundhedsklinik. Men der er en række politiske udfordringer i forhold til at tilbyde dette. Hvad enten man bryder sig om det eller ej, ser det ikke ud til at flygtningestrømmene mod Europa kommer til at aftage de næste mange år. Migration er en vor tids største globale udfordringer, og den migrerende patient er meget mere sårbar end andre patienter. Som læger skal vi have øje for denne udsatte gruppe, som ofte står uden fundamentale rettigheder. Som kristne skal vi lade os inspirere af Bibelens opfordringer til at tage sig af de fremmede. Jesus siger i Matt. 25, 34-36: Da skal kongen sige til dem ved sin højre side: Kom, I som er min faders velsignede, og tag det rige i arv, som er bestemt for jer, siden verden blev grundlagt. For jeg var sulten, og I gav mig noget at spise, jeg var tørstig, og I gav mig noget at drikke, jeg var fremmed, og I tog imod mig, jeg var nøgen, og I gav mig tøj, jeg var syg, og I tog jer af mig, jeg var i fængsel, og I besøgte mig. 12 SERPENS AENEUS\n13 Årsmøde Årsmøde i Kristelig Lægeforening September 2015 DANHOSTEL, Vestergade 45, 5700 Svendborg Velkommen til Årsmøde i KLF. Vi mødes igen i år i Svendborg i den sidste weekend i september. I år har vi fornøjelse af at få besøg af norske Dagfinn Høybråten som er generalsekretær for Nordisk Ministerråd. Han vil tale til os tre gange i løbet af weekenden. Du finder et interview med Dagfinn på side 17 og kan der danne dig et indtryk af manden, der gennem sit liv og sin politiske karriere har sat fokus på kristen etik. Steen Mølgaard Andersen er hjemme fra Tanzania på orlov og lægger vejen forbi årsmødet og fortæller om sit dagligliv, og det at arbejde under anderledes forhold end i det danske sundhedssystem. Prisoversigt: Pris pr. person i enkeltværelse kr ,00 hele årsmødet Pris pr. person i dobbeltværelse kr ,00 hele årsmødet Pris pr. person i 4-sengsværelse kr ,00 hele årsmødet Pris pr. studerende hele kr. 600,00 årsmødet Pris pr. barn hele årsmødet kr. 600,00 Hvis du kun har mulighed for at deltage noget af weekenden, er du også hjerteligt velkommen, herunder ser du priserne. Ved tvivlsspørgsmål rettes henvendelse til Pris pr. person i enkeltværelse kr ,00 lør kl. 10-søn kl 14 Pris pr. person i dobbeltværelse kr.1.665,00 lør kl. 10-søn kl 14 Pris pr. person i enkeltværelse kr ,00 fredag til lørdag aften Pris pr. person i dobbeltværelse kr ,00 fredag til lørdag aften Pris pr. person i 3-sengsværelse kr ,00 fredag til lørdag aften Pris pr. person i 4-sengsværelse kr ,00 fredag til lørdag aften Pris pr. person middag kr. 525,00 fredag PROGRAMMET FOR WEEKENDEN Fredag Middag Velkomst Nyt fra den internationale scene Den som vil være størst blandt jer Lederskab i det 21. århundrede - hvad kan vi lære af Jesus? ved Dagfinn Høybråten Kaffe Sjov og spas # Snacks Lørdag 8.00 Morgenmad 9.00 Det du gør mod en af mine mindste små - Om ret og uret i global sundhed, ved Dagfinn Høybråten 9.45 Pause og kaffe Generalforsamling - se indkaldelse på side Pause og kaffe Generalforsamling fortsat Frokost Oplev Svendborg, samlet gåtur Kage og kaffe Workshops, yderligere info følger på hjemmesiden Middag Fortællinger fra et lægeliv, med blandt andet besøg af Steen M. Andersen, lægemissionær i Sikonge, Tanzania Sjov og spas #2 Søndag: Morgenmad Gå- eller løbetur Kristus i dig - håbet om herlighed, ved Dagfinn Høybråten Afslutning og afrejse Pris pr. person forplejning kr. 980,00 lørdag Pris pr. person kr. 575,00 lørdag aften 13\n14 Årsmøde fortsat I alle priser (fraset børns og studerendes) er der indregnet et konferencegebyr på kr. 300,- Tilmelding foregår til Karen Nielsen på med info om hvor meget man deltager, hvilken type værelse man ønsker og hvem man vil dele værelse med. Tilmelding er gældende når beløbet er indbetalt på konto Tilmeldingsfristen er 1/ Der vil løbende blive sat nyheder og påmindelser på hjemmesiden og i nyhedsbrevene. Man er dog velkommen til at registrere sig med det samme. Vel mødt Mvh KLFs bestyrelse Dagfinn Høybråten er tidligere norsk sundhedsminister. Han har også været arbejds- og socialminister, leder af Kristelig Folkeparti i Norge, og vicepræsident i Stortinget. Høybråten er politolog og har baggrund som embedsmand, bl.a. som direktør for Trygdeetaten i Norge (som er Norges offentlige sundhedsforsikring). Han er i dag generalsekretær i Nordisk Ministerråd i København og formand for den verdensomspændende vaccinealliance Gavi. Som appetitvækker til årsmødet er her en kort beskrivelse af Dagfinn Høybråtens taler: Den som vil være størst blandt jer.. Lederskab i det 21. århundrede - hvad kan vi lære af Jesus? Med baggrund i sin erfaring som minister, embedsmand og leder af internationalt arbejde, indleder Dagfinn Høybråten (DH) årsmødet med tanker om hvad Jesus kan lære os om lederskab i vor tid. Oplægget bliver en gennemgang af de principper som verdenshistoriens største leder viste os, og hvilken anvendelse de principper har for dén, der leder andre. Det du gør mod en af mine mindste små - Om ret og uret i global sundhed. 1,5 mill. børn dør hvert år af sygdomme som kan forebygges med tilgængelige vacciner. Tilgangen til disse livreddende interventioner afgøres af, hvor i verden barnet fødes. Traditionelt bliver nye vacciner først tilgængelige i fattige lande år efter, at de er på markedet i højindkomstlande. DH er formand for den globale vaccinationsalliance Gavi (se org). I dette oplæg fortæller han historien om, hvad der er gjort, og hvad der kan gøres for at udligne denne ulighed og hvordan 5-6 mill. børns liv kan reddes i løbet af de næste 5 år. Han vil også dele hvordan hans tro og menneskesyn har været en drivkraft i dette arbejde. Kristus i dig - håbet om herlighed Gudtjenestelignende møde. DH prædiker om at leve med håbet og bevidstheden om Guds nærvær i en tid præget af ondskab og mørke. 14 SERPENS AENEUS\n15 Årsmøde fortsat Steen Mølgaard Andersen skriver om sig selv: Født i Vangede i 1952, og stadig ganske åndsfrisk. Kandidat fra Århus 1979, kliniske ansættelser i Danmark og Sverige foruden specialuddannelse i Spedalskhed i Etiopien og Missionæruddannelse i Selly Oak, Cambridge. Gift med Lisbeth (sygeplejerske, jordemoder og udsendt til Ethiopien) i 1982 og sammen udsendt gennem Nødhjælpen til Libanon under krigen 4 måneder i udsendt af den internationale spedalskhedsmission TLMI i London til Bhutan, til Gidakom Hospitalet der var et blandet sygehus foruden landets henvisningshospital for spedalskhed. Fra 2002 udsendt af BDM (Brødremenighedens Danske Mission) til Sikonge i Tanzania, først og fremmest til spedalskhedsarbejdet, men jeg har en blandet klinisk hverdag, især i poliklinikken på Sikonge Hospital. At arbejde i en befolkning og en kultur, der er så grundlæggende anderledes end den danske, rummer naturligvis udfordringer (er det ikke det, det hedder nutildags?), det samme er gældende for den næsten fraværende medicinske etik. Til hjælp til at bevare min forstand har jeg min kone (som dog nu er i Danmark halvdelen af året), min Bibel, og min humor, som dog somme tider får folk til at tvivle netop om min forstand - men døm nu selv til Årsmødet. 15\n16 Årsmøde fortsat Indkaldelse til generalforsamling i Kristelig Lægeforening Lørdag d. 26. september 2015 kl Pa Danhostel, Vestergade 45, 5700 Svendborg Dagsorden: 1. Valg af dirigent 2. Fremlæggelse af bestyrelses- og udvalgsberetninger til godkendelse 3. Fremlæggelse af revideret årsregnskab for 2014 til godkendelse og fremlæggelse af budget for Forslag fra bestyrelse eller medlemmer 5. Valg af formand - udgår i år 6. Valg af medlemmer til bestyrelsen: Jeff Sørensen er villig til genvalg. Anders Voldby modtager ikke genvalg 7. Valg af bestyrelsessuppleant: Andreas Munk er villig til genvalg 8. Valg af revisor 9. Fastsættelse af kontingent for Eventuelt Vel mødt! Bestyrelsen for Kristelig Lægeforening 16 SERPENS AENEUS\n17 Præsentation af Medarbejder Ny medarbejder i Kristelig Lægeforening Elisabeth Dørken Foreningen ønsker med nyansættelsen at styrke kendskabet til Kristelig Lægeforening, deltagelsen i etiske debatter og arbejdet blandt medlemmerne deltagelse i etiske debatter af forskellig art, at styrke medlemsarbejdet og holde foreningens hjemmeside relevant og aktuel for medlemmer og andre. Kristelig Lægeforening ansatte 1. marts 2015 Elisabeth Vestergaard Dørken som akademisk medarbejder i en 20% stilling. Stillingen blev oprettet med det formål at styrke foreningens arbejde og formål samt at øge kendskabet til foreningen i det hele taget. Derfor vil arbejdsopgaverne blandt andet bestå i at fremme foreningens Elisabeth er uddannet mag.art. i litteraturhistorie og har tidligere arbejdet som debatredaktør ved religion.dk og kristendom.dk. Hun arbejder også deltids som lægesekretær og hjemmegående husmor. Gift med Rasmus, der er projekt- og udviklingsansvarlig i Børn og Unge, Herning Kommune. De har tre børn. 17\n18 Præsentation af Medarbejder fortsat Opfordring til at være fastgiver: Vil du give en gave til et godt forma l? Af Formand Ellen Kappelgaard Som det fremgår, er Elisabeth Dørken pr ansat i en 20% stilling som akademisk medarbejder i Kristelig Lægeforening og er allerede i fuld gang med opgaver, både som inspirator og med skriftlig assistance til dét arbejde, vi som forening har at gøre. Opgaverne er mange, og vi mærker allerede nu fordelene ved det nye samarbejde. Men selv om Elisabeth er et fund, er hun ikke gratis! En del af foreningens medlemmer har allerede lovet at bidrage med faste regelmæssige bidrag, og vi håber endnu flere af jer vil være med, når der nu er en konkret person at sponsorere. Vi har brug for flere faste givere, for at det kan hænge sammen økonomisk fremover. Henvend jer frit til vores kasserer Karen Nielsen, tlf , og få mere at vide om fastgiverordning, og kom selv og mød Elisabeth på vores årsmøde, hvor hun er med. Alle gaver til foreningen er fradragsberettigede efter ligningsloven. En god fastgiverordning er, at giveren med sin bank aftaler en regelmæssig overførsel til foreningen og også orienterer vores kasserer om beløbet, så det kan indgå i budgettet. Beløbet kan overføres til reg.nr og kontonr Jeg håber, at mange flere vil være med - mange bække små (eller store) gør en stor å 18 SERPENS AENEUS\n19 Interview med Dagfinn Høybraaten Det er bedre at tænde et lys end at forbande mørket Dagfinn Høybråten Generalsekretær Dagfinn Høybråten har beklædt ledende poster som politiker, norsk sundhedsminister og embedsmand. Han har erfaret, at det nytter at gøre det gode Millioner af børn mister livet hvert år, før de fylder fem. Svære etiske dilemmaer udfordrer os ved livets begyndelse og afslutning. Pinefulde konflikter plager arbejdspladsen. Jo, livet byder på smerte og mørke. På trods af dette mørke, er det afgørende for generalsekretær i Nordisk Ministerråd Dagfinn Høybråten at leve og handle i håb. Faktisk løber der en rød tråd gennem det stærke politiske og sociale engagement, som Dagfinn Høybråten voksede op med - og videreførte i sit eget liv. Tråden begynder hos en norsk læge i Kina. Alle mennesker er søskende I 1904 rejste Dagfinn Høybråtens oldefar, Jørgen Edvin Nilssen, af sted med kone og små børn for at grundlægge et sygehus i byen Yiyang, Kina. Her arbejdede han i næsten to årtier. Med sig i bagagen havde han en vision om, at alle mennesker er søskende og lige meget værd. "Er vi brødre, skylder vi også å dele med hverandre hva vi har fått av skjønt og godt", skrev Jørgen Edvin Nissen allerede som ung student. Netop den vision har fået en stærk betydning i Dagfinn Høybråten eget liv. Han blev hverken læge eller teolog, men fik som minister (sundhedsminister og arbejds- og socialminister) og partileder (Kristeligt Folkeparti) anledning til aktivt at kæmpe for de svages sag. "Enhver organisation med respekt for sig selv har tråde til Norden" I dag arbejder han som generalsekretær i Nordisk Ministerråd, den internationale nordiske organisation for de nordiske lande og regeringernes samarbejdsorgan. En væsentlig opgave er at drive 13 fællesnordiske institutioner inden for blandt andet velfærd, forskning, landbrug, medier og sundhed. Inden for sundhedssektoren findes et udstrakt nordisk samarbejde inden for blandt andet organtransplantation, højt specialiseret medicin, sjældne diagnoser, kampen mod resistente bakterier og inden for folkesundhed. "Tanken er, at vi i det nordiske samarbejde skal udnytte den nærhed, landene har via vores fælles historie, kultur, politiske struktur og værdier. Og selvfølgelig den geografiske nærhed", fortæller Dagfinn Høybråten, da jeg taler med ham. Måske derfor lyder han glædeligt overrasket over at høre, at det nordiske samarbejde blandt kristne læger tog sin begyndelse allerede i slutningen af 1800-tallet. Som han siger: "Enhver organisation med respekt for sig selv har tråde til andre nordiske lande. Der er en værdi i den nærhed vi har, som kan høstes i praktisk talt alle sammenhænge. Det er spændende, at de kristne lægeforeninger har haft det samarbejde så tidligt. Der er meget at lære, når vi udveksler faglige, samfundsmæssige og etiske synspunkter, og der ligger en kraft i, at vi trods vore forskelle 19\n20 Interview med Dagfinn Høybraaten fortsat "Dagfinn Høybråten er tidligere norsk sundhedsminister, leder af Kristelig Folkeparti i Norge og vicepræsident i Stortinget. Han er uddannet i Statskundskab og har blandt andet arbejdet som direktør for Trygdeetaten i Norge. I dag er han generalsekretær i Nordisk Ministerråd i København og bestyrelsesformand for den globale vaccinealliance GAVI. Mød ham på Kristelig Lægeforenings årsmøde september, hvor han vil fortælle om tjenende lederskab, globalt sundhedsarbejde og om at fastholde håbet i en mørk verden." er ganske lige i Norden. Det er vigtigt, at vi nordiske lande udnytter vores fælles kultur, ståsted og værdier." Der er altid noget at gøre! Dagfinn Høybråten har i sit politiske liv oplevet både med- og modvind. Jeg spørger, hvordan han mener, man kan være en troværdig leder/læge, når udfaldet af en sag ikke blev, som man ønskede - eller når der ikke er mere at gøre for en patient? "Jeg har jo ikke den kliniske erfaring, men som politiker har jeg altid anfægtet udtrykket 'der er ikke mere at gøre'. Selvom det menneskelig talt er håbløst, kan man altid lindre, trøste og give gode og værdige rammer for den sidste tid. Nogle mener, at værdigheden er knyttet til selv at bestemme, hvornår livet skal afsluttes. Jeg har i den debat i min tid som sundhedsminister hævdet, at råbet om dødshjælp er et råb om hjælp, men at dødshjælp er et forkert svar. Det rette svar må være at give livshjælp i tilrettelægningen af rammerne omkring den sidste tid. I den sammenhæng er smertelindring det helt centrale. Jeg vil virkelig gerne anfægte udsagnet 'der er ikke mere at gøre'" "Når det gælder spørgsmålet om at være leder i situationer, hvor afmagten viser sig, mener jeg, at det er vældig vigtigt at vise, at man gør alt, der står i ens magt i situationen. Det er grundlaget for et troværdigt møde med mennesker, hvor det negative sker, enten det handler om sundhed eller for eksempel en fyring. Man skal forstå, at man har gjort sit enten for at undgå situationen, eller for at en uundgåelig situation håndteres bedst muligt. Det er vigtigt som leder at kunne sige. Og så er åbenhed og ærlighed vigtigt - først og sidst handler lederskab om kommunikation." Etik - hvilken fremtid ønsker vi for vore børn? I Danmark har debatten om aktiv dødshjælp og andre etiske spørgsmål længe optaget medierne. Det kan være svært at finde fodfæste i komplicerede etiske spørgsmål, når debatten kører i hurtige medier som tv og internet. Jeg spørger Dagfinn Høybråten, hvordan han selv har oplevet disse debatter, da han i sin tid var sundhedsminister og partileder? "Det at deltage i debatter om svære etiske problemstillinger er noget af det mest krævende, der findes. Jo tættere man kommer på det enkelte menneskes liv og skæbne, jo sværere bliver det. Mange vil sige, at hvis ikke ens teori tåler at møde enkeltmenneskers skæbne, er det en dårlig teori. Men i etikken er nogle af de bærende principper, at de valg, man tager, skal kunne gøres til generelle normer, ikke bare i enkelte tilfælde. Da må de teorier kunne bære - også som generelle normer, og man må tage konsekvenserne på sig, både for den enkelte og for samfundet i et bredere perspektiv. Hvad er det, man vil byde sine børn?" "Medierne vil altid fremholde enkeltsager i de etiske debatter, mens de som står og forvalter etiske værdier og retningslinjer (i form af lovgivning) må forholde sig til det, som kan gøres til norm for alle. Det er i det skæringspunkt, den svære samtale skal føres. Jeg har oplevet begge dele og beskriver også i min bog, hvor fristende det er for dem, der er i fronten på et fagområde at se muligheder og oversælge disse muligheder for at kunne opnå ressourcer og lovgivningsmæssig frihed til at gennemføre deres projekter. Der kan også ligge stærke forretningsmæssige interesser her, og det må der skæres igennem. Min erfaring er, at man altid skal tage de fremtidsudsigter, der beskrives, med et gran salt. Det viser sig ofte, at de ikke holder. Så: lyt til forskernes fremtidsudsigter for nye behandlingsformer (for eksempel inden for bioetik), men lad ikke disse styre vurderingen ensidigt". Lysglimt i en mørk verden Dagfinn Høybråtens "Drivkraft" (2012) er en bemærkelsesværdig selvbiografi i den forstand, at den i høj grad lyser af håb - også selvom der vitterligt er meget mørkt i verden. Hans egne ord om den livsindstilling begynder på gaden i København: 20 SERPENS AENEUS


8.-9.kl. — Husfruerne\nAt forske i vikingetidens madvaner, kan være meget vanskeligt. For hvad spiste de egentlig i vikingetiden. Hvor almindeligt var krydderier og hvad er den mest anvendte metode til konservering? Drak man rent vand? Spiste man mange grøntsager, eller var det ligesom de store film om vikingerne, at de kun levede af kød og mjød?\nI de skriftlige kilder kan man b.la. se i sagaen - Rigs vandring en fortæller om trællens mad:\nrigeligt med avner\nsattes på bordet”\nI dette forløb om Vikingetidens mad, vil vi forsøge at besvare de mange spørgsmål om madvaner i vikingetiden, vi vil inddrage skriftlige og arkæologiske kilder, også skal eleverne i grupper forsøge at tilberede "vikinge-mad".\nTag eleverne med ind i vikingernes verden. Et sted vi kender gennem skriftlige og billedlige kilder. En tid fyldt med mystik, hvor hverdagens sysler har stået lidt i baggrunden for de store krige, togterne og de hærdede krigere. Men hvordan var hverdagen bygget op, hvem stod for de huslige pligter, hvem pløjede marken, eller lappede skoen, og hvem stod for maden?\nFORMÅLET med undervisningforløbet ”Vikingernes mad og drikke” er, at give eleverne mulighed for undervisning i et uformelt læringsmiljø indenfor skolens vante rammer. De skal arbejde ikke blot med deres hoved, men også med deres hænder. De skal sammen med underviseren, arbejde med arkæologiske og skriftlige kilder omhandlende mad, de skal lære at være kildekritiske, også skal de sammen med deres klassekammerater tilberede mad ud fra de få kilder vi kender fra vikingetiden. Vi forsøger dermed, at forbinde fortiden madvaner med elevernes egen nutid. For hvor skaffer vi mad fra? Hvordan får vi varme under gryderne? Hvordan frøs de ting ned i vikingetiden? osv.\nNærværende undervisningforløb er bearbejdet med henblik på Vikingernes mad og drikkevaner. Forløbet er udarbejdet med henblik på, at understøtte historie-, religion og madkundskabsfagene. Dets fokus på diverse begreber såsom sociale og kulturelle forholde gør det også brugbart i samfundsfag, både set i forhold til emnearbejde samt et tværfagligt samarbejde mellem fagene. Forløbet med dets praktiske vinkel bliver derved et fagligt og praktisk supplement til undervisningen.\nDE FAGLIGE MÅL er indarbejdet med henblik på at træne eleverne i at tage stilling, både kritisk og partisk. Arbejdet med fakta, perspektivering og fortolkning giver eleverne et fagligt indblik ind i vikingetidens levevis. Ved hjælp af spørgsmål, og praktiske opgaver får eleverne trænet deres færdigheder indenfor mundtlig formidling, argumentation, stillingtagen samt samarbejde. Der gives faktuel viden til eleverne, men de skal stadig selv deltage aktivt i madlavningen. Hvor de endvidere skal kunne formidle, fortolke og argumentere for hvorfor de har valgt disse ingredienser, og om hvorledes de fortolker en skrigtlig kilde. I gruppearbejdet får eleverne en forståelse for hvordan der skal samarbejdes og argumenteres, såfremt der skal nås til enighed.\nI SAMFUNDSFAG understøtter undervisningen bl.a….. reflektere over betydningen af at tage del i\neller stå uden for det økonomiske, politiske og sociale liv….og reflektere over forbindelser mellem\npolitiske ideer og andre værdianskuelser i samfundet og i eget hverdagsliv…\n4 timer/ forløbet kan afkortes eller forlænges - KONTAKT os ved specifikke krav.


Lån penge af fagforening og a-kasse - Om dine muligheder\nLån penge som.. ››\njuni 9, 2016 Artikler\nLån penge af fagforening og a-kasse\nOvervejer du at låne penge af din fagforening eller a-kasse? Det kan der være god fornuft i, specielt hvis du er blevet afvist af banken. Der er flere fagforeninger som tilbyder dig finansiering til en fordelagtig rente, men hvor de ikke blander sig i formålet. Præcis som du kender det fra lånemarkedet online.\nEr det så en god idé at søge lån hos ens a-kasse? Det grundlæggende svar er, at det kommer helt an på renten og de gældende vilkår. Ofte kan du få attraktive renter og her kan det være et godt alternativ til online mulighederne.\nMulighederne er forskellige\nDet er meget forskelligt hvilke fagforeninger der tilbyder finansiering og blandt dem der gør, under hvilke forhold. Dels i løbetid, lånebeløb og renter. Det kræver derfor at du sætter dig grundigt ind i tingene, inden du kaster dig ud i noget. Du kan med fordel vende muligheden med din bankrådgiver, hvis banken har afvist din forespørgsel.\nNår du låner penge af din fagforening og a-kasse sker det typisk via banker, som fx. Lån og Spar Bank. At det typisk sker via pengeinstitutter, er med til at sikre dig en fordelagtig rente som kunde. Det er svært at forklare dig dine eksakte muligheder, men hvis du tager kontakt til din fagforening, kan de helt sikkert gøre dig klogere.\nLæs også: Lån penge som lærling eller elev\nHvad er dit udgangspunkt?\nNår du overvejer et lån af a-kassen, kan det enten være du er lønmodtager, selvstændig eller står uden arbejde. Du vil jo typisk være medlem i alle tre situationer. Det er vigtigt at vide, dit udgangspunkt har meget at sige for dine muligheder og godkendelseschancer.\nHvis du står uden job, er du klart dårligere stillet, da indkomsten er mindre og økonomien mere skrøbelig. Du bør derfor altid have et realistisk syn på din egen privatøkonomi, i henhold til hvilke pengebeløb du efterspørger. At tro du kan søge om 100.000 kroner som arbejdsløs er meget optimistisk og en smule dumdristigt. For selv hvis du bliver godkendt, vil du få en rigtig presset økonomi.\nSå hav hele tiden dit jobmæssige og indtjeningsmæssige udgangspunkt i baghovedet når du ansøger og beslutter, hvilke pengebeløb du beder om.\nSe også: Online lån som selvstændig\nForbrugslån til havemøbler\nBrug for lån som enlig mor\nOnline finansiering – et alternativ til banken\nHvad koster det at låne 90000?\nHvad koster et forbrugslån på 85000?\n© 2018 Seniorpraksis.dk\nDer anvendes cookies på hjemmesiden, for at forbedre brugeroplevelsen. Det håber vi du kan acceptere? Accepter Læs mere


Velkommen til NUBU - forskning i udsathed blandt børn og unge\nVelkommen til NUBU\nNationalt center for forskning i udsathed blandt børn og unge\nNUBU er professionshøjskolerne i Danmarks forskningscenter om børn og unge i udsatte positioner. Centeret gennemfører forskningsprojekter, der forener høj videnskabelig kvalitet med praksisnære og professionsrelevante løsninger på væsentlige samfundsudfordringer. NUBU er dermed et nationalt kraftcenter for forskningsbaserede løsninger til gavn for børn og unge i udsathed. Målet med forskning er at skabe viden med relevans for dem, der arbejder med børn og unge, og derigennem viden, der skaber reelle forandringer for børn og unge i udsathed. Vi sætter derfor børnene og de fagpersoner, som de kommer i kontakt med, i centrum af forskning.\nNUBU fungerer som et samarbejde mellem landets seks professionshøjskoler. Det betyder, at forskere fra hele landet og fra en lang række forskellige professioner som blandt andet socialrådgiver, lærer, pædagog, sygeplejerske, sundhedsplejerske, terapeut og jordemor samarbejder i vores projekter og i centeret. Det gør NUBU i stand til at se på udsathed fra forskellige faglige vinkler, hvilket afspejles i vores projekter og udgivelser. Det skaber desuden en synergi på tværs af fag og institutioner og tilfører borgere, professionsudøvere og de enkelte uddannelser og forskningsmiljøer en værdi, som hver professionshøjskole ikke kan realisere alene. Læs mere om NUBU\nProgram for NUBU forskningstræf 2022 er under udarbejde.\nVi glæder os til at byde velkommen til forskere og undervisere fra hele Danmark, når der holdes forskningstræf om Udsathed i et samfundsperspektiv. Programmet bliver tilgængeligt her på siden i løbet af sommeren. Læs mere her og tilmeld dig til to spændende, hyggelige og konstruktive dage.\nCall for abstrakts til forskningstræf\nHvordan defineres udsathed?\nI Danmark er der ikke en eksplicit definition af, hvem børn og unge i udsathed er. Det er ikke muligt at give en entydig definition af, hvem der tales om. Dette skyldes, at børn og unge i udsathed har forskelligartede problemer og vilkår. Nogle gange er problemerne iboende i barnet (fx. en psykiatrisk diagnose), andre gange findes problemerne i fællesskabet (fx. en klassesammenhæng) og andre gange er det familiære eller private forhold, der skaber den udsathed, som barnet oplever.\nFor NUBU er det vigtigt at holde for øje, at udsathed er noget, vi arbejder med i fællesskab.\nLæs et kort indlæg om udsathed blandt børn og unge fra NUBUs centerchef her : Hvem er de udsatte børn? (videnskab.dk)\nBørn og unge i udsathed er ofte i centrum for diskussioner og politiske handlinger, men man kan nogle gange spørge sig selv, hvor børnene er i disse debatter.\nNUBU mener, at det er vigtigt at give børnene en stemme. De professionelle omkring barnet skal naturligvis understøtte barnet i alt, hvad der sker, men nogle gange glemmer velmenende voksne og professionelle at inddrage barnet selv. Det er derfor et kernefokus for NUBU at have børnene med i det, vi arbejder med. Nogle gange er de informanter, andre gange høres de gennem observationer. Men uanset hvad er det en central værdi, at børnene selv inddrages og får lov til at bidrage til den vidensproduktion, NUBU laver.\nHar du spørgsmål eller kommentarer til NUBU, er du velkommen til at kontakte os.\nVi glæder os til at høre fra dig | Email: nubu-center@ucsyd.dk / Telefon: +45 7266 3844\nTilmeld dig NUBU's Nyhedsbrev\nNUBU ønsker at give stemme til børn og unge i udsathed gennem forskning og viden, der skaber forandring og bidrager til at løse væsentlige samfundsudfordringer. NUBU Nyt udkommer næste gang i løbet af foråret 2022.\nprojekter er optaget af barnets stemme, det tværprofessionelle samarbejde og velfærdsprofessionelles indsatser mod udsathed.


Kerteminde: Else Møller laver politisk comeback | fyens.dk\nUd over problemer med synet er Else Møller i fin form til at tage en ny runde i byrådet, hvor hun gerne vil yde sit til, at der bliver rettet op på forholdene. Arkivfoto: Lasse Hansen\n23 maj 2017 kl. 12:53\nNordøstfyn: En stigende bekymring for Kerteminde Kommunes fremtid.\nDet er sådan helt ultrakort fortalt baggrunden for, at tidligere borgmester og stemmesluger Else Møller har valgt at stille op til lokalpolitik igen efter en pause på godt 10 år.\n- Der kan sagtens være nogle, der tænker: Den gamle nar, hvad vil hun der? Men jeg vil gerne ind i politik igen som vandbærer for den meget stærke liste, vi stiller op med, forklarer den 76-årige og fortsat meget aktive kvinde, der var medstifter og i mange år formand for Kirsebærfestivalen og senere etablerede Turismens Venner, som hun fortsat er formand for.\n- Men jeg er altså ikke den ældste i kommunalpolitik. Jeg ved da blandt andet at Tage Kiltang i Assens er fyldt 86, og i det private erhvervsliv er det jo ikke spor usædvanligt, at ledere fortsætter med at styre deres virksomheder indtil de er højt oppe i årene. Det er ikke så meget et spørgsmål om, at kroppen er lidt forældet, men om at man har lyst og vilje og et hoved, der fortsat fungerer.\nElse Møller har om ikke rekord i personlige stemmer i Kerteminde Kommune, så i hvert fald ganske tæt på.Ved valget i 2001 - det vil sige før kommunesammenlægningen - fik hun 1886 personlige stemmer. Det var mere end Radikale og SF fik til sammen, og det førte helt naturligt til, at hun blev borgmester.\nElse Møller stillede sidste gang op til valg, da der i 2005 var valg til et midlertidigt byråd (sammenlægningsudvalget) før kommunesammenlægningen i 2007. Her fik hun 1515 stemmer mod Palle Hansborg Sørensen (S), der med næstflest stemmer fik 873.\n- Jeg har vurderet, at jeg sagtens kan holde til en runde mere i lokalpolitik. Jeg har ingen skavanker ud over et svagt syn, og det kan jeg afhjælpe med en lup og en hjælpsom mand. Det betyder, at det hele måske går lidt langsommere, men det er heller ingen skade til, for det giver tid til at tænke sig om. Men det er ikke som borgmesterkandidat, jeg stiller op, for det kan jeg ikke magte. Jeg kan ikke tale fra et manuskript og jeg kan ikke køre bil, så det ville ikke kunne hænge sammen, understreger hun.\nElse Møller vil til gengæld gerne være menig politiker som støtte for borgmesterkandidat Klavs Norup Lauridsen og de øvrge på listen. Og målet, det er at få Kerteminde Kommune på fode igen.\n- Jeg oplever i øjeblikket en mistrivsel blandt de kommunale medarbejdere. Det er som om, de ikke kan se lyset forude. De kan ikke se målet med det, de laver, og det er rigtigt skidt for en kommune, siger hun.\n- Jeg oplever også, at politikerne ikke trives i det, der skulle have været et fællesskab. Og så oplever jeg, at de er tonedøve overfor det, borgerne gerne vil. Alle de kampe, der har været i de senere år, var de dog nødvendige. Jeg tænker på blandt andet hele rådhusdebatten og havneplanen. Det var måske gået bedre, hvis man tidligere havde lyttet.\nSkal bremse nedturen\nElse Møller begyndte at overveje at gå ind i lokalpolitik igen i løbet af efteråret.\n- Jeg blev så ked af det, når jeg læste om politik i avisen. Så jeg snakkede med Frederik (ægtefællen red.) om det. For uden hans opbakning kan det jo ikke lade sig gøre. Da han sagde ja, henvendte jeg mig til partiet og spurgte, om de kunne bruge mig til noget, fortæller hun.\nOg det kunne de i høj grad.\nPartiet har siden, Else Møller stoppede i lokalpolitik, oplevet en tilbagegang, der ved valget i 2013 kulminerede med, at de nu sidder med blot en enkelt politiker i byrådet.\nMed Else Møllers genopståen smider partiet en bombe ind i en valgkamp, mange i forvejen har vurderet som fuldstændig uforudsigelig.


I dag begynder de indledende øvelser til, at al ambulancekørsel i Region Syddanmark sendes i udbud.\nDet sker ved en såkaldt vejledende forhåndsmeddelelse, hvor interesserede kan læse mere om, hvad udbudet kommer til at indeholde. På den måde får de tid til at forberede sig, inden udbudsbekendtgørelsen sendes ud i begyndelsen af februar 2008.\nI forhåndsmeddelelsen kan man se, at Region Syddanmark ønsker at dele ambulancekørslen op i tre udbud:\n- Drift af vagtcentral\n- levering af ambulancer til kørsel med behandlingskrævende patienter\n- Kørsel med liggende, ikke-behandlingskrævende patienter.\nTidligere har de tre dele været samlet, men Region Syddanmark håber, at man ved at dele det op kan få flere interesserede til at byde på opgaverne.\nSom noget nyt placeres vagtcentral-opgaven i regionens egne lokaler. Derfor er det kun driften af vagtcentralen, der skal i udbud. Region Syddanmark vælger selv at købe det udstyr, der skal bruges på vagtcentralen, bl.a. til at kommunikere mellem ambulancerne og vagtcentralen.\nRegion Syddanmark bruger omkring 400 mio. kr. om året på ambulancetjenesten.\nTidsplanen for udbudet ser sådan ud:\nFebruar 2008: Forventet udsendelse af udbudsbekendtgørelse\nUltimo marts 2008: Forventet ansøgningsfrist for prækvalifikation\nPrimo april 2008: Udsendelse af udbudsmateriale til prækvalificerede tilbudsgivere\nUltimo maj 2008: Forventet tilbudsfrist for prækvalificerede tilbudsgivere\nSommer 2008: Valg af leverandør\n3. kvartal 2008: Forventet implementeringsstart\n1. halvår 2009: Forventet kontraktstart\nDen vejledende forhåndsmeddelelse samt beskrivelse af regionens forventninger til organisering af den samlede ambulancetjeneste findes på regionens hjemmeside.\nMads Friborg, Sundhedsområdet, Planlægning og Udvikling, telefon 76 63 13 62, mobil 22 80 84 13


Author Topic: Grander (Read 1625 times)\n« on: March 25, 2015, 02:50:26 pm »\ngrander melder i dag:\nGrander Vandvitalisering Nyhedsbrev\nForskning i Vandstrukturer på DTU: Et paradigmeskifte folder sig ud.\nSå er foråret kommet og med det også spirende ny inspiration fra DTU.\nIgennem 10 år har vi hjulpet mennesker til bedre sundhed og samtidig sparet miljøet for en masse unødig kemi, vedligeholdelse og vandspild.\nEn stor tilfredsstillelse på mange måder, men også en proces, hvor vi møder meget modstand og skepsis. Vi har haft mange undersøgelser fra Østrigske og Russiske forskere som dokumenterede revolutionerende virkninger og sammenholdt med resultaterne i marken, har vi følt os på sikker grund: Ændringen i vandstrukturen medfører positive forandringer i den mikrobiologiske proces. Og det skaber resultater, både for sundheden og for miljøet.\nNu er forskningen i Vandstrukturer også kommet til Danmark. DTU har haft en professor fra Italien til at forske i Vandstrukturer. Konklusionen er bl.a. at:\n- Vand fungere som en antenne der transmitterer og forstærker signaler i levende celler. (Præcis det samme som når vi taler om informationer i vand)\n- Vandstrukturen er afgørende for hvordan denne transmittering foregår.\n- Vand kan danne sammenhængende strukturer, som gør det i stand til at lagre energi, der kan frigives som et signal, hvis vandet påvirkes med en svag elektromagnetisk impuls ved en bestemt frekvens. Da 99 procent af menneskekroppen er vand molekyler, kan opdagelsen føre til et paradigmeskift i biologi og medicin. (virkningsprincippet i Grander Vandvitalisering)\nSe hele artiklen fra DTU avisen her:\nMed denne nye forskning i hånden, har du måske nogle ideer til hvordan Grander Vandvitalisering kan gavne dig selv eller andre. Lad os høre fra dig, så vi kan få paradigmeskiftet ud i verden.\n« Reply #1 on: April 06, 2015, 11:55:55 am »\nJa, der er en grund til at vand er helligt i de fleste kulturer på jorden. Hvem husker ikke japaneren Moto's forsøg med bøn / intention med følelsen / emotionen af taknemmelighed / kærlighed / medfølelse sendt af forskellige fosøgspersoner til det forurenede vand med de ødelagte vandkrystaller ? Og hvordan vandet reagerede på disse personers intentioner med at gendanne de smukkeste perfekte krystaller ?\nNu er det ikke 99 % af mennesket der består af vand, som der står i DTU artiklen, men ca 60 % (gamle mennesker) - 80 - 90% (nyfødte). er der mon andre fejl?\nJeg lytter til mange kloge mennesker, og en af dem er Peter Schenk, hvis computerprogram AQUAWARE jeg har købt. Det renser først gamle påvirkninger af vandet - slate - til oprindelig essens. Derpå er der et hav af muligheder for at energitisere / balancere kroppen og de mentale, etiriske og spirituelle felter i og udenom. Man bruger også sin egen stemme = lydfrekvens -> reorganiserer strukturen i vand og cellerne og felterne omkring os. Man siger: I honour the space in which you (vandet) exist.\nMin kat fik tæv af en gammel hankat for et par dage siden og blødte og haltede slemt på det ene bagben. Jeg gav den 2 skåle med behandlet vand at vælge mellem: 1 med "pets, well-being" og 1 skål med "wound care". Den har aldrig drukket så meget vand før! Den valgte wound care skålen og hopper glad og rask rundt idag 3 dage senere :-)


Vital sejr efter stolpe ud i sæsonåbningen | ugeavisen.dk\nFC Sydvest scorede hele tre mål på udebane mod Holbæk, og det giver godt med selvtillid. Arkivfoto: Flemming Andersen\nFC Sydvest hentede i den forgangne weekend en sen og vigtig 3-2 sejr ude over Holbæk, og det et godt billede af marginaler, der endelig gik FC Sydvests vej.\nHolbæk/Tønder: Med bare en enkelt sejr i sæsonens syv første kampe var der maksimalt pres på FC Sydvest, da holdet i den forgangne weekend løb ind i formstærke Holbæk på udebane.\nOg efter flere kampe med hårde marginaler imod, gik tingene endelig den rigtige vej på Sjælland. Martin Egelund, Ardit Murati og Lasse Clausen stod for målene i 3-2 sejren - sidstnævnte scorede sejrsmålet i det 85. minut.\nDet var en god sejr for selvtilliden, for ifølge cheftræner Jes Bekke har spillet i de første kampe været til mere end blot to sejre.\n- Ser man bort fra kampen mod Århus Fremad, har vi været fuldt med i alle kampe. I to til tre kampe skulle vi virkelig have haft mere med. Reelt kunne vi have stået med seks point mere, og dem kunne vi godt have brugt, siger Jes Bekke.\nMed to sejre i otte kampe ligger FC Sydvest stadig i den lidt tunge ende af tabellen - dog er man kommet lidt højere op mod midten ud væk fra de helt giftige pladser.\nDet er så tæt, og holdene vil blive ved med at tage point fra hinanden.\nOg det skal nok blive til mere.\n- Helt objektivt set er det marginalerne, der skal til. Havde vi ikke haft en chance i nogen af kampene, havde det været svært at bevare troen. Men når jeg kigger kampene igennem, så er det vildt, at vi ikke har fået flere point, fortæller Jes Bekke.\nCheftræneren forventer, at billedet med de meget tætte kampe kommer til at fortsætte igennem hele sæsonen.\n- Vi skal ikke male fanden på væggen. Det er så tæt, og holdene vil blive ved med at tage point fra hinanden. Det vigtige er, at vi ikke kommer for langt væk fra dem, vi skal kæmpe med. Man skal tage tingene alvorligt, men så længe, vi har spillet til mere, end vi har fået, så kan tingene blive spændende, vurderer han.\nOg så kan det blive en fordel, at holdet nu er ved at være spillet godt sammen.\n- Det kommer til at betyde noget igennem hele sæsonen, understreger Jes Bekke.


Calvin Klein Udsalg - Tørklæder & Halstørklæder - Spar op til 40% lige nu - Udsalget.NET\nCalvin Klein Udsalg - Tørklæder & Halstørklæder\nKunne du tænke dig at shoppe Calvin Klein til stærkt nedsatte priser? Det er vi helt sikre på at du godt kunne og derfor har vi samlet de bedste Calvin Klein tilbud i Danmark lige nu - her finder du alt fra sæson udsalg, midlertidige tilbud og styles fra tidligere kollektioner med store rabatter. Faktisk har vi lige nu 4 produkter fra Calvin Klein i kategorien Tørklæder & Halstørklæder, så der er rigeligt at vælge imellem. Vi tjekker nemlig alle de mest populære Danske webshops dagligt og henter priser på alle de hotteste brands. Derefter samles alle de gode online tilbud fra de mange webshops på én og samme side, så du bedre kan danne dig et overblik over hvor du finder de ønskede produkter fra Calvin Klein billigst lige nu. Derefter samler alle de gode online tilbud fra de mange webshops på én og samme side, så du bedre kan danne dig et overblik over hvor du finder de ønskede produkter fra Calvin Klein billigst lige nu. Calvin Klein er især kendt for deres undertøj & nattøj og briller, men bestemt også deres solbriller samt deres tasker & punge.\nVi har lige nu 4 produkter fra Calvin Klein i kategorien Tørklæder & Halstørklæder\nCalvin Klein Classic Wool Scarf W Tørklæder kr. 329,00


Politivennen Live Blogging: Forsvar for de københavnske Kobbertrykkerier.\nForsvar for de københavnske Kobbertrykkerier.\nI anledning af en artikel i Dagen nr. 42 om kobberstikkere og kobbertrykkere, hvor udgiveren roser stikkerne og kritiserer trykkerne, finder jeg mig beføjet til at gøre indvendinger imod det anførte, ligesom også at forklare årsagen til hvorfor kobbertrykkerne ikke er hvad de kunne være.\nEn kobberstikker har Kunstakademiet som vejledning, og han kan med akademiets eller egne bekostning på rejser forøge sine kundskaber på fremmede steder. En kobbertrykker derimod har ingen vejledning herhjemme i sit fødeland. Han har derfor aldrig lært hvad han burde lære. De der bliver kobbertrykkere, er derfor fuldstændig ukyndige mennesker der først gennem lang øvelse er nødt til at studere det, som kunne læres gennem undervisning på et meget lærd sted.\nEn anden årsag er, at alle de kobbertrykkere som er i København, er fattige folk, der ikke har råd til at anskaffe sig de nødvendige kostbare presser.\nFor at bringe trykkeriet til det det burde være, har jeg i sin tid indgivet en ansøgning om understøttelse til at anskaffe mig en engelsk presse. Men jeg spildte min tid med at skrive ansøgninger, og 5 rigsdaler for at tegne en sådan presse.\nAl vejledning, al understøttelse er derfor stoppet for en kobbertrykker, og under disse omstændigheder bliver det altså umuligt for en dansk kobbertrykker at levere arbejder, som engelske og franske. Den danske kobbertrykker er derfor nødt til at leve af små arbejder, som han med sine ikke særlig gode presser kan trykke. Disse arbejder består for det meste i blanketter, visitkort, adresser og plader, som boghandlerne lader stikke og trykke. Men da disse ikke kan betale arbejder således som andre, da de ellers ville få for store udgifter, så følger også deraf, at kobbertrykkerne ikke kan levere så gode aftryk som de kunne levere hvis det blev bedre betalt.\nKobberstikkere har Kunstakademiet som vejledning, og kan med akademiets eller egne bekostning på rejser forøge sine kundskaber på fremmede steder. En kobbertrykker derimod har ingen vejledning herhjemme i sit fødeland. Han har derfor aldrig lært hvad han burde lære. Hvordan ville Gammeltorv i Johan Jacob Bruuns Novus Atlas Daniæ (1761) have været uden begge disse vigtige håndværk?\nHer er altså årsagen til hvorfor kobbertrykkerne ikke er det de burde være. Redaktøren af Dagen må vist ikke være dansk, eller også være smittet af den syge, som i mange år har været gængs, at tro at enhver udlænding kan gøre tingene bedre end vi. Selvom det dog undertiden ikke er bedre, men endog dårligere, hvilket jeg kan bevise.\nJeg er så lykkelig at have bedre arbejdere end de fleste kobbertrykkere, og kan derfor overleve. Men at kunne bringe trykkeriet til det, som det burde være, dertil er min formue ikke stor nok.\nDagen fortæller, at rygtet har sagt, at hr. kobberstikker Clemens vil foretage en udenlands rejse for at få aftryk af sin plade over slaget den 2. april 1801. Rygtet har løjet. For der er slet ingen rimelighed i denne ting. Hr. Clemens ejer en presse, som jeg tror har alle de fuldkommenheder som en god engelsk presse har. Hr. Clemens har været udenlands og vist set de bedste trykkerier. Det må derfor være afgjort, at han ikke har ladet gøre en presse, der ikke havde alle mulige fuldkommenheder. Når dette er sandhed, hvorom vist ingen tvivler, end ikke redaktøren, da skulle det være underligt, hvis ikke der skulle findes en mand, der kunne viske en plade. Altså bliver det afgjort at herr. Klemens ikke behøver at rejse udenlands for at få sin plade aftrykt.\nDet var ønskeligt at i stedet for (efter Dagen) der skulle komme en fremmed, at nedsætte sig og fallareres, at man ville opmuntre en dansk mand, ved at lade ham undervise, af kyndige mænd. Han ville da nå lige så stor fuldkommenhed som nogen udlænding.\nTil at undervise i kobbertrykkeriet kender jeg ingen bedre end Danmarks berømte kommandørskab Løvenørn som så mange år har været bestyrer af kortarkivet på Holmen.\nDenne mand ville vist ikke findes uvillig til at give kobbertrykkerne al den oplysning han kender. Derved blev den danske hvad han kunne være, og Danmark nød den ære at være fuldkommen i denne som i andre ting.\nKøbenhavn den 22. marts 1805\n(Politivennen nr. 361, 23. marts 1805, s. 5733-5738)\nI Kraks Vejviser for 1804 (s. 361) står Schøtt (uden fornavn) som kobbertrykker på hjørnet af Christen Bernikowsgade og Antonistræde 3, 31 og 32. Måske Johannes Sørensen Schiøtt, som i Weilbachs kunstnerleksikon står opført som far til kobberstikker Søren Schiøtt (1795-1868). Sønnen var erhvervsgrafiker. Han udmærkede sig ikke ved "større billedkunstneriske evner, men hans virke kan ses i lyset af det stigende behov for fortrykte formularer, brevpapir, etiketter osv., der opstod i samfundet i forbindelse med den begyndende industrialisering og masseproduktion af varer samt den tiltagende modernisering af samfundslivet. Hans etikette til den kendte eau de cologne Esprit de Valdemar, fremstillet siden 1836, er et eksempel på et stykke brugsgrafik af reklamemæssig karakter, der opnåede vid udbredelse i hans samtid og senere. Etiketten, der har en umiddelbar naiv charme, inspireret af den nyvakte interesse for dansk middelalder, var beregnet på at blive klæbet på de slanke sekskantede flasker, som Holmegaards glasværk fremstillede til dette produkt". (Billedet fremstiller nok mere end retro-flaske).\nPoul Løwenørn (1751-1823) er til gengæld kendt. Inden for søfartskredse nærmest legendarisk: Søfartsstyrelsen opkaldte 2001 et skib efter ham. Dansk Biografisk Leksikon om Poul Løvenørn skriver han havde "mange jern i ilden, men han formåede at holde de mange stillinger han indehavde ude fra hinanden". Bl.a. som spion, ekspeditionsleder, lods. grundlægger af det danske fyr- og vagervæsen, organisator af færgevæsenet i Danmark. Han blev 1784 Søkortsarkivets første direktør.\nHan er begravet på Assistenskirkegården. På stenen står bl.a. står en gravsten med denne indskrift: "Denne grav rummer de jordiske levninger af contra-admiral Poul Løwenørn. Overlods i Sjælland og direkteur for de kongelige søekaart-archiv m. m. Storkors af dannebroge samt dannebrogsmand. Ridder af st. anna ordenens 1. klasse. Commandeur af sværd ordes..."