Henrik har set hele verden\n28-årige danske Henrik Jeppesen har som den yngste i verden besøgt alle verdens 193 FN-lande. Her fortæller han om sine mange rejseeventyr.\nHenrik i Yemen, nær hovedstaden, Sanaá. Fold sammen\nFoto: Foto: Henrik Jeppesen og Jakob Øster\nLørdag d. 30. juli 2016, kl. 07.00\nNæsten overalt har han været. Næsten alt har han set. Sådan skal der måske stå på Henrik Jeppesens gravsten en dag. En dag om forhåbentlig meget lang tid. For Henrik er trods et imponerende rejse-CV ikke særlig gammel. Den 1. april i år, kort før sin 28 års fødselsdag, besøgte han sit sidste land, Eritrea, og havde dermed, i følge websitet Besttravelled.com, som den yngste i verden med offentlig præsentation besøgt alle verdens 193 FN-lande. Uden at have haft hverken job eller særlig mange penge.\n› Hvordan er du blevet til en mand, der vil besøge alle verdens lande?\nDet er en proces. Først rejste jeg bare, så havde jeg pludselig været i 50 lande, så 100 og så kunne jeg ligeså godt gå efter dem alle sammen. Det hænger blandt andet sammen med, at mange lande, jeg ikke havde de store forventninger til, endte med at være fantastiske. Selv om jeg nu har besøgt alle lande i verden, er jeg langtfra tilfreds. Jeg vil gerne besøge alle verdens territorier som den sidste store ’liste-ting’ – og lykkes dét, vil jeg helst ikke følge en liste mere, da jeg i så fald vil have nået alle mine mål.\n› Hvilket sted har overrasket dig mest i positiv forstand?\nRwanda. Jeg havde lave forventninger, men hold da op for en lille perle. Der var ikke de samme problemer, som i mange andre afrikanske lande. Infrastrukturen er rigtig god, og en bustur i Rwanda er noget af det smukkeste, jeg har oplevet.\n› Hvad var den værste oplevelse på rejsen?\nMit pas blev stjålet i Gambia på en færgeterminal. Jeg skreg op foran hundredvis af mennesker. Jeg var sønderknust. Passet indeholdt adskillige afrikanske visa, som jeg havde kæmpet utrolig hårdt for at få. Det føltes som om, måneder blev revet ud af mit liv. Utroligt nok blev tyven fundet, og jeg fik mit pas tilbage.\n› Hvilket land var det farligste?\nSyrien under krigen, men TV 2’s korrespondent Rasmus Tantholdt hjalp mig. Jeg stolede på hans kontakter, og alt gik fint.\nI Libyen arrangerede den ansvarlige for udenlandsk presse et møde med premierministeren. Fold sammen\n› Hvad er det mest livsbekræftende, du har oplevet undervejs?\nDet må være alle de mennesker, der har stolet på en fremmed og hjulpet mig. Jeg tænker især, da jeg første gang var i Aserbajdsjan, hvor jeg måtte vente til midnat med at komme ind i landet, da datoen på mit visum var forkert. På den anden side af grænsen var der ingen mennesker og helt mørkt. Jeg sad bare og var bange og anede ikke, hvad jeg skulle gøre. Pludselig kom der en bil. Jeg rakte tommeltotten ud. Bilen kørte videre, men stoppede så og bakkede tilbage mod mig. Døren åbnedes, og jeg sagde hej og satte mig ind. De kunne ikke engelsk, men jeg fik stukket en mobiltelefon i øret. Det viste sig, at chaufføren havde ringet til en engelsklærer for at forstå, hvad jeg havde gang i. De tog mig med til deres hjem og inviterede naboerne over. Al kommunikation i hjemmet blev oversat gennem telefonen. Efter jeg havde fortalt min historie, ringede de til én, der kunne køre mig de ca. 500 km. ind til hovedstaden for omkring 100 kroner. En sådan hjælpsomhed havde jeg slet ikke forventet, da jeg sad og var bange i mørket ved grænsen.\n› Hvilket land var mest træls og hvorfor?\nTuvalu. Det var så kedeligt, at man bare glæder sig til at komme væk. Spørg en hvilken som helst, der har været der.\n› Hvornår har du været tættest på at give op undervejs?\nDa jeg fik madforgiftning på Andamanerne i 2014 fulgte en hård kamp for at få maven i orden igen. Efter en uge i sengen kunne jeg flyve, men havde ofte vejrtrækningsproblemer de næste seks måneder.\nLæs også: USA's politiske fødested\n› I globetrotterkredse er det almindeligt kendt, at verdens to sværeste territorier at besøge er Wake Island og British Indian Ocean Territory. Wake Island er et ikke-permanent beboet amerikansk territorium, der ikke modtager besøgende, ikke har en havn og hvortil kommercielle fly ikke opererer. British Indian Ocean Territory kan kun besøges, hvis man har en speciel tilladelse til at besøge den amerikansk/britiske militærbase eller befinder sig på et skib i nærheden i havsnød. Du har en ambition om at nå at besøge alle verdens territorier inden 2020 – hvordan i alverden vil du komme til disse steder?\nJeg var tilmeldt en af de yderst sjældne organiserede ture fra Guam ude i Stillehavet til Wake Island sidste år. Desværre blev den aflyst, da de ikke fik den fornødne tilladelse til at besøge området, men jeg håber, at der igen bliver en tur, som kan gennemføres. Ellers må jeg prøve at være kreativ. British Indian Ocean Territory kan besøges som transit mellem to destinationer, f.eks. fra Maldiverne til Mauritius, men let bliver det ikke. Jeg giver ikke op på forhånd og vil gøre, hvad jeg kan.\nPotala-paladset i Lhasa, Tibet. Fold sammen\n› Hvordan kom du i gang med din jordomrejse?\nI starten var jeg bare en ung mand, der elskede at rejse. Da jeg sagde, jeg ville rejse til alle lande, var mange skeptiske, og de færreste troede på, det kunne lade sig gøre. Sikkerheden spurgte mange til. Flere var overbevist om, at noget nok skulle gå galt i de ’farlige’ lande med krig og konflikter. Som min onkel sagde: »Jeg betaler altså ikke for at få dig hjem.« Forstået på den måde, at jeg helt sikkert vil blive taget til fange på et tidspunkt.\n› Hvordan fik du råd til rejserne?\nJeg har forsøgt at følge en række regler for at leve billigt: Overnatningen må ikke koste noget. Jeg bor gratis hos lokale eller skriver til hoteller/hostels og fortæller om mit projekt og spørger, om jeg kan bo gratis. Hvis intet lykkes, sover jeg enten på et offentligt sted eller køber en billig billet til en natbus, hvor jeg så kan sove. Mad skal være billig. Kan jeg få sponseret et gratis måltid, er det fantastisk, men hvis ikke køber jeg noget billigt i supermarkedet. I mange lande koster det ikke mere end fem kroner. Jeg flyver oftest med lavprisselskaber og booker, når der er vilde kampagner, og jeg bruger ofte bonuspoint. Jeg har fløjet mange gange for under 50 kroner. Jeg har blaffet med over 1.000 biler og ellers rejst med offentlig transport. Jeg undgår for alt i verden taxaer, især i den vestlige del af verdenen, ellers kan man ikke rejse jorden rundt i årevis, med mindre man er rig.\n› Fint nok, at alt er billigt, men der må jo være en indtægt eller et lån et sted?\nJa, Sparekassen Thy har været gode ved mig og har i flere omgang ladet mig udvide min kassekredit, for det er ikke gratis at rejse jorden rundt. Men hvis man ofrer sig for sagen, kan det være meget billigere, end hvad folk tror. Jeg håber, at jeg bl.a. via bøger og foredrag vil blive gældfri og kunne rejse mere komfortabelt i fremtiden.\n› Du har brugt 10 år på at besøge alle verdens lande – har du en ide om, hvad det i alt har kostet?\nJa, cirka, men jeg sætter ikke længere beløb på. Men det er ikke mere, end at jeg kunne blive gældfri på et år, hvis jeg tog et almindeligt arbejde.\nLæs også: Brasilien varmer op til OL\n› Hvad får du ud af det?\nJeg får nogle ubeskrivelige oplevelser, som jeg ikke ville være foruden. Jeg kan dele ud af mine erfaringer om hvert enkelt land, og om dét at rejse generelt. Dét at rejse til alle lande i verden er nok den bedste beslutning, jeg nogensinde har truffet.\nLeshan Giant Buddha i Kina. Fold sammen\n› Hvad får verden ud af det?\nJeg tror på, at jo mere vi rejser og møder andre kulturer, desto større forståelse får vi for hinanden som mennesker og for vores forskellige måder at leve på. Jeg håber også, jeg kan inspirere mange til at rejse, og dem, der allerede rejser, til at rejse mere.\n› Har du et råd til andre, der vil forsøge at besøge alle verdens lande?\nMange mennesker har »rejst jorden rundt«, men de fleste har været i relativt få lande. En rejse til alle verdens lande kræver noget helt ekstraordinært. Her tænker jeg primært på det arbejde, der er i at komme ind i landene, og de forhold der er i mange tredjeverdenslande. Det er blandt andet derfor, så få mennesker har besøgt alle verdens lande. Rejs derfor roligt, og overvej det først, når du har »rejst jorden rundt« et par gange.\nHenriks rejse kan følges på hans hjemmeside: henriktravel.com


AllanC | Kreta rejseguide - Part 3\nSkriv en kommentar 347 Visninger\nDen populære ferieby Hersonissos ligger på Kretas nordkyst ved Malia-bugten, kun ca. 30 km. fra hovedstaden på Kreta, Heraklion. Hersonissos har det hele, hvad enten du vil have sol, strand, restauranter, kultur, shopping eller pulserende natteliv i ferien. Målgrupper er derfor både unge der vil feste, og familier der vil have det mere roligt. Se gode priser på rejser til ...\nSkriv en kommentar 152 Visninger\nGouves ligger på den østlige del Kreta, mellem byerne Heraklion og Agios Nikolaos. Der er 15 kilometer til lufthavnen i Heraklion. Gouves består egentlig af to byer, nemlig byen lidt inde i landet Pano Gouves (øvre Gouves) og turistbyen ved kysten Kato Gouves (nedre Gouves). Alle hotellerne ligger i Kato Gouves. I de senere år er der sket en stor ...\nSkriv en kommentar 126 Visninger\nGerani er en lille fredfyldt ferieby på Chania kysten, 15 km vest for Chania by. Gerani er oplagt til de som ønsker en ferie i en fredfyldt atmosfære. Selvom byen er lille, så har den restauranter og enkelte barer, ligesom der ligger mini-markeder og en bager. Hotellerne ligger godt spredt. Der er flere store hoteller, men også en del mindre ...\nSkriv en kommentar 142 Visninger\nGeorgioupolis ligger stort set midt mellem Chania og Rethymnon på nordkysten af Kreta. I Georgioupolis får gæsterne en afslappende ferie i hyggelige og flotte omgivelser. Byens midtpunkt er torvet, hvor gæsterne kan nyde solen eller trække ind i skyggen fra de store eukalyptustræer. Fra torvet går der flere små handlegader med hyggelige butikker. Den flotte strandpromenade er et andet dejligt ...\nSkriv en kommentar 117 Visninger\nSkriv en kommentar 412 Visninger\nSkriv en kommentar 101 Visninger\nSkriv en kommentar 129 Visninger\nDen flotte naturstrand Elafonissi ligger i det sydvestlige Kreta, langt væk fra travle feriebyer og all inclusive hoteller. Nærmeste større ferieby er Paleochora en times kørsel mod øst, men de fleste af strandens gæster kommer fra feriebyerne på Chania-kysten. Herfra er køretiden omtrent halvanden time. Elafonissi er ikke kun navnet på en strand, det er også navnet på en lille ...\nSkriv en kommentar 148 Visninger\nAlmyrida er en familievenlig ferieby i den nordvestlige del af Kreta. Byen ligger nogle kilometer øst for den noget større ferieby Kalives og cirka 15 kilometer øst for Chania. Feriebyen har alt hvad solhungrende turister har brug for, både hvad angår strande, spisesteder, mini-markeder, turistbutikker og biludlejning. Der er også et godt udvalg af hoteller. Strandhotellet Almyrida Resort er et ...\nSkriv en kommentar 153 Visninger\nByen Agios Nikolaos ligger i den smukke Mirabello-bugt i det østlige Kreta. Der er 60 km til den internationale lufthavn ved øens hovedstad, Heraklion. Agios Nikolaos er en flot by, der til trods for populariteten har beholdt meget af sin græske charme. Byens omdrejningspunkt er søen, som man i lang tid troede var bundløs. Rundt om søen er der mange ...


Igen i år var der stor tilstrømning. årsmøde. PROPAs NYHEDSBREV Maj PROPA NYHEDSBREV - maj 2004 ÅRSMØDET OG GENERALFORSAMLINGEN... - PDF\nIgen i år var der stor tilstrømning. årsmøde. PROPAs NYHEDSBREV Maj PROPA NYHEDSBREV - maj 2004 ÅRSMØDET OG GENERALFORSAMLINGEN...\nDownload "Igen i år var der stor tilstrømning. årsmøde. PROPAs NYHEDSBREV Maj 2004. PROPA NYHEDSBREV - maj 2004 ÅRSMØDET OG GENERALFORSAMLINGEN..."\n1 Igen i år var der stor tilstrømning til PROPAs årsmøde PROPAs NYHEDSBREV Maj 2004 ÅRSMØDET OG GENERALFORSAMLINGEN... 2 OPERERES DER FOR MEGET DEN FAGRE NYE VERDEN OG STRÅLEBEHANDLING AF PROSTATAKRÆFT HYPPIG SEX SÆNKER MÅSKE KRÆFTRISIKO BRUG AF EPO I DANMARK BESTYRELSESMEDLEMMER OG SUPPLEANTER\n2 Årsmødet og generalforsamlingen lørdag den 17. april 2004 Igen i år var der stor tilslutning til årsmødet, 120 var mødt frem i auditoriet på Patologisk Institut på Odense Universitetshospital. Mødet startede med den ordinære generalforsamling og fortsatte med to gode indlæg. Første indlæg var af overlæge Niels Svolgaard, Odense Universitetshospital, der fortalte om behandlingen af prostatacancer i almindelighed i Danmark. Niels Svolgaard sluttede med at fortælle lidt om den ny frysemetode, man har taget i brug i Odense. Denne behandling kan evt. erstatte den radikale operation samt de anvendte strålebehandlinger med ekstern stråling eller indlæggelse af radioaktive seeds. Behandlingen har den fordel, at den kan gentages, og at den også kan anvendes i tilfælde af tumordannelser udenfor prostata f.eks. i blære eller nyre. Frysebehandlingen har tidligere været anvendt, men blev opgivet på grund af for omfattende bivirkninger. Disse skulle med den nye metode være mindre, idet frysebehandlingen nu kombineres med en varmetilførsel i behandlingsforløbet. Der var mange spørgsmål til Niels Svolgaard, og derfor blev tiden knap. Vi håber her i Nyhedsbrevet senere at kunne bringe en uddybende artikel om frysebehandlingen. 2\n3 Herefter var der frokost i instituttets flotte kantine. AstraZeneca havde været så venlig at sponsorere dette arrangement. Efter frokost havde konsulent, cand.scient Hanne Dahlerup, Kvalitetsafdelingen Århus Amt, et indlæg om sygehusenes kvalitet i behandlingen af patienterne. Hanne Dahlerup har været med i den arbejdsgruppe, der formulerede og prioriterede anbefalinger til sundhedspersonalet med det formål at sikre en god kvalitet i de mellemmenneskelige relationer i patientens møde med sundhedsvæsenet. I hvert fald alle mænd i salen havde haft mange af den slags møder, og der var derfor en naturlig interesse for initiativet. Som det blev sagt: Vi ligger ofte vandret for sundhedsvæsenet. Der var derfor også en del spørgsmål og bemærkninger inden mødedagen sluttede kl. 15. Generalforsamlingen I et særligt afsnit bringer vi bestyrelsens beretning, der blev forelagt af formanden Ole Mortensen. emne beretning blev efterfulgt af beretninger fra regionerne og fra den internationale kontaktmand Jørgen Petersen. Beretningerne blev godkendt af forsamlingen, der derefter skulle tage stilling til regnskabet for\n4 Regnskabet Årets indtægter havde været kr., mens udgifterne beløb sig til kr. Der var således et underskud på kr. Foreningens formue var herefter på kr. Regnskabet blev godkendt. Kontingentforhøjelse På baggrund af årets resultat og de stigende udgifter til bl.a. porto og Nyhedsbrev, foreslog bestyrelsen følgende kontingentsatser med virkning fra 2005: Ordinære medlemmer og interesse-medlemmer 125 kr. pr. år Pårørende-medlemmer 75 kr. årligt. Forslaget blev godkendt. Valg af bestyrelsesmedlemmer og suppleanter Med henblik på at sikre den geografiske spredning ved valg til bestyrelsen og udpegning af suppleanter samt sikre, at der var kvalificerede kandidater til kasserer- og sekretærarbejdet, var der opstillet en kandidatliste, der blev vedtaget af generalforsamlingen uden at det lykkedes at få opstillet en suppleant for Sydjylland. Den udførlige navne- og adresseliste findes bagest i dette Nyhedsbrev. Den nyvalgte bestyrelse konstituerede sig således: Formand Næstformand Kasserer Sekretær Bestyrelsesmedlem Bestyrelsesmedlem Bestyrelsesmedlem Bestyrelsesmedlem Bestyrelsesmedlem Ole Mortensen, Vallensbæk Willem van Straaten, Sønderborg Erik Laulund, Farum Arne Jepsen, Risskov Erna Christensen, Rødovre Poul Erik Christensen, Brovst Peter Helner, Assens Carsten Lewinsky, Langebæk Freddy Mogensen, Lystrup Afslutning Generalforsamlingen afsluttedes med punktet Eventuelt, hvor Freddy Mogensen gav udtryk for, at flere burde meddele PROPA deres adresser. Ole Mortensen fandt, at det var en god idé, men mente ikke, at Nyhedsbrevet skulle udsendes elektronisk til medlemmerne. Formanden takkede herefter de udtrådte bestyrelsesmedlemmer: Gunnar Petersen, Jens Chr. Davidsen og Jørgen Petersen. Sidstnævnte fortsætter dog arbejdet med de internationale relationer og med medlemskartoteket. Dirigenten Kai Evan Pedersen, lederen af Kræftens Bekæmpelse i Odense, sluttede herefter generalforsamlingen. 4\n5 Beretning for perioden april 2003 april 2004 PROPAs formand Ole Mortensen aflagde på bestyrelsens vegne denne beretning PROPAs bestyrelse afslutter arbejdsåret fra 5. april 2003 til i dag med god samvittighed. Vor forening er nu 4 år gammel og kan gå mere sikkert på egne ben. Da vi i sin tid overvejede at starte en patientforening, opridsede vi en række opgaver og mål. I det forløbne arbejdsår nåede vi yderligere et par af disse mål. Vor forening tæller nu næsten medlemmer, det er en fremgang på 300 i årets løb, hvilket giver et bedre afsæt, når vi skal have opmærksomhed fra de bestemmende myndigheder og væsener i Danmark. Når man ser, at der alene i året 2002 er registreret over nye tilfælde af vores sygdom, er det oplagt, at vi kunne være mange flere medlemmer - og vi gør noget for at blive det, selvom vore økonomiske ressourcer ikke strækker til annoncering og lignende. Videofilmen Prostatakræft Da jeg sidste år fremlagde beretningen, turde jeg ikke nævne vore videofilm-planer, selv om der var gode tegn på, at de kunne føres ud i praksis. Kort tid efter fik vi tilsagn om sponsorering fra Medicinalfirmaet AstraZeneca og vi fik hjælp til at finde en god producer. Overlæge Peter Iversen, Rigshospitalet, stillede sig til rådighed med sin store viden om prostatakræft, og arbejdet kunne derefter påbegyndes. PROPA havde nedsat et lille udvalg bestående af Johannes Honoré, Jørgen Petersen og Ole Mortensen. Vi kunne udtrykke de tanker, man som patient gør sig, når en livstruende sygdom bliver diagnosticeret. På den måde fremkom der en drejebog. Peter Iversen forfattede og indspillede det lægelige indslag og skaffede os adgang til at foretage forklarende optagelser på Rigshospitalet. Undervejs fandt vi ud af, at vi helst ville have 5\n6 en patient til at beskrive den mere psykologiske side af sagen, og det blev så Johs. Honoré, der gjorde det mesterligt. Da vi skulle finde musik, trådte vort medlem Ivar Jonsson beredvilligt til med sine nyeste kompositioner. Jo, det blev en rigtig PROPA film. Jeg nævnte, at vi gerne ville have flere medlemmer - Alle nye patienter får nu mulighed for at kende foreningen ved at se videofilmen hvor vor sekretær, Jørgen Petersen, taler om PROPA-arbejdet og den gavn, man som patient har af foreningen - så mon ikke det vil give yderligere tilgang. Landet over blev der på festlig måde afholdt premiere-præsentationer med deltagelse af mange gæster - og i mange tilfælde formændene for de amtslige sygehusudvalg. Også det forløb fint. Nu har vi bare den opgave, at opmuntre sygehusene til at udlevere den gratis video til alle patienter, der får stillet diagnosen prostatakræft. Videofilmen blev imidlertid så pænt modtaget af læger og sygeplejersker, at vi må regne det som en selvfølge hvis de da husker at have en beholdning på afdelingen. Det vil være en naturlig opgave for vore medlemmer at spørge til, om man fortsat udleverer videoen ved nye tilfælde. Kontakten til sygehusenes læger I året der gik, har vi haft god kontakt til sygehusenes læger, der i mange tilfælde har haft indlæg på vore møder og derved har givet vore medlemmer en ekstra konsultation med mulighed for spørgsmål fra de sygdomsramte og deres pårørende. Vi har bl.a. under disse møder kunnet få uddybende forklaringer på de mange strukturændringer, der er fejet hen over sygehusvæsenet i årets løb. Samling af den urologiske ekspertise og bedre uddannelse af lægerne er på flere områder en fordel for patienterne, og anbefales kraftigt i Kræftplanen. Når vi samtidig kan se, at indlæggelsestiden forkortes, kan vi kun være tilfredse med denne udvikling. Vi har heldigvis i mange tilfælde set, at man - trods samling af sengeafdelingerne fortsætter med at have nærambulatorier. Det betyder meget for os, navnlig når sygdommen gnaver sig ind på bevægesystemet. Vore patienter føler ofte, at vor sygdom bliver overset. Den er i hvert fald til at få øje på i kræftstatistikkerne. Ifl. den seneste opgørelse fra året 2002 var der 2033 nye tilfælde. Det er da en udfordring til lægerne. Nye behandlingsmetoder Vi har læst, hvad to kendte overlæger skriver i Ugeskrift for Læger medio marts i år om udviklingen indenfor urologien. Den har ikke har været præget af de store videnskabelige nyskabelser, men der har været en tendens til forbedring og konsolidering. Samtidig er der gjort et stykke arbejde med at udbrede kendskabet til de allerede kendte behandlingsprincipper. Derimod har der, som jeg lige nævnte, været mange organisatoriske ændringer. Det vil betyde meget på længere sigt, at urologiske sygdomme nu er anerkendt som et grundspeciale og ikke mere har plads i systemet som et kirurgisk grenspeciale. Det medfører, at der starter en ny uddannelse af lægerne. På sygehusene har der været stor fremgang for brugen af laparoskopi, hvor man i stedet for at åbne bughulen indfører et eller flere tynde rør, hvor igennem det er muligt både at belyse området, stille en diagnose og foretage en kirurgisk behandling. Denne teknik bruges nu på halvdelen af de danske urologiske afdelinger. Der er også åbnet for computerassisteret opera- 6\n7 tion (robotkirurgi), hvor kirurgen sidder ved en konsol og styrer kamera og instrumentarme. Den største fordel er, at kirurgen arbejder ud fra et tredimensionalt billede, der er 5 10 gange forstørret. Den radikale fjernelse af prostata (radikal prostatektomi) ved klinisk lokaliseret prostatakræft foretages nu i ca. 300 tilfælde om året i Danmark. Sammenligner vi det tal med antallet af nye tilfælde 2033, kan vi således se, at behandlingen nu kan tilbydes ca.15% af denne type patienter. Hertil kommer de patienter, der kan tilbydes strålebehandling. Alt i alt skulle der meget gerne snart vise sig en forbedret overlevelsesstatistik. Der er en række ændringer på vej i form af forbedret teknik ved behandling af forstørret prostata, hvor der mange steder vil blive indført laserteknik, hvilket betyder kortere tid med indlæggelse og ulemper. Det er også spændende at se, hvorledes det vil gå med de behandlinger, der foretages i stedet for fjernelsen af prostata, hvor det nu bliver muligt at behandle med en fryseteknik eller en microbølge-varmebehandling. Også på det seksuelle område er det til en vis grad forår, idet der er et medikament på vej, der blot kan synkes og derefter har en længere virkningstid end de hidtil kendte injektioner. Der sker således løbende ændringer og forbedringer af behandlingerne. Desværre ser vi af og til, at sygehusvæsenet lukker af for ny medicin af økonomiske grunde. Det gælder bl.a. behandlingen med Zometa, der ud over en dæmpning af smerterne skulle kunne styrke knogler, som er angrebet af metastaser. Lad os nu se et universitetshospital, der har mod til at iværksætte denne behandling på en større gruppe patienter og lære af de erfaringer, det giver. Sygehusenes budgetlæggere må tænke på, at der derved kan være mulighed for at spare på udgifter på smerteklinikker og stråleafdelinger. Vi har noteret os, at der er et nyt præparat Bondronat mod knoglenedbrydning ved kræft på vej. Dette præparat findes også i pilleform. Foreløbig er der kun forsøg med brystkræftpatienter, men vi håber, at urologerne er lige så nysgerrige som vi er. Man skal tænke på, at vi nok er den sygdomsgruppe, der har flest tilfælde af metastasedannelse i knoglerne. Ganske vist er der ca. dobbelt så mange brystkræfttilfælde i Danmark, men heldigvis bliver mange af kvinderne helbredt. Når det drejer sig om prostatakræft er hovedparten af patienterne derimod kun i en henholdende behandling. Vi har den opfattelse, at der mangler forskning i prostatakræft i dette land. Ganske vist indføres nye behandlingsformer og der gennemføres af og til kliniske forsøg med ny medicin, men forskning er noget helt andet og bl.a. mere søgende og kontaktskabende til tilsvarende udenlandske enheder. I februar 2000 udsendtes Den Nationale Kræftplan af en kræftstyregruppe, der var nedsat af Sundhedsstyrelsen. Kræftplanen betød meget for diagnostik, ventetid og behandling og den tilskyndede til bedre uddannelse af lægerne. Der er medio marts i år offentliggjort en vurdering på baggrund af en bedømmelse af kræftbehandlingen i Danmark. Det var fint, at man lod gruppen bestå og bad den følge udviklingen. Ved bedømmelsen blev det konstateret, at der var sket fremskridt bl.a. i form af en væsentlig udvidelse af scanner- og strålekapaciteten, men at ventetiderne de fleste steder var for lange. Desværre omfattede undersøgelsen ikke de urologiske kræftformer, men det kommer forhåbentlig i næste runde. Inderst inde har vi en følelse af, at vor sygdom kan være lidt overset og ikke kendt nok. Den praktiserende læge Det er vor opfattelse, at mange får konstateret sygdommen for sent så sent, at der ikke kan tilbydes dem helbredende behandling. Det skal mænd over 50 år være opmærksomme på. Og 7\n8 det skal de praktiserende læger være mere opmærksomme på. For at stimulere lægernes opmærksomhed, har vi omkring årsskiftet indrykket et helsides-brev i bladet Læge-Helse, der modtages af læger og andre i sundhedssystemet. I denne annonce skrev vi, at de skal have vor sygdom i tankerne, hvis deres patient er en midaldrende mand, der kommer med ét eller flere af følgende symptomer: Vandladningsbesvær Ukontrollerbar vandladningstrang Tilbagevendende urinvejsinfektioner Blod i urinen Blod i sæden Smerter i ryggen kan det være knoglemetastaser? Smerter i bækkenpartiet eller hofterne det kunne være pga. knoglemetastaser. Behandlingsmulighederne er forbedret de seneste år, men det er stadig helt afgørende for det bedst mulige resultat, at sygdommen konstateres så tidligt som muligt. Denne henvendelse i Læge-Helse tænkes nu fulgt op med møder landet over, hvor praktiserende læger indbydes til at se vor videofilm samt høre et indlæg fra en urolog og fra et PROPA-medlem. Der er i samarbejde med enkelte amtslige lægegrupper allerede indgået aftale om sådanne møder. De midaldrende mænd og deres pårørende prøver vi at få opmærksomhed fra, ved at månedsbladet Helse, der bl.a. udleveres på mange apoteker, i den nærmeste tid vil bringe en artikel om at mændene skal være mere på vagt overfor prostatakræft. PROPA er på lige fod med en række andre patientforeninger blevet indbudt til et samarbejde med Lægens Bord i DR1, hvilket bl.a. medfører at vi opføres i den tilknyttede web adresse Vi har tegnet os for deltagelse i et forsøgsår, og venter utålmodigt på, at redaktionen finder det relevant at gøre opmærksom på den nye video. Vi patienter møder ofte sygeplejerskerne i vore besøg på sygehusene. De møder os med stor interesse for både vor sygdom og for os som mennesker. Det er vi taknemmelige for. Vore pårørende er ofte ramt hårdere psykisk af vor sygdom end vi patienter selv er. Det har Erna Christensen beskrevet udmærket i en artikel, der har været bragt i både de urologiske sygeplejerskers blad Vandposten og i vort eget Nyhedsbrev. Alternativ behandling I mange tilfælde hører vi, at mænd betragter deres sygdom som et projekt. Den holdning har vi glæde af, idet vi i vor medlemskreds har mænd, der virkelig fordyber sig i det, der i internationale videnskabelige fagskrifter foreligger om sygdommen og dens behandling. Vi har selvfølgelig kun glæde af denne interesse hos medlemmer, der fortæller os om de virksomme stoffer og behandlings-metoder, de finder frem til. Der er nu samlet en gruppe af hovedsagelig terapeutisk orienterede personer. De har kaldt gruppen TTT PROPA - de første 3 bogstaver står for Terapeutisk-Tænke-Tank. Gruppen 8\n9 består nu af 2 farmaceuter, 2 tandlæger, 1 kemiingeniør samt på sidelinien PROPAs formand. Gruppen har suppleret sig med to personer udenfor medlemskredsen: lederen af det amtslige rådgivningscenter for alternativ behandling i Århus Amt Buen samt en praktiserende læge. Stamgruppens medlemmer, der er vant til at læse medicinske og kemiske beskrivelser, vil søge at finde frem til såkaldte alternative behandlinger. Alternativ kan være et forkert ord, fordi der formentlig vil blive tale om supplerende behandling og ikke en behandling, der træder i stedet for den sædvanlige. PROPA har i forvejen et medicinudvalg, hvis opgave er at holde sig orienteret og skaffe viden om udviklingen af behandlingsmetoder og medicinske stoffer, som har eller kan få betydning for prostatakræft-patienter. Dette udvalg har pt. 2 medlemmer, der er gengangere i den nye tænke-tank, der har lovet at støtte medicinudvalget. I PROPAs pjece om foreningens mål hedder det bl.a. at foreningen vil medvirke til en dialog mellem lægevidenskaben og seriøs alternativ kræftbehandling, så alle muligheder for helbredelse og lindring vurderes til gavn for patienterne. Det hedder også, at vi skal medvirke til at tilskynde til forskning i Danmark vedrørende prostatakræft, dens årsager og behandling evt. i samarbejde med udlandet. Den politik og den nye udvikling falder helt i tråd med de initiativer, der nu er taget fra Kræftens Bekæmpelses side vedrørende alternativ behandling. Nu må det bare ikke slutte med venlige udtalelser på store møder. Det, der er brug for, er at det etablerede sundhedssystem erklærer sig villig til at afprøve nogle af de velunderbyggede teorier, der fremkommer vedrørende nye stoffer eller kendte stoffers nye brug. Måske kan der hos lægerne være vilje, men ikke budgetmæssige tilladelser til eksperimentelle behandlinger. Her venter vi en økonomisk håndsrækning fra Kræftens Bekæmpelse, der har erklæret sig villig til at støtte et par seriøse konkrete alternative forskningsprojekter. Eksperimentel behandling i udlandet vedrørende prostatakræft hører vi ikke meget om. Der er os bekendt næppe længerevarende positive resultater vedrørende vor sygdom af den forsøgsvise dendritcellebehandling, der snart i mange år har fundet sted i Duderstadt i Tyskland og andre steder. Har nogen patienter positive erfaringer med eksperimentel behandling, hører vi meget gerne om dem. I det Second Opinion Udvalg, staten nedsatte for godt et år siden, har man i forbindelse med prostatakræft kun kunnet anvise en enkelt patient til udenlandsk behandling for det offentliges regning, men bare det at udvalget findes, vil give et pres på det danske sygehussystem for at tænke i nye baner og for at give ensartet behandling over hele landet. Mere nysgerrighed og takt Indtil nyt foreligger, behandles vi på vort sædvanlige sygehus og får generelt en god, men lidt rutinepræget behandling både på det psykiske og det fysiske plan. Vi hører ofte, at der går rutine i de situationer, der betyder meget for patienterne. Vi bør have en god og letforståelig information på et ligestillet plan. Sundhedspersonalet bør som en selvfølge sætte sig ind patientjournalen før de møder os og vi vil gerne have, at vi får en bestemt læge, der følger os og tager sig af os. Hen ad vejen bør der foregå en løbende dialog, således at vi er forberedt på evt. dårlige nyheder. Det kan godt være, at lægerne efterhånden er blevet gode til at give information samtidig med oplysning om diagnosen, men de skal huske på, at vi og vore pårørende ved en evt. forværring er mindst lige så anspændte og videbegærlige. 9\n10 På det fysiske plan kunne vi savne, at der med mellemrum foretages en fysisk kontrol f. eks. med ultralyd-scanning, således at opdukkede skavanker kunne opdages tidligere. Her har jeg navnlig recidiver ved prostata og blærepolypper i tankerne, men den nysgerrige læge kan sikkert komme med flere eksempler, det er bare et spørgsmål, om der er tid til hans nysgerrighed i sygehus-systemet. Desværre hører vi stadigvæk om helt uacceptable hændelser, der i bund og grund viser ligegyldighed med patienten. Et groft eksempel er fra Vestsjællands Amt, hvor en patient, der havde været til biopsi fik at vide, at han nu fik hormon-indsprøjtning og skulle stille til kontrol om tre måneder. Da han kort tid efter klagede over stærke smerter i bækkenbunden så stærke, at han dårligt kunne sidde - og bad om hurtigere konsultation, fik han at vide, at det ikke kunne lade sig gøre når han var på hormonmedicin, var der alligevel ikke mere at gøre. Denne beslutning blev dog ændret ved den praktiserende læges mellemkomst. Kræftens Bekæmpelse Også i det forløbne år har vi haft god støtte af Kræftens Bekæmpelse. Den økonomiske støtte fremgår af regnskabet, den praktiske støtte har spændt fra lån af lokaler til it-assistance og hjælp til pressekontakt. Den indgåede samarbejdsaftale fungerer godt og vi har gennem KB kontakt til andre patientforeninger inden for kræftområdet. Selv om der ikke er krav om dobbelt medlemskab, er mange af os medlemmer af Kræftens Bekæmpelse, der for få uger siden afholdt sin landsindsamling med et fint resultat. Det kommer både forskning og patientstøtte til gode. Lokalt- og internationalt arbejde Jeg vil benytte lejligheden til at takke de mange, der varetager de lokale møder, som I vil høre mere om i de lokale beretninger. Gennem ProNet har vi kontakt til prostatakræft-foreninger i andre lande, også det vil der blive fortalt om. Til medlemmerne vil jeg sig: Tak for interessen for foreningen, møderne og Nyhedsbrevet. Jeres interesse kommer jer forhåbentlig til gode i jeres sygdomsforløb. Beretninger fra regionerne Formændene for regionerne fortalte derefter om det lokale arbejde og de møder, der var afholdt i året. I alle regioner havde der været stor aktivitet omkring video-premieren, men der havde også været en række interessante indlæg og gode møder med erfaringsudveksling. Poul Erik Christensen, Nordjylland nævnte et foredrag om intravenøs C-vitaminbehandling v/ læge Gunnar Ødum samt at overlæge Erik Højkjær Larsen, urologisk afdeling Aalborg Nord, havde svaret på spørgsmål efter video-præsentationen. Poul Erik nævnte tillige foredraget af overlæge Kirsten M. Nielsen, der i øvrigt har været os behjælpelige med at give enkelte artikler til Nyhedsbrevet et lægeligt eftersyn. Poul Erik benyttede lejligheden til at erindre om, at man burde sætte sig grundigt ind i bestemmelserne i sin rejseforsikring, inden man tog på udenlandsrejse. Det kan blive dyrt, hvis man som kronisk syg ikke har søgt om forhåndsgodkendelse. 10\n11 Freddy Mogensen, Midtjylland, redegjorde for den store aktivitet i Århusområdet, hvor man bl.a. havde haft et indlæg af Åse Anderson om akupunktur og af Frede Damgaard om alternative behandlingsmetoder. Denne møderække blev afsluttet af Ulla Thougaard, der fortalte om healing og clairvoyance. Freddy anbefalede ud fra sin erfaring med sidstnævnte møde, at der på forhånd var truffet aftale om, hvor langt vedkommende skulle gå. Freddy sluttede af med at udtrykke ønsket om at etablere en lokal-gruppe i Herning området. Foreløbig havde Johannes Sanggaard påtaget sig at være ankermand (se navnelisten). Gunnar Petersen, Sydjylland, fortalte, at man ud over medlemsmøder havde haft møder i loger i Sønderborg, Tønder, Haderslev, Esbjerg og Vejle hvor Willem van Straaten havde vist videoen og fortalt om sygdommen. Også en række store virksomheder i området havde haft besøg, hvor man havde drøftet deres seniorpolitik for også ad den vej at få øget opmærksomheden om sygdommen. Skal vi have mere forskning? og det skal vi, sagde Gunnar, så er det vigtigt, at vi får synliggjort vores sygdom, så man også i Kræftens Bekæmpelse begynder at interessere sig for forskning i prostatakræft. Det er ikke sikkert, at de penge, der skal bruges til forskning skal tages fra de nuværende kilder. Hvis man ser lidt mere på, hvem Willem henvender sig til, kunne det godt være, at der i de kredse var steder, hvor pengene sad lidt løsere, hvis de vidste, at bidragene gik til forskning i prostatakræft. Enhver grønthandler med lidt forståelse for markedsføring ved jo, at man også kan øge sin omsætning ved at sælge nogle af de knapt så kendte grøntsager. Til sidst nævnte Gunnar kontakten til lægeforeningen i Sønderjyllands amt, hvor foreningens efteruddannelsesudvalg nu har besluttet at afholde et kursus om prostatakræft for de praktiserende læger. Peter Helner, Fyn, kunne berette om et ret stille år, hvilket bl.a. skyldtes, at den oprindeligt udpegede lokalformand John Banggaard, var afgået ved døden. Der havde dog været et par møder og var nu blevet sammensat en arbejdsgruppe, der forhåbentlig fik mere gang i arbejdet. Ole Mortensen kunne fortælle, at på Sjælland havde der været en række møder - bl.a. havde man haft et spændende møde på Herlev sygehus, hvor en række læger havde haft indlæg om deres specialer indenfor sygdommen. Det var lykkedes at etablere lokal-grupper i Næstved og Roskilde. Gruppen i Nykøbing F havde kun haft et enkelt møde, mere var det heller ikke blevet til på Bornholm. Internationalt samarbejde Jørgen Petersen, der varetager det internationale arbejde, orienterede allerede ved årsmødet i 2003 om det samarbejde, der er dannet gennem PROnet, og nævnte at det var et globalt netværk hvor 14 lande samarbejder og udveksler erfaringer. Kredsen er på det sidste blevet udvidet og nu er der 16 lande. Det er ikke kun Europa, men også vestlige lande udenfor Europa. 11\n12 PROnet har sin egen hjemmeside, hvor man landene imellem kan debattere emner og Jørgen har i den forbindelse benyttet sig af at stille spørgsmål om, hvordan man i de enkelte lande f. eks. bliver behandlet efter en diagnose af prostatacancer, hvor kræften har spredt sig til lymfesystemet eller med metastaser i knogler. Desværre er svaret i den retning ikke bedre end behandling i det danske behandlingssystem. Man benytter de samme hormonbehandlinger som i Danmark - eller ingen. Udenfor PROnet regi blev PROPA umiddelbart efter årsmødet 2003, opfordret til at deltage med en taler ved en konference i Lissabon fra den maj 2003 Det var et President s Cancer Panel meeting hvor emnet var Survivorship d.v.s. overlevelse. Emnet var Hvordan det er at leve med en kræftsygdom. I panelet sad bl.a. den berømte Tour de France cykelrytter Lance Armstrong. Jørgen fortalte: Vi var 12 talere fra forskellige lande og med forskellige kræftsygdomme. Der var flere talere med brystkræft, men kun mig som repræsentant for prostatacancer. Det gav et indblik i behandlingssystemet i andre lande, og desværre en bekræftelse på, at det kan være svært at blive behandlet ordentligt og hurtigt. PROPA har også været inviteret til yderligere internationalt samarbejde, idet en organisation ved navn Europa OUMO med dansk oversættelse svarende til: Den Europæiske Organisation mod Prostatacancer. Denne invitation måtte vi sige nej tak til, da vi fandt OUMO for bureaukratisk i sin opbygning, samt at vi ikke havde de fornødne resurser til at deltage på det plan i det europæiske samarbejde. Vi begrundede det med, at vi gennem PROnet p.t.får den fornødne europæiske kontakt, og det passer bedst til PROPAs nuværende økonomi og tidsmæssige formåen. PROnet samarbejdet fortsatte med ny samling i Oxford fra den september, hvor der igen blev holdt status på, hvordan udviklingen er i landene. Ved dette møde blev der talt om nedsættelse af en mindre styregruppe, og den er under dannelse. Sidste nyt herom er, at en gruppe på 6 personer har udfærdiget et responsum, som netop er sendt ud til udtalelse. Jørgen Petersen kunne på mødet vise nogle spots fra vor video Prostatakræft, selv om den ikke var helt færdig. Man var også dér begejstret for vort produkt og ønskede os tillykke med det flotte resultat. I den forbindelse må vi ikke glemme, at såvel vor deltagelse i det internationale PROnet samarbejde og produktionen af vor video film m.m. er sponsoreret af AstraZeneca, som mange af os kender fra vore hormonbehandlinger. Der var også tanker fremme om muligheden for at opnå sponsorater fra andre af de medicinalvirksomheder, som har produkter, der benyttes til behandling af vor sygdom. I ovennævnte responsum lægges der netop op til at andre sponsorer skal findes. PROPA har også været inviteret til at tale ved den store Internationale Cancer konference ECCO 12, som blev afholdt i Bella Centret i København fra den 21. til 25. september, hvor Jørgen var opfordret til at tale ud fra emnet: Hvem sætter dagsordenen Er det lægen eller patienten Vi ser spændt frem til fortsat godt samarbejde på det internationale plan. 12\n13 Opereres der for meget Af Ivar G. Jonsson, medlem af PROPA s Statistikudvalg Operation for prostatacancer (PC) har kun fundet sted her i landet i en begrænset årrække. Først i 1995 blev den radikale fjernelse af prostata (radikal prostatektomi) indført som behandling. Den udføres kun i de tilfælde, hvor canceren ikke har bredt sig udenfor selve prostatakapslen (lokaliseret PC). Ydermere har man som en hovedregel begrænset behandlingen til mænd under år med mere end 10 års forventet overlevelse. En PC-operation medfører en del ubehagelige bivirkninger; og udenlandske undersøgelser har vist, at der er en ikke helt lille risiko for tilbagefald. Jeg har set undersøgelser, der angiver et igen stigende PSA-tal efter 5 år for % af de opererede. Samtidig er der mange observationer af patienter, som har levet (godt) i årevis med en ubehandlet PC. Helt naturligt opstår spørgsmålet derfor, hvad er egentlig den optimale behandling for patienter med lokaliseret PC. Det var således naturligt for Scandinavian Prostatic Cancer Group (SPCG) at lancere et stort projekt, hvor patienter med en klinisk lokaliseret PC i perioden blev randomiseret (tilfældigt udvalgt) til enten operativ behandling eller observation ( Watchful Waiting, WW). Ved studiets begyndelse blev PC-operationer som angivet ikke udført i Danmark og kun sjældent i Norge; derfor deltog i hovedtrækkene kun svenske og finske afdelinger i den skandinaviske undersøgelse. De første resultater fra undersøgelsen blev i efteråret 2002 offentliggjort i to artikler i det amerikanske lægetidsskrift The New England Journal of Medicine, se litteraturangivelserne i slutningen af artiklen. Den ene omhandler overlevelse (695 patienter, middelopfølgningstid ca. 6 år), den anden livskvalitet efter behandling/observation (326 patienter). - En lægefaglig omtale på dansk er givet af Peter Iversen (2003), se litteraturangivelserne. Hovedkonklusionen af undersøgelsen er, dels at der ikke i observationsperioden blev konstateret en signifikant forskel i overlevelse mellem gruppen af opererede og observationsgruppen (de to grupper var lige store), dels at den overordnede livskvalitet efter behandling i store træk blev opfattet ens i de to grupper. Jeg vil i det efterfølgende give flere detaljer fra og kommentarer til de to undersøgelser (hvor forkortelsen OP står for de opererede, WW for dem under observation). Yderligere vil jeg kort referere og kommentere en nyligt offentliggjort artikel i The Wall Street Journal, som diskuterer operation over for anden behandling i et bredere perspektiv. 13\n14 Operation over for observation ved lokaliseret prostatacancer Overlevelse Resumé Over 6,2 år (median) dør 53 patienter i OP-gruppen, 62 patienter i WW-gruppen. I alt 115 patienter ud af 695. Af disse dør af PC: 16 patienter i OP-gruppen og 31 patienter i WWgruppen. Af andre årsager dør: 37 OP-patienter og 31 WW-patienter. Som angivet i nedenstående oversigt. I alt Døde af PC Af andre årsager I alt døde OP (4,6 %) 37 (10,7 %) 53 (15,3 %) WW (8,9 %) 31 (8,9 %) 62 (17,8 %) Patienter i OP-gruppen har som forventet en lavere risiko for lokal spredning og fjernmetastaser end dem i WW-gruppen. Konklusion: I denne undersøgelse reducerede operation den sygdomsspecifikke dødelighed signifikant - altså langt færre døde af prostatacancer. Men der var ikke stor forskel i den samlede dødelighed. Udvælgelseskriterier og metoder På undersøgelsens starttidspunkt var patienterne max. 75 år (middel 65 år). PC var hos alle lokaliseret til kapslen. Ingen havde knoglemetastaser. Ingen havde forsnævring af urinvej. PSA var mindre end 50. WW-gruppen fik ingen umiddelbar behandling. Men skrælning blev anbefalet som behandling ved lokal progression (udvikling). Patienter i OP-gruppen, som viste sig alligevel at have en lokalt avanceret PC (dvs. kræften vokset ud over kapslen), blev ifølge sagens natur ikke opereret, men blev operativt kastreret eller fik tilsvarende hormonbehandling. Resultater I OP-gruppen blev 25 patienter alligevel ikke opereret. I WW-gruppen blev 30 patienter alligevel behandlet kurativt (dvs. med henblik på helbredelse). Gleason score var fra 2 10, ca. halvdelen fra 5 6. PSA-tal, der var mindre end 4: ca. 15 %, 4 10: 36 %, 10,1 20: 28 %, større end 20: 19 %, ukendt: 2 %. Af de 47 patienter, som døde af PC, havde kun én ikke fået diagnosticeret fjernmetastaser; alle havde fået hormonbehandling. I den første artikel konstateres det, at dødsfald pga. PC forsinkes ca. 2 år ved operation. Men alt i alt får de opererede patienter i undersøgelsen kun foræret ½ år ekstra levetid. (Man kan spørge, hvorfor der ikke er foretaget en aldersopdeling. Det havde også været interessant at se, om der var en sammenhæng mellem Gleason score og dødelighed). 14\n15 Først efter fem år er der en forskel på udviklingen af metastaser mellem de to grupper. Lokal spredning efter otte år: OP 19 %, WW 61 %. Fjernmetastaser: OP 13%, WW 27 %. Altså en bemærkelsesværdig forskel. 80 patienter i OP-gruppen (17 %) og 116 patienter i WW-gruppen (25 %) fik hormonbehandling. Lindrende strålebehandling blev udført på 13 OP- patienter, henholdsvis 22 WWpatienter. Diskussion Der er altså ingen signifikant forskel mellem overlevelsen i de to grupper. Selve det operative indgreb (og den deraf følgende svækkelse) anføres som en mulig forklaring på, at der er flere, der dør af andre årsager end PC i OP-gruppen. (For egen regning: Det at man angribes af en cancerlidelse, kan være en refleksion af, at der i forvejen er indtrådt en svækkelse af ens immunforsvar; dvs. at man à priori er sårbar). En grund til, at der ikke er større forskel på antal PC-dødsfald i de to grupper, noteres at kunne være, at andelen af patienter med en upåviselig, spredt PC var den samme i de to grupper. Da metastaser kan optræde meget sent i sygdomsforløbet, kan det ikke afvises, at en længere opfølgning end de ca.6 år vil ændre billedet vedrørende overlevelse til fordel for operation. Dette aspekt kan være relevant at spekulere på over for yngre PC-patienter. Livskvalitet Resumé De to grupper havde forskelle i bivirkninger/symptomer. For de opererede var der især tale om rejsningsproblemer og inkontinens, for de ikke-opererede især vandladningsbesvær. Men overordnet set blev livskvaliteten vurderet ens i de to grupper. Udvælgelseskriterier og metoder Af de 695 mænd, der indgik i studiet af OP over for WW, udelod man finske mænd samt alle fra de tre sidste år af undersøgelsen. Af de 376 der blev udvalgt svarede 326 (87 %) på spørgeskemaerne. Gennemsnitsalderen ved udvælgelsen var år i OP WW grupperne. Aldersspændet for alle var år. Resultater Rejsningsproblemer var hyppigere i OP-gruppen end i WW-gruppen (80 % over for 45 %), det samme gjaldt inkontinens i forskellig grad (49 % - 21 %); omvendt for vandladningsbesvær (28 % - 44 %). Tarmfunktion, forekomst af angst og depression, velbefindende og den subjektive fornemmelse af trivsel (livskvalitet) var ens i de to grupper. 15\n16 Operation over for anden behandling Artiklen i The Wall Street Journal tager udgangspunkt i en konkret situation: En 64-årig mand, som får konstateret PC (Gleason score 6), får tilbudt operation, men som skræmt af bivirkninger efter fire måneders konsultationer hos andre specialister vælger en kombination af ekstern og intern ( seed ) strålebehandling. I dag, fem år efter, er han rask og cancerfri. Pointen er, at PC-patienter pr. tradition (som det også er tilfældet her i landet) altid henvises til en kirurg, mens mange nyere behandlinger udføres af andre speciallæger, som man således ikke automatisk kan forvente at blive gjort bekendt med. Risikoen for, at der opereres for mange, er således latent. Det påpeges, at mænd med en tidlig PC og med en lavere Gleason score kan være kandidater til anden behandling end operation. Min personlige kommentar er, at alle PC-patienter bør søge en second opinion og at det burde være fast praksis på hospitalerne, at man også henvises til en onkolog, når alle laboratorieresultater foreligger. Artiklen giver også en kort, men kvalificeret omtale af de andre muligheder for behandling (og tilhørende bivirkninger): Intern ( seed ) strålebehandling, ekstern strålebehandling, kryoterapi (frysebehandling af prostata), nervebevarende fjernelse af prostata (85 % skulle have mulighed for bevarelse af begge nerver), hormonel behandling, observation (Watchful Waiting). En onkolog udtaler, at man er år bagud i prostatacancer- forskning i forhold til brystcancer ditto. Således findes der ingen pålidelige randomiserede undersøgelser, som kan anvise den optimale behandling for PC. Mere end amerikanske mænd får hvert år konstateret PC; omregnet til danske forhold svarer dette til ca , altså dobbelt op, hvilket må skyldes, at mange flere i USA lader sig teste. Der refereres til følgende PC web-sider: Prostate Cancer Institute: Prostate Cancer Research Institute: og til Us Too: Endelig konklusion og diskussion Jeg citerer fra artiklen om livskvalitet: For alle de anførte grunde, kan man ikke sige, at radikal prostatektomi (= operativ fjernelse af prostata) er bedre end Watchful Waiting for alle mænd med en lokaliseret prostata cancer. Disse alternativer er forbundet med sammensatte og usammenlignende resultater, og den enkelte må selv bedømme, hvilken behandling som skal foretrækkes.. Man kunne også sige (i betragtning af, at undersøgelsesperioden ikke er længere): Er man oppe i årene og er Gleason tallet ikke for højt - afgøres valget operation/ikke operation af, hvilke bivirkninger/symptomer, man vil acceptere. Jeg mener at have læst læst, at der i USA foretages PC-operationer om året. Omregnet til danske forhold svarer dette til pr. år, altså ca. det samme tal som for nytilkomne tilfælde i Danmark! Det faktiske antal opererede her i landet i 2003 var skønsmæssigt ca Spørgsmålet er kontroversielt, men er tallet for USA rigtigt, kan man have en stærk fornemmelse af, at der opereres for meget dér. Det er svært umiddelbart at konkludere tilsvarende for Danmark; men de refererede artikler giver alligevel anledning til, at man kan stille spørgsmålene: Opereres der mon for meget for prostatacancer her i landet? Og informeres man nok om alternativerne? 16\n17 Husk, at prostatacancer normalt er en sygdom, som udvikler sig langsomt. Når man har indhentet alle faktuelle oplysninger, bør man tage et par dybe indåndinger, tænke sig grundigt om, tale med familie og venner og derefter indstille sig mentalt til valget af behandling Litteratur: 1. Holmberg, H. et al. (2002). A randomized trial comparing radical prostatectomy with watchful waiting in early prostate cancer. New Engl. J. Med. 347, 11, Steineck, G. et al. (2002). Quality of life after radical prostatectomy or watchful waiting. New Engl. J. Med., 347, 11, Iversen, P. (2003). Radikal prostatektomi versus observation for lokaliseret prostatacancer. Ugeskrift for Læger ( Videnskab og Praksis ), 165/2, , (Omtaler bl.a. 1. og 2.) 4. Hovey, H. H. (2003). Too Quick to Cut ( For hurtig med kniven ). The Wall Street Journal, Dec. 9, Den fagre nye verden og strålebehandling af prostatakræft Af Carsten Lewinsky, medlem af PROPA s medicinudvalg Ved lokaliseret prostatakræft (kræften inden for prostatas kapsel) er en af behandlingsmetoderne strålebehandling. Metoden har gennemgået en lang udvikling fra bestråling af hele kroppen til kun at omfatte bestråling af selve kræftsvulsten. I den seneste tid er udviklingen gået meget stærkt, og det er her den fagre nye verden kommer ind i billedet. Man anvender i dag 3D-billeder (tredimensionelle), softwareteknikker fra computerspil, computerstyring af patientens bevægelser og computerstyring af selve bestrålingen (hvor meget og hvor). På Rigshospitalets radioterapi-klinik, hvis chef er overlæge Svend Aage Engelholm, har man som de første i Skandinavien anskaffet det nødvendige udstyr og er i fuld gang med at udføre forsøg på patienter med prostatakræft. Målet for disse forsøg er at kunne træffe kræftsvulsten præcist med en stor stråledosis uden at ramme de tilstødende raske væv. For kræft i prostata gælder det især om ikke at ramme endetarmen, urinblæren og urinrøret som jo ligger meget tæt på kirtlen. For at nå ovenstående mål anvender man moderne acceleratorer (strålemaskiner) hvor flere røntgenstråler bringes til at krydse hinanden på et forud bestemt sted i patientens krop. På dette sted bliver strålingen meget kraftig, da dosis fra de enkelte stråler skal lægges sammen. På denne måde kan man anvende en ret lav dosis i den enkelte stråle og herved undgå større skader på det væv, som den passerer igennem på vej mod kræften. Man kan ændre størrelsen på krydsfeltet, og man kan ændre styrken af bestrålingen i feltet. Med andre ord kan man ramme enhver kræftsvulst alt efter placering og størrelse og med den ønskede strålestyrke. For at indstille acceleratorerne præcist bruger man 3D-billeder. På Rigshospitalet anvendes en blanding af PET-scanning og CT-scanning til at lave de tredimensionelle billeder. CTscanningen, som har været anvendt i mange år, går ud på at en computer styrer røntgenfotografering af det indvendige af kroppen fra forskellige vinkler. Den nyere PET-scanning anvender det samme princip, men her bruger man et sporstof som indsprøjtes i kroppen. Sporstoffet er et radioaktivt mærket sukkerstof, som optages i kroppen på samme måde som almindeligt sukker. Da kræftceller bruger meget sukker for at vokse, vil sporstoffet samle sig her, og dette vil vises i scanningen som lysende pletter. Ved denne kombination af to scannin- 17\n18 ger kan lægerne få en præcis beskrivelse af kræftsvulstens størrelse og placering. Det er nu muligt at indstille acceleratoren præcist på svulsten, men hvad nu hvis patienten bevæger sig under bestrålingen? Hvor er præcisionen så henne? For at imødegå dette problem og for at få en endnu mere sikker sporing af kræftsvulsterne, kører radioterapiklinikken på Rigshospitalet et forsøg hvor patienter med prostatakræft får anbragt en markør (en metalstav eller lignende) i selve kræftknuden. Ved hjælp af denne markør og en computer styres det leje som patienten ligger på, således at strålefeltet præcist følger svulsten. Dette samarbejde mellem markør, computer og patientleje er kun blevet muligt takket være de teknikker man anvender i computerspil til hurtig opdatering af 3D-billeder. Det er glædeligt at der i Danmark udføres undersøgelser og behandlinger hvor de nyeste teknikker anvendes. Den nye PET-scanning er et stort skridt frem når det drejer sig om at fastslå om kræften har spredt sig eller ej og den computerstyrede strålebehandling kan med tiden måske erstatte den radikale prostatektomi således at man kan slippe for de ikke så få tilfælde af inkontinens og impotens. Kilde: Dagens Medicin Hyppig sex sænker måske kræftrisiko En amerikansk undersøgelse viser, at mænd, der dyrker meget sex, ikke har en større risiko for at få prostatakræft. Nærmere tværtimod. Tidligere undersøgelser har vist, at mænd, der havde hyppige udløsninger - enten gennem samleje eller onani - havde tilbøjelighed til at få prostatakræft. En teori var, at masser af sex kunne udsætte mænd for forskellige bakteria og vira, der kunne lede til kræft. Nu kan mændene ånde lettet op amerikanske mænd i alderen 46 til 81 er blevet undersøgt om deres sex-vaner. I undersøgelsesperioden udviklede mænd prostatakræft. I gennemsnit havde mændene fire til syv udløsninger om måneden. Der var ingen øget risiko for mænd, som havde hyppigere udløsning. "Denne undersøgelse bør berolige mænd, der er mere seksuelt aktive end andre," siger Dr. Durado Brooks, der er leder af prostatakræft-centret på American Cancer Society, til CNN. De to højeste aktivitets-niveauer, 13 til 20 og mindst 21 udløsninger om måneden, resulterede ikke i øget risiko for prostatakræft, men derimod en nedsat risiko på henholdsvis 14 og 33 procent. En teori er, at hyppig udløsning hjælper med at bortskylle kemikalier, der kan resultere i kræft, eller reducere forkalkning, der også har været forbundet med kræftrisiko. Lægerne bag undersøgelsen, der er offentliggjort i Journal of the American Medical Association, vil dog ikke anbefale, at man laver om på sine sexvaner for at undgå kræft. 18\n19 "Der var relativt få mænd, der havde rapporteret om heftig seksuel aktivitet, så er skal flere undersøgelser til," siger Dr. Michael Leizmann, der er forsker på The National Cancer Institute, som har ledet undersøgelsen. Kilde: Berlingske Brug af EPO i Danmark Vi er jævnligt blev spurgt, om EPO, Erythropoletein, kan anvendes til at modvirke træthed i forbindelse med kræftbehandlingen. Stoffet er mest kendt som et præstationsfremmende dopingmiddel inden for sporten, men i en del lande bruges det som middel mod den træthed, som skyldes blodmangel efter kemoterapi eller strålebehandling. Men nu oplyses det, at der nu er resultater, der tyder på, at EPO måske kan gøre kræftbehandlingen mindre effektiv og kan forkorte patientens liv. Sundhedsstyrelsen har først på året offentliggjort en rapport, der fastslår, at EPO ikke skal tages i rutinemæssig anvendelse her i landet, før der er tilfredsstillende dokumentation for effekten på livskvalitet, kræftsvulst, overlevelse og eventuelle bivirkninger. Der foregår dog for tiden videre undersøgelser her i Danmark. Kilde: Der er ikke planlagt møder i sommerperioden. I næste Nyhedsbrev vil vi bringe oversigten over efterårets møder. Formanden Ole Mortensen og den nyvalgte næstformand Willem van Straten 19\n20 Bestyrelsesmedlemmer og suppleanter Landsbestyrelsen: Storkøbenhavn og Bornholm: Ole Mortensen, Strandparksvej 6, 2665 Vallensbæk Strand tlf , Erik Laulund, Furesøgårdsvej 76, 3520 Farum formand kasserer tlf , Sjælland i øvrigt: Carsten Lewinsky, Hestehavevej 1, 4772 Langebæk, tlf , Fyn og omliggende øer: Peter Helner, Sømarksvej 5, 5610 Assens, tlf Nordjylland: Poul Erik Christensen, Boden 20, Øland, 9460 Brovst, tlf , Midtjylland: Freddy Mogensen, Ørnedalen 21, 8520 Lystrup, tlf , Arne Jepsen, Sletterhagevej 61, 2.tv., 8240 Risskov tlf , Sydjylland: Willem van Straaten, Lavendelvej 12, 6400 Sønderborg tlf , sekretær næstformand Pårørende-repræsentant: Erna Christensen, Agerkær 21, 9 sal th., 2610 Rødovre, tlf: og Suppleanter: Storkøbenhavn og Bornholm: Ole Zimling, Toftekærsvej 148, 2860 Søborg, tlf , Sjælland i øvrigt: Poul Erik Pyndt, Elleorevej 20, 4000 Roskilde, tlf , Fyn og omliggende øer: Erling Bott, Odensevej 99, 5300 Kerteminde, tlf , Nordjylland: Knud Mikkelsen, Hybenvej 2, 9560 Hadsund, tlf Midtjylland: Karsten Precht, Skovbakken 5, 8870 Langå, tlf , Sydjylland: Vakant Pårørende-repræsentant: Kirsten Brink, Kanalbuen 9, 2870 Dyssegård, tlf , 20\n21 Lokalbestyrelse for Nordjylland: Poul Erik Christensen, Boden 20, Øland, 9460 Brovst, tlf Jens Chr. Davidsen, Ole Langesvej 29 B, 9460 Brovst, tlf formand kasserer M.C. Nielsen, Jernbanegade 11, 9530 Støvring, tlf Knud Mikkelsen, Als, 9560 Hadsund, tlf Pårørende-medlem: Birte Nielsen, Sjællandsvej 7, 9230 Svenstrup, tlf Lokalbestyrelse for Midtjylland: formand næstfor- Freddy Mogensen, Ørnedalen 21, 8520 Lystrup, tlf , Ole Breiner, Dagmarcentret 1B, 8660 Skanderborg, tlf , mand Karsten Precht, Skovbakken 5, 8870 Langå, tlf , Karl Melshior Pedersen, Solbjerg Hedevej 144, 8355 Solbjerg, sekretær kasserer tlf , Poul Erik Henriksen, Ringgårdsvej 5, Højbjerg, tlf Kontaktperson for Ringkøbing Amt: Johannes Sanggaard, Søndergårdsvej 7, 7400 Herning, tlf , Lokalbestyrelse for Sønderjyllands Amt: Willem van Straaten, Lavendelvej 12, 6400 Sønderborg, tlf , Hans Jørgen Nielsen, Friheds Alle 61, 6400 Sønderborg, tlf , Akton Lind Pedersen, Hørup Bygade 104, 6470 Sydals, tlf , Kurt Lachenmeier, Gustaf Johannsens Vej 8, 6400 Sønderborg, tlf , Lokalgruppen for Sjælland og omliggende øer: Erik Nielsen, Lundevej 36, 3600 Frederikssund, tlf Jørgen Petersen, Jernbane Alle 34, 3060 Espergærde, tlf , Lyngby gruppen Vagn Andersen, Biblioteksvej 27, 2650 Hvidovre, tlf evt , Ib Carlsson, Bakkevænget 6, 3460 Birkerød, tlf , Erna Christensen, Agerkær 21, 9.sal th, 2610 Rødovre, tlf: evt Ole Mortensen, Strandparksvej 6, 2665 Vallensbæk Str., tlf , Erik Raavig, Egernets Kvarter 10, 2750 Ballerup, tlf , Nykøbing F-gruppen Erik og Kate Pedersen, Æblehaven 48, 4800 Nykøbing F, tlf Torben Rasmussen, Pilesvinget 9, 4800 Nykøbing F, tlf. og fax , mobil Næstved-gruppen Fritz Anker Bolbroe, Havnen 3, 1 sal, 4700 Næstved, tlf Helge Christensen, Sjællandsgade 3, II, 4100 Ringsted, tlf / Carsten Lewinsky, Hestehavevej 1, 4772 Langebæk, tlf , Ingrid Marten Monsen, Skovburren 266, 1 sal th, 4700 Næstved, (tilknyttet assistance) Roskilde-gruppen Svend Ejvin Jensen, Havnevej 18, 2.tv, 4000 Roskilde, tlf , Reinhardt Kluge, Garderhøjen 15, 4671 Strøby, tlf , Per Krogen, Ternemosen 30, 2670 Greve, tlf , Poul Erik Pyndt, Elleorevej 20, 4000 Roskilde, tlf , 21\nPROPAs NYHEDSBREV December 2004 PLAKATER FRA PROPA... 2 STRÅLEBEHANDLING OG KEMOTERAPI TIL PROSTATACANCER... 3 TYRA... 6 HVORFOR IKKE GØRE NOGET REELT VED D-VITAMINMANGLEN?... 7 BEHANDLINGSGARANTI SÅDAN


Dansk 'lomme-Diablo' på vej - 99 Levels To Hell • Side 1 • Eurogamer.dk\nDansk 'lomme-Diablo' på vej - 99 Levels To Hell\tVi kigger på det ambitiøse projekt fra enmandshæren B-Evil.\taf Jesper Krogh Kristiansen\nNæste\tDet ligner en sær blanding af Terraria, Boulder Dash, Diablo og noget helt fjerde, som jeg ikke er sikker på. I form af en lille sær mand med høj hat, monokel og muskedonner render jeg op og ned af stiger, hopper på platforme, sprænger blokke væk, skyder monstre og samler guld og udstyr. Alt sammen med et mål. At nå en etage længere ned. Et skridt nærmere Helvede, der venter 99 etager nede.\nBossfight in progress...\nDer er ingen tvivl om, at det her er en tidlig alpha-udgave. Animationen er mangelfuld, balanceringen manglende, banerne er vidt forskellige i sværhedsgrader og der monstrene er få. Men det virker allerede nu, som om at man kan fornemme, at det her kan blive til noget godt. Ikke mindst når man første gang når frem til en af de bosser der bebor hver 10. etage. Her bliver der for alvor skruet op for intensiteten, og pludselig giver alt det udstyr man har samlet op i løbet af de foregående 9 baner mening.\nSpillet bliver produceret af udviklerne B-Evil. Eller rettere udviklerén. For der er nemlig kun én. Bo Blond Daugaard hedder han, og han har over forsommeren konverteret sit fritidsprojekt til fuldtidsarbejde. Og resultatet er altså: 99 Levels to Hell. Fra 25% til færdig på 5 måneder?\nSådan lyder svaret fra Bo Blond Daugaard, når man beder ham om selv at beskrive, hvad for en type spil 99 Levels to Hell er. Bo tilstår dog med det samme, at det "ikke er sådan 100% roguelike", for spillets baner bliver ikke genereret fuldstændig tilfældigt, men bliver i stedet bygget ud fra en 'bank' af skabeloner, der så fyldes op med monstre og loot på tilfældig vis.\nB-Evil, Bo Blond Daugaard, i egen høje person.\n"De bliver så hentet ind i sæt af 10, og hver 10. bane er så en bossfight", forklarer Bo. "Og i de levels er det så tilfældigt, hvor guld, hjerter, bomber, våben osv. bliver placeret. Men altså - det er jo meget tidligt endnu."\nBo beskriver, hvordan der er masser af ting på tegnebrættet, hvoraf kun en brøkdel er integreret i spillet endnu. Bl.a. arbejder han på våben-opgraderings systemet i denne uge, men der er også planer om cap på antal liv, tilfældigheds-elevatorer, særlige butikker der handler med særlige ting, hemmelige rum og co-op muligheder.\nDa han bliver spurgt om, hvornår vi kan vente en færdig udgave af spillet på markedet, griner Bo og svarer med største selvfølgelighed med Blizzard-refrænet: "Det er færdigt, når det er færdigt". Men da han bliver gået på klingen, kan han godt lokkes til at komme med et lidt mere præcist gæt.\n"Altså, jeg vil gerne have det her fuldstændig færdigt….ja, jeg håber det bliver lidt sådan en oktober november-ting. Lige nu tror jeg at jeg er 25 til 30 % inde i det, hvad jeg kan se på min planlægning i hvert fald."\n"Men altså, der er jo meget der skal pudses af, og nu har jeg lagt det op, så folk kan spille det og man kan også alpha-funde det. Så der kommer jo også meget feedback som måske gør, at der er nogen ting der ændrer sig, og så ændrer planen sig måske fuldstændigt."\nNæste\tOm Jesper Krogh Kristiansen


Paul Childs artikler vedr Martech Zone |\nArtikler af Paul Childs\nPaul Childs er en annonceteknologiveteran med mere end 15 års erfaring med at opbygge og vokse globale mobilannonceringsvirksomheder i det programmatiske område på tværs af både efterspørgsels- og udbudssiden. Han har haft adskillige ledende stillinger på VP- og C-niveauer, der spænder over forretningsudvikling, drift, salg og marketing. Paul var med til at stifte Adfonic i 2008, som fortsatte med at blive en af de førende mobile DSP'er globalt. For nylig var Paul Chief Revenue Office hos Smadex, hvor han hjalp med at vokse og forlade virksomheden til Entravision. Paul er i øjeblikket VP Business Development hos MOLOCO.\nTilbage til Sizzle: Hvordan e-handelsmarkedsførere kan bruge kreativt til at maksimere afkast\nTorsdag, marts 3, 2022 Torsdag, marts 3, 2022 Paul Childs\nApples privatlivsopdateringer har fundamentalt ændret, hvordan e-handelsmarkedsførere udfører deres job. I månederne siden opdateringen blev frigivet, har kun en lille procentdel af iOS-brugere tilvalgt annoncesporing. Ifølge den seneste opdatering fra juni tillod omkring 26 % af globale appbrugere apps at spore dem på Apple-enheder. Dette tal var meget lavere i USA med kun 16 %. BusinessOfApps Uden udtrykkeligt samtykke til at spore brugeraktivitet på tværs af digitale rum, mange


Kostskoleliv er for os den gode hjemlige ramme omkring din skolegang på en af Struer Statsgymnasiums seks uddannelser. Kostskolen vil med andre ord være dit nye hjem under din studietid. Derfor lægger vi vægt på den velfungerende dagligdag, god og sund kost, at du er omgivet af engagerede og professionelle voksne og at du bliver en del af vores kostskoleliv.\nKostskoleliv er vores betegnelse for alt det ekstra: Vi har motion- og fitnessrum med tilknyttet instruktør, 40 mountainbikes til ture i skoven og på international anerkendt MTB-rute i Struer by, egne havkajakker med mulighed for at tage gratis kajakkursus, gratis koncertoplevelser i lokalt kulturhus (Folkets Hus), hardball, selvforsvar, fodbold, spinning, yoga, fodbold, E-sport, bowlingture, overnatningsture, fisketure og alt muligt andet. Hvad har du lyst til??? På vores kostskole er du er selv med til at definere aktiviteterne på kostskolen og er dermed med til, at sætte dit helt eget præg på kostskolelivet.\nPå kostskolen vil du møde et fagligt, kreativt og varmt miljø. Vi stiller en række krav til dig, f.eks. at du er åben og positiv og parat til at samarbejde, men også at du møder til timerne på skolen og er forberedt. Vi kan til gengæld love dig nogle dejlige og glade år fulde af oplevelser, medindflydelse og fællesskab. Klik dig lidt videre og du vil få et indtryk af skolen og vores måde at lave kostskole på.\nNår du beslutter dig for at bo på en kostskole, samtidig med at du forbereder en af skolens uddannelser, træffer du en betydningsfuld beslutning for nogle af de vigtigste år i dit liv. Du skal gøre dig klart, at du som kostelev ikke blot flytter hjemmefra og ud på et værelse. Du rykker også ind i et nyt fællesskab, hvor du vil finde udfordringer og muligheder, en rytme og nogle rammer. Overvejer du at søge optagelse, er du velkommen til at besøge os. Vi glæder os til at se dig!\n24 27 69 20


HUAWEI lancerer FreeBuds 4: True Wireless øretelefoner med øretilpasset støjreduktion\nHuawei annoncerede i dag sine nyeste True Wireless Stereo (TWS) Bluetooth-øretelefoner, HUAWEI FreeBuds 4. Denne nye tilføjelse til Huaweis FreeBuds-familien af TWS-øretelefoner har verdens første Adaptive Ear Matching (AEM) aktiv støjreduktionsteknologi (ANC). HUAWEI FreeBuds 4 leverer ikke kun lydkvalitet, men tager den åbne ANC-lydoplevelse til et helt nyt niveau med kundens foretrukne open-fit ANC-teknologi, let komfort, høj lydkvalitet og intelligent lydforbindelse.\nEfter næsten to års kontinuerlig R&D-investering og akkumulering af teknisk ekspertise er HUAWEI FreeBuds 4 blevet lanceret, udstyret med opgraderet Open-fit ANC-teknologi, der har forbedret støjreduktion på hardware- og softwareniveau, idet den tager open-fit og komfortabel støjreduktion til nye niveauer.\nHUAWEI FreeBuds 4 har Adaptive Ear Matching (AEM) -teknologi i open-fit øretelefoner for første gang. Ved automatisk at registrere brugerens øreform og pasform kan HUAWEI FreeBuds 4 intelligent bestemme den optimale støjreduktionskonfiguration for hver bruger, hvilket resulterer i den mest behagelige støjreduceringsoplevelse, der giver brugerne mulighed for at have ensartet og høj lydkvalitet uanset pasform.\nDe nye HUAWEI FreeBuds 4 har også støjreduktionsteknologi med dobbelt mikrofon for at levere opgraderet støjreduktion. Det er branchens første sæt åbne øretelefoner, der anvender støjreduktionsteknologi med dobbelt mikrofon, hvilket sikrer, at mikrofonerne opfanger omgivende støj med langt større nøjagtighed og derved opnår branchens førende niveauer\nOp til 40 kHz frekvensrespons for mere fordybende lytning\nHUAWEI FreeBuds 4 bruger en Liquid Crystal Polymer (LCP) kompositmembran, som understøtter et frekvensområde på op til 40 kHz og leverer lydkvalitet i høj opløsning. Uden større kvalitetstab lyder diskantdelen rigere og fyldigere. Hvad mere er, HUAWEI FreeBuds 4 er udstyret med en 14,3 mm dynamisk driver, der producerer større og mere imponerende baslyde.\nMed hensyn til basydelse kommer HUAWEI FreeBuds 4 med en nyligt opgraderet basforbedringsmotor, basrør og bundkort for at danne et uafhængigt forseglet lydhulrum. Sammenlignet med HUAWEI FreeBuds 3 forbedrer HUAWEI FreeBuds 4 lufttætheden og det akustiske tryk dramatisk, og lydstyrken på basrøret øges med 15%, hvilket giver en intensiveret resonanseffekt fra luften og membranen.\nNår ANC er slukket, tilbyder HUAWEI FreeBuds 4, 4 timers kontinuerlig musikafspilning. Sammen med opladningsetuiet kan der opnås 22 timers musikafspilning. Hvis ANC er tændt, kan den tilbyde 2,5 timers kontinuerlig musikafspilning. Desuden giver den førende hurtigopladningsteknologi 2,5 timers lydoplevelse fra en 15-minutters opladning, så brugeren ikke behøver at bekymre sig om batteriniveauet, når de er ude eller har travlt.\n”Åndbar” konstruktion og ultimativ komfort pakket i et lækkert, letvægtsdesign\nSammenlignet med sin forgænger, HUAWEI FreeBuds 3, fornyes HUAWEI FreeBuds 4 med 13 størrelsesoptimeringer, hvilket yderligere reducerer sin kropsstørrelse til en lettere vægt. Den vejer kun 4,1 g pr. øreprop.\nHUAWEI FreeBuds 4 bringer også tre forbedringer i sin samlede krumning for en bedre pasform. Rækken af optimeringer muliggør ikke kun en mere behagelig pasform og øget stivhed, men det giver også mulighed for styrket ANC-præstation af HUAWEI FreeBuds 4.\nOpladningsæsken til HUAWEI FreeBuds 4 er kun 21,2 mm, og vejer sølle 38 g, hvilket er 20,8% lettere end sin forgænger.\nHUAWEI FreeBuds 4 udnytter Huaweis enhedsøkosystem og akkumuleret ekspertise inden for trådløs forbindelse og bringer forskellige forbindelsesfunktioner, herunder nærhedsparring, parring via Cloud-deling, dobbelt enhedstilslutning1 og Audio Connectivity Center2.\nØretelefonerne kan tilsluttes alle EMUI-baserede enheder fra Huawei-smartphones til tablets og Huawei-pc'er, hvilket leverer en fantastisk oplevelse til forbrugerne og indleder en ”interconnecttion” æra.\nDobbelt enhedsforbindelse understøttes med HUAWEI FreeBuds 4. Uanset om det er en Huawei-smartphone, tablet, pc, smartwatch eller smart skærm eller andre smarte enheder, der kører Android, iOS eller Windows, kan to enheder tilsluttes HUAWEI FreeBuds 4 samtidig. Dette giver brugerne mulighed for at nyde deres yndlingsmusik eller show uden at gå glip af opkald.\nNår et opkald kommer ind, bliver musikken eller showet sat på pause og skifter problemfrit til opkaldet. Audio Connectivity Center i HUAWEI AI Life giver et øjebliksbillede af ti nyligt tilsluttede enheder, hvor brugerne fleksibelt kan skifte enheder med et enkelt tryk.\nSom en vigtig enhed i Huaweis sømløse AI Life-strategi kommer HUAWEI FreeBuds 4 med omfattende forbedringer i forhold til sin forgænger med hensyn til støjreduktion, pasform, lydkvalitet og tilslutning. Ikke alene repræsenterer det Huaweis førende lydstyrke i TWS-sektoren, men det viser også Huaweis tankevækkende strategi i leveringen af sømløs AI-livserfaring.\nI fremtiden vil Huawei fortsætte med innovere inden for gnidningsfri forbindelse og intelligent lydoplevelse, hvilket bringer endnu flere spændende lydprodukter til forbrugerne over hele verden.\nHUAWEI FreeBuds 4 forventes at komme i handlen i Danmark senere på året.\nPressebilleder kan downloades her: HUAWEI FreeBuds 4 https://www.dropbox.com/sh/hp80i9gbjh95s5m/AACROzH98zPGQnn96iQp0Yo_a?dl=0\n1.For tablets and mobile phones, the pop-up pairing function is only available on Huawei devices that run EMUI10 (or above). For laptops, the function is currently only available on HUAWEI MateBook 16 running PC Manager 11.0.9 (or above). If you have any questions about the feature, usage restrictions, and supported models, Please contact Huawei Customer Service Center for more details.\n2.Only available on devices that have been updated to the latest version of the Huawei AI Life App. The iOS version of the Huawei AI Life App temporarily does not support this function.