Delikate søde og salte lakridser af bedste kvalitet - køb idag! - NORU\n> Delikatesser>Søde sager>Lakridser\nLakridser - søde, salte, stærke, milde\nDanmark er et land fuld af lakridselskere! Vi spiser enorme mængder hård og blød lakrids, og det er først og fremmest den kulsorte og søde, salte eller stærke udgave, som danskere især holder af.\nHos NORU finder du mange fantastiske varianter af virkelig delikate lakridser fra Konnerup & Co., Black Lakrid...\nHos NORU finder du mange fantastiske varianter af virkelig delikate lakridser fra Konnerup & Co., Black Lakrids, NORU og Lakritsfabriken. Vi fører blandt andet svenske rålakrids-pastiller, finsk sød og salt lakrids og sågar lakrids med chilli og meget andet. Se NORUs skønne udvalg af lakridser længere nede på denne side.\nSort lakrids findes i både en sød og en salt udgave. Nogle mennesker sværger til den lækre søde lakrids, mens andre klart foretrækker den intense, stærke og salte udgave, der kradser lidt i ganen og på tungen. Og så er der den store gruppe danskere, der bare elsker alt, som indeholder lakrids af den ene eller anden slags! Hos NORU har vi noget for enhver smag!\nSort lakrids laves ved, at ekstrakt af lakridsrod koges, inddampes og knuses til et fint granulat, der efterfølgende koges med sukker og/eller sirup, stivelse (almindeligvis mel eller rismel), evt. yderligere smagstilsætning og lidt olie. Til produktion af saltlakrids/salmiaklakrids - eller “danskerlakrids” som det kaldes i udlandet - tilsættes desuden salmiak (ammoniumchlorid), som giver netop den syleskarpe stærke smag, som er elsket af mange danskere, men som man i mange andre lande finder underlig og endda direkte ubehagelig.\nSom det er de fleste bekendt, indtages den største mængde lakrids i form af små stykker eller stænger, men lakrids anvendes i dag også ofte i bolsjer, slikkepinde, spejdersnus, chokolade, karameller, is og andre desserter, i sirup, halspastiller, tyggegummi, mundskyllemiddel, nikotinprodukter, hostesaft, i te og sågar i kaffe. Hos NORU fører vi blandt andet følgende produkter, som allesammen indeholder lakrids:\nTe med lakrids\nSkønne tebreve og teblandinger med sort te, grøn te, hvid te og urtete med lakrids, koffeinfri te med lakrids, lækker iste med lakrids og dejlig chai med lakrids.\nKaffe med smag af lakrids\nHele kaffebønner og malet kaffe med lakrids og delikat koldbrygget og serveringsklar espresso med lakrids.\nSirup med lakrids\nVidunderlig kaffesirup med lakrids, som kan anvendes både i varme og kolde drikke, i desserter, i konfekt m.m\nSøde sager med lakrids\nFantastiske salte og søde lakridser, hvid chokolade med lakrids, indbydende karameller med lakrids, vingummi med lakrids, bolsjer med lakrids og pragtfulde rålakrids-pastiller.\nLakrids har ry for at give en mængde forskellige helsemæssige gevinster ved indtagelse. Det er dog uklart, i hvilken grad det er korrekt, at indtagelse af lakrids har disse sundhedsfremmende egenskaber, men der er i hvert fald over en bred kam enighed om, at lakrids virker slimløsnende, hvilket især kan komme astma- og bronchitispatienter samt mennesker med andre lungesygdomme eller forkølelse og influenza til gode. Derfor indeholder hostesaft og halspastiller også meget ofte lakrids eller ekstrakt af lakridsrod.\nDet menes også, at lakrids virker stabiliserende på fordøjelsen - især hos mennesker der døjer med forstoppelse etc. Desuden har lakrids ry for på effektiv vis at kunne sætte gang i forbrændingen. Sidstnævnte skyldes angiveligt, at blodcirkulationen øges, når man har indtaget lakrids. Desværre skal der dog ret store mængder lakrids til, og dermed kan denne helsefremmende egenskab drukne i de mulige sundhedsskadelige virkninger af indtagelse af for megen lakrids.\nIfølge Fødevarestyrelsen kan et dagligt indtag af mere end 50 gram lakrids give symptomer i form af hjerterytmeforstyrrelser, svimmelhed, hovedpine etc. hos især særligt fysisk sensitive personer, der døjer med dårligt kredsløb, forhøjet blodtryk eller migræne. Det er derfor en rigtig god rettesnor - især hvis man døjer med en af disse fysiske skavanker - ikke at indtage mere end maksimalt 50 gram lakrids dagligt. Så altså:\nIndtag dine lækre lakridser med måde - og nyd dem til gengæld i fulde drag!


Hvornår fik du sidst en mavepumper? - DENMARK\nHvornår fik du sidst en mavepumper?\nSelvom “disruption” nok har måtte opgive sin førsteplads på buzzword-tavlen til “agile” over de sidste par år, så er “disruption” som fænomen ikke forsvundet. Tværtimod.\nJeg deltog for nyligt som jurymedlem i forbindelse med National Startup Competition i en konkurrence for startups arrangeret af Venture Cup Denmark.\nHer fik jeg lov til at læse en række forskellige forretningsplaner om for eksempel software til at effektivisere laboratorieforsøg på rotter, teknologi til at opdage hjerteflimmer tidligt, AI-platform til at afsløre fake news, machine learning til at lave smagsvarianter i mad og drikkevare, genopfindelse af redningskransen, klimavenlig smykkeproduktion m.fl.\nFælles for alle forretningsplaner – uden undtagelse – var, at de alle var designet med en kommerciel model oven på et bæredygtigt koncept og ikke omvendt.\nDet er en afgørende forskel!\nDet bygger en meget autentisk kultur ind i en virksomhed fra start og gør hele konceptet langt mere overbevisende og energisk. Jeg indså pludseligt, at ikke én eneste af de virksomheder, jeg har mødt gennem mine 13 år i konsulentbranchen, har inspireret mig på samme måde, som hver én af disse startups gjorde. Det er nu alligevel en smule bemærkelsesværdigt – og fik mig til at reflektere.\nDisruption er ikke kommet for at kukkelure\nUdover at disse startups alle bygger på et bæredygtigt koncept, så har de også alle sammen en platformstankegang samt et helt naturligt afsæt indenfor data, teknologi og digital. De bygger altså hele deres virksomhed op omkring alt det, som mange etablerede virksomheder er ved langsomt at transformere sig hen imod. Så selvom “disruption” nok har måtte opgive sin førsteplads på buzzword-tavlen til “agile” over de sidste par år, så er “disruption” som fænomen ikke forsvundet. Tværtimod.\nDisruption står lige nu derhjemme foran spejlet og er ved at lægge den sidste make up, inden den for alvor skal ud og male byen rød. Og den er ikke kommet for at kukkelure! Jeg ved godt, at bæredygtig forretningsudvikling i en eller anden form er på agendaen hos rigtig mange etablerede virksomheder og organisationer. Det er godt. Men ting tager tid i etablerede virksomheder. Og hvis ikke netop noget er defineret som en kritisk KPI i forretningen, så forsvinder fokus, når tingene spidser til – og det gør tingene ret ofte. Det er i hvert fald min erfaring. Så jeg tror, at vi som etablerede virksomheder skal være forberedt på, at der rundt om hjørnet venter os et ordentligt los lige i (penge)pungen. Et af dem man ikke bare lige rejser sig fra med det samme.\nHvorfor skulle dine kunder gide handle med dig i fremtiden?\nFor, hvis omvendt hele ens koncept er bygget op om bæredygtighed, er det nok nemmere og mere naturligt at holde fokus som virksomhed. Det vil jeg formode. Og de fleste af os, som sidder i etablerede virksomheder, har efterhånden oplevet, hvor hurtigt kunder og forbrugere ændrer vaner og vælger virksomheder til og fra baseret på en lang række forskellige parametre.\nDet handler ikke længere kun om et godt produkt til en fair pris. Kunderejsen er blevet langt mere kompleks og dynamisk – og kundeloyalitet er mest af alt et teoretisk koncept. Så når fremtiden tydeligvis kommer til at byde på nye og anderledes alternativer til det, vi andre har at tilbyde – ja, hvad skulle så være kundernes motivation for stadig at handle med os? Men man kan jo ikke bare starte forfra, når man nu engang er en etableret virksomhed – det ved jeg godt. Mere naiv er jeg heller ikke.\nMen skal vi så bare gå sammen om at tryne de små startups for at redde vores egen forretning? Eller skal vi kaste håndklædet i ringen og bare mødes til en pilsner ude på golfbanen?\nIngen af løsningerne virker realistiske eller særligt konstruktive. Jeg tror mere, det handler om at ændre sit perspektiv. Jeg tror på, at vi skal udvikle evnen samt modet til at se vores konkurrenter som mulige innovationspartnere, at se startups som mulige kulturkatalysatorer, at se virksomheder i andre brancher som mulige legekammerater for eksempel som Grundfos og Siemens, der indgår et partnerskab om at designe digitale løsninger, som skal reducere globalt vandspild. Eller Miele, som investerer i Plant Jammer, en dansk startup, som udvikler en AI-drevet køkkenassistent. Eller Patagonia, som indgik et samarbejde med sin konkurrent omkring fælles produktudvikling sidste år – fordi de deler samme mindset og fælles høje ambition om at tage aktivt ansvar for sine omgivelser. Og der er med sikkerhed flere gode eksempler.\nGår du bare forrest som leder – eller er du allerede en mere agil leder?\nDisse eksempler handler i min optik mest af alt om ledelse og mindset. Og spørger du mig, så handler ledelse – hvad end det er personaleledelse, forretningsledelse eller selvledelse – i dag om netop at lede (altså undersøge, udforske, opdage mv. i ordets rette betydning) efter muligheder, som kan forfølges, talent som kan udvikles, problemer som kan løses og meget andet.\nDet stiller krav til, at man som leder kan andet end bare at gå forrest (den “gammeldags” definition af ledelse). Man skal som leder også være i stand til at falde ned som bagstopper, eller stille sig ud på sidelinjen for at observere, eller måske endda helt vende ryggen til for at se et andet hold spille – ja, måske endda følge med i en helt anden sportsgren. Du forstår.\nAlt sammen for at anskue tingene fra forskellige perspektiver og opdage nye muligheder, som man ellers ikke ville opdage, hvis man hele tiden går forrest. På den måde er ledelse også ved at blive disrupted. Det kræver både udholdenhed, omstillingsevne samt sårbarhed i ens lederstil. Tror jeg på. Og her kommer ens mindset virkelig på prøve – for enten synes man, at det er en spændende udfordring at skulle ændre store dele af ens fundament for at udøve ledelse, eller også ønsker man bare, at det hele var lidt mere som i gamle dage.\nWhen your done – your gone\nDet kræver overskud og vilje at træde uden for sin egen comfort zone – igen og igen og til alle sider.\nOg første naturlige skridt vil for mange af os være ens egen erkendelse af, at ens mindset trænger til en opdatering – og ikke mindst accepten af denne erkendelse. Det kan godt gøre lidt nas, og man føler sig oftere utilstrækkelig end det modsatte (her taler jeg af egen erfaring).\nDernæst kommer det rigtig hårde arbejde med at udfordre ens egne perspektiver og trykprøve sit abstraktionsniveau, og samtidig opretholde disciplinen til hele tiden at observere sig selv og tage ved lære samt korrigere sin adfærd gennem alle de mange fejl, man med sikkerhed kommer til at begå – igen og igen og til alle sider. Ovenikøbet skal man være indstillet på, at det er en rejse, man aldrig kommer tilbage fra, når man først beslutter sig for at lægge fra land.\nMan kan hele tiden dygtiggøre sig, og har man en dag pludselig alle svarene – er det nok fordi, man overser noget eller har mistet sulten. Som de kloge siger det ”when your done – your gone”.\nOg landskabet for muligheder (og udfordringer) strækker sig nærmest uendeligt og i flere dimensioner samtidig med, at det hele tiden ændrer sig. Man har derfor færre pejlemærker som leder og må i højere grad bruge ens eget indre kompas til at navigere med.\nDet kan være både frustrerende og inspirerende på samme tid.\nEn mavepumper kan føles rart\nSkub brystet frem og smid en ekstra skovl koks under kedlerne. Måske dette indlæg kan hjælpe med at kappe dine fortøjninger. Det er i hvert fald min hensigt.\nMåske du allerede er lagt fra land. Måske du skal overveje at tilbyde din hjælp som mentor og jurymedlem i forbindelse med startup konkurrencer. Måske der skal noget helt andet til. Det kan kun du vurdere. For mit eget vedkommende, så glæder jeg mig bare som et lille barn til at få endnu en mavepumper lige i solar plexus til University Startup Wold Cup i oktober, hvor jeg har været heldig at få en plads i juryen.


Referat af bestyrelsesmøde 1. marts 2017\nulkli 3. april 2017 6. april 2020\nReferat af bestyrelsesmøde 1. marts 2017, klokken 18:30. Mødet blev holdt hos SEK og følgende var til stede:\nReferatet fra bestyrelsesmødet 5.01.2017 var udsendt pr. mail. Referatet blev godkendt.\nFM har fremsendt kontoudtog over kontoen i Arbejdernes Landsbank.\nFM har aftalt med Benny Hansen, nr. 43, at bestyrelsen vil foreslå ham til dirigent posten på årets generalforsamling.\nFM har sendt svar til nr. 45, vedrørende deres henvendelse om Holdkærs Agers midlertidige udkørsel i Tømmerupvang.\nFM indkaldt til formandsmøde i sammenslutningen; men da det finder sted samtidigt med vores bestyrelsesmøde er deltagelse ikke mulig.\nFM har fået en henvendelse fra Home vedrørende salg af nr. 2. FM sender de ønskede oplysninger til Home.\nDer er modtaget en del gravetilladelser fra Tårnby kommune. Disse blev givet til BM for indscanning. FM og NF har inspiceret det udførte arbejde ved nr. 55. Det ser ikke godt ud, og vi skal holde øje med om det bliver reetableret ordentligt.\nAd. 3 Emner til formandens beretning\nFM havde udarbejdet en liste med emner, som vi gennemgik og fik justeret.\nFM rundsender oplægget til endelig godkendelse.\nKopi af det reviderede regnskab for forening og vejkonto udleveret og gennemgået.\nBegge regnskaber blev underskrevet af bestyrelsen.\nKS budgetforslag blev drøftet, justeret og godkendt.\nSaldo på konti i Sparekassen Sjælland:\nDriftskonto kr. 46.320,70\nVejkonto kr. 226.265,47\nDet blev besluttet, at der skal foreligge et kontoudtog for vores midler i Arbejdernes Landsbank minimum en gang om året. For alle øvrige konti skal der foreligge et kontoudtog til hvert møde.\nAd. 5 Forberedelse af den ordinære generalforsamling, tirsdag den 4. april 2017\nSEKs oplæg til indkaldelse blev gennemgået, og specielt formuleringen af forslag vedrørende 40 års jubilæumsfest blev diskuteret.\nBM sørger for mad og drikke.\nBestyrelsen mødes på skolen kl. 18:00\nEt eventuelt formøde bliver 23/3 hos KS kl. 18:30.\nIndkaldelse uddeles 11 – 12/3 af NF / BM. SEK kopierer.\nKS kopierer regnskaber.\nAd. 6 Arbejdsopgaver\nReparation af vores veje\nDer er stor tvivl i bestyrelsen om hvilken metode der skal vælges. Det arbejde Lem-minkäinen udførte forrige gang har holdt godt. NF prøver som en sidste mulighed at søge råd hos Jan Christensen, nr. 49.\nFM undersøger hos vores forsikringsselskab og hos sammenslutningen hvordan vi er dækket i tilfælde af ulykker, ved fællesarealet, som skyldes mangelfuld snerydning.\nNår de sidste FI-kort er brugt, laver vi et brev hvori vi angiver den betalings-id det enkelte medlem skal bruge.\nKS checker med græsslåningsfirmaet, om de, i forbindelse med græsslåning inden fællesarbejdet, kan køre en tur med en buskrydder på begge sider af hegnet mod Hyld Ager.\nMødet slut 21:05\nDer er stor tvivl i bestyrelsen om hvilken metode der skal vælges. Det arbejde Lemminkäinen udførte forrige gang har holdt godt. NF prøver som en sidste mulighed at søge råd hos Jan Christensen, nr. 49.\nForrige artikel Referat af bestyrelsesmøde 5. januar 2017\nNæste artikel Referat fra generalforsamlingen 2017\nReferater fra bestyrelsesmøder 23. marts 2012 6. april 2020\nReferat fra bestyrelsesmøde 14. marts 2012\nReferater fra bestyrelsesmøder 5. februar 2012 6. april 2020\nReferat fra bestyrelsesmøde 18. januar 2012\nReferater fra bestyrelsesmøder 4. april 2008 6. april 2020\nReferat af forretningsudvalgsmøde 4.03.2008


Revisorbranchen i front med forslag om standarder for ESG\nRevisorbranchen i front med forslag om standar...\nKommentar, 23. januar\nI denne uge er verdens ledere samlet til en drøftelse af verdens tilstand på det årlige topmøde i Davos. Temaet for dette års møde er 'Stakeholders for en sammenhængende og bæredygtig verden'.\nDanmark er repræsenteret ved en række topledere fra dansk erhvervsliv og den finansielle sektor. Mest markant har bestyrelsesformand for Siemens og A.P. Møller Mærsk, Jim Hagemann Snabe markeret sig med tanker om en ny form for ansvarlig kapitalisme, stakeholder kapitalisme, som reaktion på, at den klassiske kapitalistiske model ikke har kunnet håndtere udfordringer som knaphed på råstoffer, klima, fattigdom og ulighed.\nEssensen i ansvarlig kapitalisme er, at den finansielle bundlinje suppleres med en samfundsmæssig bundlinje. I Siemens sker det ved, at topledelsen fremover bliver målt og delvist aflønnet med afsæt i en række nøgletal for bæredygtighed. Set med revisorbranchens briller, er det et interessant perspektiv, fordi det fordrer, at datagrundlaget er robust og nøgletallene er verificerede på et eller andet niveau. Når de ikke-finansielle informationer om virksomheden skal anvendes i aflønningen af ledelsen, skal de have samme kvalitet og pålidelighed som de finansielle nøgletal.\nDen ansvarlige kapitalisme fik ekstra næring, da International Business Council sammen med de fire globale revisionsnetværk som led i topmødet i Davos i går fremlagde et forslag om at introducere globale standarder for virksomhedernes ESG-nøgletal, det vil sige nøgletal for miljø, sociale forhold og governance. Det er en markant udmelding og betyder, at det ikke er urealistisk, at virksomhedernes årsrapporter om få år vil indeholde bindende og reviderede nøgletal for andre forhold end de rent finansielle.\nDet ser ud til, at der er opbakning blandt virksomhedernes ledere til en sådan udvikling. Ifølge Deloittes årlige globale lederanalyse rykker virksomhedslederne i verden og herhjemme sammen om udfordringerne med klima og bæredygtighed. Det gør formentlig også indtryk, at Larry Fink, CEO i verdens største kapitalforvalter BlackRock, slår fast, at klimaændringer får en definerende indflydelse på virksomhedernes langsigtede værdiskabelse, og at klimarisici derved er lig med investeringsrisici. Netop fordi BlackRock lever af at investere og dermed prissætte fremtidig risiko og muligheder, advarer Larry Fink om, at verdens klimaforandringer vil ramme investeringsmarkederne lang tid før klimaændringerne rammer den fysiske verden for alvor. Der risikerer ikke at gå lang tid førend det bliver dyrere eller måske helt umuligt at forsikre sig mod oversvømmelser og andre naturkatastrofer. Det kan gøre det vanskeligt for de virksomheder, som er ligeglade med klimaet at rejse kapital.\nDet er et stærkt baggrundstæppe for det arbejde, som erhvervsminister Simon Kollerup har igangsat, hvor ministeren har efterlyst erhvervslivets og revisorernes input til en mere værdiskabende og standardiseret rapportering om ikke-finansielle forhold.\nI FSR – danske revisorer har vi længe været optaget af virksomhedernes ansvarlighed og rapporteringen herom. Foreningens CSR-pris har sit udspring heri. Vi er overbeviste om, at et vigtigt bidrag til at løse udfordringerne med miljøet og klimaet er troværdige informationer fra virksomhederne om deres aftryk på det omgivende samfund. Den gennemsigtighed er afgørende for, at vi kan træffe kloge beslutninger, når vi investerer, når vi handler som forbrugere, og når vi skal beslutte, hvor vi gerne vil arbejde. Virksomhedsspecifikke informationer er også centrale i forhold til en politisk dagsorden, hvis man gerne vil påvirke virksomhedernes adfærd ved at belønne eller beskatte henholdsvis god og dårlig adfærd.\nVi kipper med flaget for det høje ambitionsniveau hos toplederne i Davos. Vi skal sætte baren højt for den fremtidige rapportering om disse ikke-finansielle informationer om virksomhederne. Rapporteringen skal bringes på niveau med den finansielle rapportering og have samme kvalitet og robusthed. Standardiserede nøgletal, som er validerede, er et must for at øge pålideligheden. Et sted at begynde kunne være de 15 ESG-nøgletal, som foreningen sidste år udvalgte i samarbejde med Nasdaq Copenhagen og Finansforeningen, og som vi anbefaler virksomhederne at medtage i deres årsrapporter. Vi opfordrer til, at vi i Danmark går forrest og er ambitiøse, så vi er med til at påvirke udviklingen internationalt. Men vi skal også huske, at det kun er begyndelsen. Næste skridt for revisorerne og andre rådgivere er at bistå danske virksomheder til at blive bedre til at styre klimaets indflydelse på forretningen. Både i relation til klimarisici og de mange forretningsmuligheder, som klimaforandringerne skaber.\nDet har vi gjort før – med stor succes. Og vi er godt rustede. Vi har et innovativt erhvervsliv, som er godt forberedt til at imødegå de nye tider. Vi har en stærk finansiel sektor, som understøtter en bæredygtig og samfundsansvarlig dagsorden med kapital. Og vi har en erhvervskultur, hvor gennemsigtighed og ansvarlighed er nøgleord. Nu er det op til politikerne at skabe de rette og konkurrencedygtige rammevilkår.


Global Trade in Fakes: A WORRYING THREAT - Jegvælgerægte\nDenne undersøgelse analyser værdien, udbredelsen og omfanget af verdenshandlen med kopivarer. Rapporten er en opdatering af to tidligere undersøgelser af samme emne, der blev offentliggjort i 2016 og 2019.\nBaseret på data fra 2019 skønnes den internationale handel med kopivarer i det omhandlede år at kunne have beløbet sig til hele 464 mia. USD. Dette svarer til op til 2,5 % af verdenshandlen.\nRapporten viser også at importen af forfalskede og piratkopierede varer til EU i 2019 udgjorde op mod 5,8 % af hele EU's import (svarende til 119 mia. EUR).\nDisse tal er kun baseret på fysiske varer, som er handlet på tværs af landegrænser.\nHele rapporten på engelsk finder du her.\nEt resume på engelsk findes her.\nTil sammenligning kan OECD's tidligere rapporter om emnet fra 2019 findes her og fra 2016 findes her.\nRapport fra EUIPO om unges køb af kopivarer og brug af ulovligt indhold på internettet 2022\n06-08-2022 Dato: 08.juni.2022\nRapporten undersøger vanerne for unge mellem 15-24 år i alle EU-medlemsstater i forhold til at købe forfalskede varer og tilgå piratkopieret indhold.


Findes der stadig nogen der prædiker Guds ord?\nJa, der er ikke mange, slet ikke indenfor de karismatiske kredse. Men David Wilkerson, en pinsepræst i New York, holder fast i ordet, og ikke på oplevelserne og følelserne. Denne mand kender sin bibel og prædiker udfra den. Altfor mange karismatikere i dag bl.a. Brian McLaren og andre som jeg ikke skal nævne her, prædiker ikke længere evangeliet om Jesus Kristus. De taler om en anden Jesus end Ham der står om i bibelen.\nDet er de færreste karismatikere der tør modsige David Wilkerson, på trods af at hans forkyndelse afviger så markant fra mange. Specielt dem der påstår at Jesus kom for at vi måtte blive bedre til at elske os selv, acceptere os selv og bla bla bla.\nSe denne video med stillbilleder af manden der stadig tør tale Guds ord som Guds ord er.\nOg vil du se flere videoer med ham (levende billeder) så gå ind på www.davidwilkerson.org/sermons/video.php\n2 Responses to “Findes der stadig nogen der prædiker Guds ord?”\nJeg kan godt lide din blog, men har dog noget at addere. Selvfølgelig kom Jesus ikke for at vi skulle have bedre selvværd. Han kom for at gøre rede på alle vores synder og viste derfor at han elsker os. Der er ingen større kærlighed end at være elsket af Jesus – og når man ved at Jesus elsker én, ja så kan man ikke have andet end et godt selvværd. 😉\nEn lille kommentar til Davids prædken.. Jeg ved godt homoseksualitet er en syn. Det kan man ikke komme uden om. Men mener han ikke at vi bør elske synderne? Her mener jeg at vi stadig skal elske homoseksuelle og vise dem alt mulig kærlighed som vores medmennesker?\nDet glæder mig du kan lide bloggen. Husk også at tjekke hovedsiden http://www.omvendelse.dk ud.\nAng. David Wilkerson, så er jeg overbevist om at han elsker de homoseksuelle. Men han mener ikke at man kan leve som homoseksuel og samtidig være en kristen. Det skyldes at bibelen er meget klar på dette område, og er det indtil flere steder. Se eksempelvis første korinterbrev 6.9.\nLever man som homoseksuel, er man nødt til at omvende sig fra det for at kunne blive en kristen. Man kan ikke fortsætte med at leve som en homoseksuel, for hvis man gør har man jo ikke omvendt sig.\nMen det gælder også for folk der tager stoffer, lever i utroskab, stjæler o.l. Er man en kristen kan man ikke leve et liv hvor man bevidst vælger at leve en syndig livsstil. Det ved jeg godt er svært for nogle at forstå, men det står så mange gange i bibelen, at det må være sandt. Derfor anser jeg heller ikke homoseksuel synd for at være værre end andre synder, men det er stadigvæk synd, og synd er lovovertrædelse og fornærmelse i Guds øjne.\nFolk der har omvendt sig og er blevet født påny ved godt hvad dette betyder. Men det kan være svært at forstå for dem der endnu ikke har omvendt sig. De har brug for Guds ånd til at forstå det. Jeg planlægger fortiden i kommende indlæg her på bloggen at skrive om hvad det egentlig indebærer at blive født påny, og hvordan man bliver det. Det vil jeg gerne gøre udfra hvad bibelen siger og ikke mennesker siger. Så jeg tror det bliver ret spændende at skrive om.


Meyland : Forår...\nI dag har jeg rigtig haft igang med "de grønne fingre". Jeg viste for noget tid siden at jeg havde købt disse to spirekasser fra Tigeren, og var meningen at jeg allerede skulle have gået igang den 1. marts, men så blev vi lige ramt af sygdom i vores lille familie, og ja så tog den ene dag hurtig den anden. Men nu har jeg fået det gjort! Jeg synes ikke der findes noget bedre at man selv har dyrket sine krydderurter og grøntsager, LOVE IT:) Sidste år var første gang jeg forsøgte mig, og nu vil jeg gentage succesen. Fantastisk man bare kan gå et smut ud i haven og plukke ens egne råvarer og lige ned i wokken eller gryderetten:)\nUdover spirekasserne, har jeg også taget et par dåser i brug. Problemet med dåserne, er at jeg ikke bare kan plante noget direkte i, eller jo det kan jeg godt, men jeg har erfaring med at hvis der ikke er en form for "plads" i bunden drukner planten, så derfor måtte jeg finde på en måde at forhindre dette i. Jeg genbruger nogle plastpotter fra andre blomster, men desværre er de for store, derfor klipper jeg dem til og maser dem ned så de næsten når bunden, også bare fyld jord i også er man klar:)\nJeg har lavet mærkater så det er til at finde ud af hvad der er hvad, så manden også har en chance i hvad han sætter tænderne i..\nMine to ynglings; corriander og thailandsk basilikum - Vi elsker thaimad herhjemme, stort hit..\nBillede af Trolden i hans "nye" stol.\nBæltet der er sat fast, er en nødløsning indtil jeg har fået lavet noget mere egnet.\nHi hi - jeg kan se, at du har fået billede på af trolden i stolen, mon ikke han sidder og skuer ud over mors fine planteprojekter og venter på, hvornår han må smage ;-)\nHehe ja, er han ikke fin:) Det tror jeg bestemt at han gør;)\nejh hvor er det lækkert!! elsker også at plante ting :p og se det gro :p\nhar desværre ikke en have jeg kan plante det ud i :p men det lykkedes mig at dyrke ærter i dåser sidste år :P hahah\ndenne gang nøjes jeg med karse :p\nPræcis, naturen er imponerende:D\nHvor vildt!! Det gad jeg godt se;) Det er jo også lækkert:D


Forsikring - Sopra Steria\nEuropæiske forsikringsselskaber og pensionsselskaber bliver i stigende grad udfordret af ny lovgivning og øget konkurrence for at forbedre sine driftsmodeller. I tillæg hertil kommer forventningerne fra kunderne.\nMed omfattende ekspertise inden for forsikringsbranchen er Sopra Steria en betroet partner for vores kunder. Vi bistår med at øge driftseffektivitet og skabe konkurrencefordele, og vi gør blandt andet vores kunder i stand til at:\nAccelerere digital transformation og digitalisering\nMinimere omkostninger og udnytte mulighederne for ældre applikationer\nUdnytte virksomhedens data bedre\nForvandle nye forskrifter og reguleringer til strategiske og operationelle muligheder\nMere end 500 kunder i hele Europa anvender Sopra Sterias forsikringsprodukter og ydelser til at forbedre deres resultater. Vi leverer ydelser til førende forsikringsselskaber:\nFå mere information og se kundereferencer på vores internationale sider.


Enlige og flygtninge får også børnecheck – Ekstra Bladet\nLørdag d. 10. nov. 2012 - kl. 13:53 0 0\nEnlige og flygtninge får også børnecheck\nRegeringen og Enhedslisten er blevet enige om at give børnecheck til enlige og flygtninge\nBørn af flygtninge og enlige forsørgere, også en adoptivforælder, skal nu også kunne få børnecheck.\nDet ligger i en aftale, som regeringen har indgået med Enhedslisten og præsenteret lørdag.\nSocialminister Karen Hækkerup (S) påpeger, at skoletasker og vinter støvler koster det samme for alle børn, uanset om de har en eller to forældre, eller om de er danske.\n- Vi genindfører det særlige børnetilskud til alle eneforsørgere. Som noget nyt sørger vi for, at også eneadoptanter får tilskud, siger ministeren på et kort pressemøde.\n- Alle børn, uanset om man er barn af flygtninge eller kommer fra Grønland eller Færøerne, får børnepenge, når man er i Danmark, fortæller Karen Hækkerup.\nBåde regeringen og Enhedslisten ønsker at gøre noget for den sociale dagsorden, understreger ministeren.\nDen politiske ordfører fra Enhedslisten er glad for aftalen, selv om hun gerne ville være gået endnu længere.\n- For en gangs skyld kommer der en finanslov, hvor man ikke skal dukke sig af frygt for, hvad man bliver udsat for af Pia Kjærsgaard (DF), hvis man har anden etnisk baggrund, siger Johanne Schmidt-Nielsen.\nPia Kjærsgaard var leder af Dansk Folkeparti i de 10 år, hvor den tidligere regering af Venstre og De Konservative indgik en stribe finanslovaftaler med Dansk Folkeparti.\nLørdagens aftale om børnecheck indgår i en større socialpakke, som samlet koster 1,1 milliard kroner.\nI pakken indgår også, at flygtninge skal have et sundhedstjek, når de ankommer, for blandt andet at finde ud af, om de har været udsat for tortur.\nAndre dele af pakken, som tidligere har været fremme, er at gøre det lettere at blive i sin lejebolig, selv om man får økonomiske problemer.\nDesuden får de fattigste i samfundet et stort tilskud til tandlægeregningen.\nEnhedslistens ville gerne have have haft, at tandbehandling generelt blev betalt over skatten, så der ikke gøres forskel på en brækket tand og en brækket arm.


EDEN ROC RESORT HOTEL RHODOS - Rhodos, Grækenland\nDet 4-stjernede Eden Roc Resort Hotel ligger inden for 4,0 km fra Palace of Grand Master of Knights, Haraki og Great Hamam. Det blev bygget i 1971, og dette attraktive hotel blev renoveret i 2011.\nDen smukke beliggenhed gør museer, kirker og en synagoge nemt at nå. Ejendommen er placeret inden for 5 km afstand fra Rhodos bycentrum.\nEden Roc Resort Hotel har udsigt over vandfald og en frodig have og tilbyder hurtig adgang til en grus-strand.\nMed en udsigt over haven, har 381 værelser frisk indretning, aircondition, satellit-tv, WiFi, en garderobe og et tekøkken samt private badeværelser. De stilfulde værelser omfatter badeværelser med en bruser, et badekar og morgenkåber.\nEjendommen tilbyder en strandrestaurant, som serverer international kogekunst. Den elegante disco-bar omfatter billiard og live musik.\nDiagoras lufthavn kan nås på 15 minutter i bil fra Eden Roc Resort Hotel.\nGæsterne kan drage fordel af båd, cykel og bil-udlejning tilgængeligt på hotellet.\nHotellet giver underholdning og live underholdning for gæsternes underholdning. Aktive gæster vil nyde vandski, kanosejlads og minigolf på stedet.\nEden Roc Rhodos, Grækenland


Plukning Af En Drejebænk Til Dit Oplevelsesniveau 🔧 Tips Til Hjem Forbedring. Lav Dine Egne Hænder - 2019\nPlukning Af En Drejebænk Til Dit Oplevelsesniveau\nUanset om du er en nybegynder eller entusiast i træbearbejdning, vælger du en drejebænk for dit oplevelsesniveau er yderst prioriteret. Der er et bredt udvalg af træ drejebænke til rådighed på markedet. Som følge heraf kan det være svært at beslutte, hvilken træ drej drejebænk at købe, da der er mange faktorer at overveje som budget, model, mærke, størrelse og de funktioner, du leder efter.\nUanset om du er en nybegynder eller entusiast i træbearbejdning, vælger du en drejebænk for dit oplevelsesniveau er yderst prioriteret. Der er et bredt udvalg af træ drejebænke til rådighed på markedet. Som følge heraf kan det være svært at beslutte, hvilken træ drej drejebænk at købe, da der er mange faktorer at overveje som budget, model, mærke, størrelse og de funktioner, du leder efter. Det er også vigtigt at vælge den rigtige drejebænk, der virker for dig, da drejebænken arbejder med forskellige hastigheder for at hjælpe træbearbejderen i træskæring. Hver træarbejder har deres eget projekt og færdighedsniveau, og her er nogle ting at se efter i at få en drejebænk til personlig brug.\nHvilke faktorer der skal overvejes\nSom de siger, "prøv før du køber". Dette er ingen undtagelse for træ drejebænke, da forskellige maskiner måske eller måske ikke er til din smag. Det er bedst at få anmeldelser fra familie, venner eller personer på internettet for gode råd om, hvad deres foretrukne træ drej drejebænk er og erfaringer med enhver anden drejebænk, som de måske har brugt før.\nHvad skal du se efter som nybegynder\nHvis du er ny til at købe træ drejebænke, bør du seriøst overveje, hvor meget du vil bruge, og om du føler, at dette vil være en livslang hobby. Hvis du er usikker, kan du overveje at købe en hobby træbearbejdning drejebænk. Disse er velegnede til dem, der er en nybegynder, eller for dem, der er usikre på, om de virkelig vil forkæle denne hobby i de kommende år, eller for dem der sjældent bruger en drejebænk, men bare ønsker at have en. Det er meget billigere end andre drejebænke på markedet, men det er ikke så godt som en dyrere drejebænk kan være.\nDer er mange forskellige nicher, når det kommer til træbearbejdning, så drejebænke kan købes for at passe specielt til disse behov. Jo større projekt, jo større træ drej drejebænk du har brug for. Den større maskine du har brug for, jo højere pris du betaler. Der er tre vigtigste træ drejebænke til rådighed på markedet. Disse er pen, mini og den fulde størrelse. Hvis du plejer at lave små projekter som f.eks. Bordben eller penne, er en pen drejebænk egnet til dine behov. Pen drejebænke er små i størrelse og begrænset til en sving radius på 2 inches.\nHvis dette er lidt lille for dig, er en mini drejebænk egnet til trædrejning af små til mellemstore træstykker og små skåle. Ligesom pennens drejebænk er den lille og kan passe ind i et begrænset område. Udvidelser kan dog købes for at forlænge sengen.\nDen største kaldes en fuld størrelse drejebænk, også kaldet en gulv drejebænk. Som nævnt ovenfor er det den dyreste ud af partiet. Det tager også meget plads.Den fuld størrelse drejebænk er bedst for dem, der er meget seriøse om træbearbejdning, som fagfolk. Ethvert træbearbejdningsprojekt er muligt med denne maskine.\nVideoer Relaterede Artikler: Drejning for begyndere.\nVigtigste » Hardware Og Værktøjer » Plukning Af En Drejebænk Til Dit Oplevelsesniveau\nTræbelægninger er en smuk tilføjelse til dit hjem. Hvis du kan lide et rustikt eller et færdigt udseende, skal du afgøre, om du ønsker at plette dit træværk eller male det. Kig på dit hjem design og udvendige indretning vil hjælpe dig med at beslutte, om du skal male eller plette dine rækværk. Stain Træpletter kommer i flere smukke farver, uanset om du har en masse gammeldags charme i dit hjem, hvis det er et ranchestil murstenhjem eller hvis du har designet det for at få et naturligt udseende.\nBegyndelsesvejledning Til Installation Af Portlåse\nReparation Af Ridser I En Trælaks Finish\nEr Smart Card Locks Bedre End Almindelige Låse?


Funktionen til serviceprisstyring gør det muligt at angive den bedste pris på serviceordrer, at oprette personlige serviceprisaftaler for debitorer, at forbedre servicemedarbejdernes effektivitet og at forbedre faktureringsprocessen.\nMed serviceprisstyring kan du oprette forskellige serviceprisgrupper, så du kan tage højde for serviceartiklen eller serviceartikelgruppen og for den type fejl, serviceopgaven dækker. Disse grupper kan oprettes for en begrænset periode eller for en bestemt debitor eller valuta. Du kan bruge prisberegningsstrukturer som skabeloner til at tildele en bestemt pris til en bestemt serviceopgave.\nDet gør det f.eks. muligt at angive, at bestemte artikler er inkluderet i serviceprisen, og at angive den type arbejde, der er involveret. Dette gør det muligt at bruge forskellige moms- og rabatbeløb for forskellige serviceprisgrupper. For at sikre at den korrekte pris anvendes, kan du bruge faste priser, minimumpriser eller maksimumpriser, afhængigt af de aftaler du indgår med debitorerne.\nInden prisen for en serviceartikel i en serviceordre reguleres, vises en oversigt over, hvad en prisregulering medfører. Du kan godkende resultatet af prisreguleringen, eller du kan foretage flere ændringer, hvis du vil opnå et andet resultat. Reguleringen foretages linje for linje, hvilket medfører, at der ikke oprettes flere linjer.\nVed hjælp af statistikker for serviceprisgrupper og standardrapporter kan du holde styr på rentabiliteten for hver serviceprisgruppe.\nDu bruger serviceprisreguleringsgrupper til at oprette forskellige typer prisreguleringer. Du kan f.eks. oprette en serviceprisreguleringsgruppe, der regulerer priserne på reservedele, en, der regulerer priser for arbejdskraft, en, der regulerer priser på omkostninger, osv. Du kan også angive, om serviceprisregulering kun skal anvendes på én specifik vare eller ressource eller på alle varer eller ressourcer.\nHver serviceprisreguleringsgruppe indeholder oplysninger om reguleringer, som du vil foretage på servicelinjerne.\nServiceprisreguleringsfunktionen gælder ikke de serviceartikler, der hører til servicekontrakter. Du kan kun regulere servicepriserne på de artikler, der er en del af en serviceordre. Du kan ikke regulere prisen på en serviceartikel, hvis den dækkes af en garanti. Du kan ikke justere prisen på en serviceartikel i en serviceordre, hvis den tilknyttede servicelinje er bogført som faktura, enten helt eller delvist.\nNår du bruger funktionen til serviceprisregulering, erstattes alle rabatter i ordren med værdierne i serviceprisreguleringen.\nDu kan oprette serviceprisgrupper for at oprette grupper med serviceartikler, der kan opnå samme særlige serviceprissætning. Når du har oprettet serviceprisgrupperne, kan du tildele dem til serviceartikler på serviceartikellinjer. Du kan også tildele serviceprisgrupper til serviceartikelgrupper.\nInden du kan tildele en serviceprisgruppe til en serviceartikel, skal du bestemme, hvilken fejltype, valuta eller serviceprisreguleringsgruppe serviceprisgruppen anvender. Du skal beslutte, hvordan serviceprisen skal reguleres, og om beløbet skal være inklusive moms og rabatter. Du skal også beslutte, om denne regulering gælder et fast beløb, eller om den kun skal anvendes under særlige betingelser.\nNår du tildeler en serviceprisgruppe til en serviceartikel, vil alle særlige serviceprissætninger, som du opretter i denne gruppe, blive tildelt til denne serviceartikel.\nDu definerer de faktiske typer serviceprissætning (prisreguleringstype og pris) for en kombination af serviceprisgrupper og debitorprisgrupper. For hver type serviceprissætning skal du vælge en serviceprisreguleringsgruppe. Du skal også angive prisreguleringstypen, fast, maksimum eller minimum, og den faktiske pris.\nDu kan f.eks. definere serviceprissætningstyper for en radioreparationsprisgruppe. For kunder uden prisgruppe kan du bestemme, at du vil have en serviceprisgruppe med maksimumspris på arbejde, arbejdsprisreguleringsgruppen. For kunder i en bestemt prisgruppe kan du bestemme, at du vil have serviceprissætning med fast pris på arbejde, dvs. samme arbejdsprisreguleringsgruppe.\nVed hjælp af serviceprisreguleringer kan du regulere prisen på en vare, ressource, finanskonto eller omkostning i en serviceordre.\nNår du har angivet en vare på serviceartikellinjerne, skal du angive alle oplysninger om omkostningen for denne artikel på servicelinjerne. Når du kører funktionen Reguler servicepris, kan du få vist prisreguleringerne. Du kan foretage eventuelle ændringer i vinduet. Når du bekræfter ændringerne, beregnes reguleringerne, og de overføres derefter til servicelinjerne. Derefter kan du bogføre serviceordren.\nDet samlede reguleringsbeløb beregnes afhængigt af serviceprisreguleringstypen.\nFølgende tabel beskriver beregningerne.\nDette betyder, at du tager en fast pris for serviceartiklen, ressourcen, finanskontoen eller omkostningen, uanset den reelle omkostning eller gebyrer. Hvis du vælger denne indstilling, vil resultatet af serviceprisreguleringen svare til det beløb, der er angivet i serviceprisgruppen.\nDette betyder, at du kan angive en øvre grænse for, hvor meget debitoren skal betale, uanset de reelle omkostninger eller gebyrer. Hvis du vælger denne indstilling, vil serviceprisreguleringen kun blive foretaget, hvis den samlede pris overskrider det beløb, der er angivet i serviceprisgruppen.\nDette betyder, at du kan angive en nedre grænse for, hvor meget debitoren skal betale, uanset de reelle omkostninger eller gebyrer. Hvis du vælger denne indstilling, vil serviceprisreguleringen kun blive foretaget, hvis den samlede pris er mindre end det beløb, der er angivet i serviceprisgruppen.\nSådan gør du: Definere serviceprisreguleringsgrupper\nSådan gør du: Definere serviceprisgrupper\nSådan gør du: Oprette serviceprisreguleringer\nSådan gør du: Ændre serviceprissætning for serviceartikler


kvalme efter måltid - 31+1 - Gravid - Forældresnak - Libero\nkvalme efter måltid - 31+1\nHej! Er der andre som har oplevet, at få kvalme og ubehag efter at have spist, sidst i graviditeten? Jeg har de sidste to dage haft kvalme og ubehag i maven hver gang jeg har spist noget. Det er ligemeget hvilken slags mad eller hvilke mængder eller hvor hurtigt/langsomt jeg spiser. Igår aftes måtte jeg pænt ud og kaste op efter aftensmaden. Det er virkelig ikke rart! Evt nogen som har et tip eller to? Har ellers ikke døjet med kvalme tidligere i gravi. God aften herfra :-)\nJeg får også en hjælpende hånd til at komme op igen ;) men med bækkenløsning ved jeg ikke om det er en god ide..\nTine, ah, se det giver faktisk mening! ;-) det er nemlig møgirriterende! blev helt forskrækket da jeg fik det så skidt, når jeg jo ellers har været heldig at komme udenom kvalme tidligere. og det synes jeg ikke at jeg oplevede da jeg ventede min søn :-o tak for tippet om at sidde på gulvet - jeg har dog slem bækkenløsning, så det med at komme ned på gulvet er desværre ikke det nemmeste. eller.. det er værst at komme op igen ;-)\nJeg fik lidt kvalme igen i 3 trimester, det er simpelthen fordi din baby begynder at trykke nedefra. Simpelt, enkelt og skide irriterende! :) for mig hjælper det at sidde på gulvet ved sofabordet og spise (vi har pt ikke noget spisebord) så bliver jeg rettet mere ud og gør plads til mad og så ligge på siden bagefter indtil maden er faldet ned :)


- Inspiration til fastholdelsesindsatser, der virker - PDF\n- Inspiration til fastholdelsesindsatser, der virker\nDownload "- Inspiration til fastholdelsesindsatser, der virker"\n1 hold fast! - Inspiration til fastholdelsesindsatser, der virker - Inspiration til fastholdelsesindsatser, der virker\n2 h Hold fast! - Inspiration til fastholdelsesindsatser, der virker Oktober, 2009 Udgiver: Integrationsservice Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration Holbergsgade København K i samarbejde med Center for ArbejdsFastholdelse (CAF), Foreningen Nydansker og LG Insight ISBN: Elektronisk ISBN: Oplag: Layout: Helle Thorbøl Møller Tryk: one2one Læs mere på\n3 old fast! Der er nydanske medarbejdere fra ikke-vestlige lande på det danske arbejdsmarked, og antallet af beskæftigede nydanskere er de seneste fem år steget med personer. Det betaler sig at tænke langsigtet - og udvise rettidig omhu - når det gælder om at fastholde de nydanske medarbejdere på arbejdspladserne rundt omkring i Danmark. For en kommune er der mindst kroner til forskel på, om en borger er i arbejde eller modtager kontanthjælp, hvis man ud fra en simpel model alene tager højde for skatteindtægter samt nettoudgifter til kontanthjælp og aktivering. De nydanske medarbejdere har under det seneste år med økonomisk afmatning ikke været berørt i samme omfang som andre medarbejdere på arbejdsmarkedet, men beregninger fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (2009) viser samtidig, at nydanskere har sværere ved at genvinde fodfæstet på arbejdsmarkedet under ledighed og sygdom. Analysefirmaet LG Insight har fulgt den økonomiske afmatnings første år tæt og samlet viden om udstødningsprocesser på arbejdsmarkedet blandt nydanskere. Den viden giver anledning til at se på de konkrete handlemuligheder, kommunerne har for at igangsætte fremadrettede initiativer, der understøtter fastholdelse af nydanske medarbejdere på arbejdspladserne. Spørgsmålet er, hvordan det er muligt at styrke arbejdsfastholdelsen af nydanske medarbejdere, når der er lav vækst i beskæftigelsen - eller måske endda nedgang og stigende ledighed. Svaret er, at der er mange strenge at spille på. Kommunerne har sammen med virksomheder, sundhedssystemet, sprogcentre, uddannelsesinstitutioner og øvrige udbydere en række uudnyttede handlemuligheder i forhold til netop fastholdelsesindsatsen. I dette katalog giver vi inspiration til fremadrettede fastholdelsesindsatser, der virker. Mange indsatser kan iværksættes nu og her, mens andre kan tænkes ind fremadrettet i beskæftigelsesplaner for 2010 og de efterfølgende år. Bag kataloget står Integrationsservice, som i samarbejde med LG Insight, Center for ArbejdsFastholdelse (CAF) og Foreningen Nydansker præsenterer værdifulde erfaringer og viden om arbejdsfastholdelse af nydanskere. Vil du vide mere om mulighederne og have konkrete forslag til at komme i gang, så ring gerne til os. Du finder vores kontaktoplysninger på bagsiden af hæftet. På kan du hente uddybende information om fastholdelsesredskaber og støttemuligheder i relation hertil. God læselyst. Integrationsservice Oktober, 2009\n4 KTUALITET En af de største samfundsmæssige udfordringer de senere år har været at sikre tilstrækkeligt med hænder på arbejdsmarkedet - både i de private virksomheder og på de offentlige arbejdspladser. Den lange periode med økonomisk opsving har givet mange ikke-arbejdsmarkedsparate borgere, herunder ikke mindst mange nydanskere fra ikke-vestlige lande mulighed for at få fodfæste på arbejdsmarkedet. Beskæftigelsesfrekvensen for ikke-vestlige indvandrere og efterkommere er steget fra 45 % i 2001 til 57 % i Den aktuelle situation på arbejdsmarkedet Analysefirmaet LG Insight har det seneste år nøje fulgt tendenser i udstødningsprocesser for etniske minoriteter fra ikke-vestlige lande på arbejdsmarkedet i kølvandet på den økonomiske afmatning. Baseret på specialkørsler fra Danmarks Statistik fremgår det, at ledigheden blandt nydanske medarbejdere det seneste år ikke er steget i samme grad som ledigheden blandt andre danske medarbejdere. Tendenser peger på, at ledigheden under den økonomiske afmatning særligt har ramt bestemte geografiske områder og branchetungt inden for bl.a. industri- og produktionserhverv, hvor andelen af nydanske medarbejdere er lavere end f.eks. inden for restaurations-, detail- og servicebranchen. Der kan være behov for at få foretaget analyser af lokale tendenser angående udstødningsprocesser fra arbejdsmarkedet som afsæt for at træffe beslutninger vedrørende fastholdelsesindsatser. I lyset af den fortsatte økonomiske afmatning og stigende ledighed er der under alle omstændigheder grund til at ofre særlig opmærksomhed på de svageste grupper og dårligst kvalificerede medarbejdere - herunder mange nyansatte nydanskere fra ikke-vestlige lande - som vil være i fare for at ryge ud af arbejdsmarkedet. Særlige opmærksomhedspunkter omfatter: Nyledige nydanskere, som ikke omfattes af den beskæftigelsesfaglige indsats i kommunerne ved overgang til selvforsørgelse uden dagpenge eller kontanthjælp. Nydanske unge under 30 år, som under højkonjunkturen er gået efter et job som alternativ til uddannelse, og som derfor ikke har noget at falde tilbage på ved ledighed. Ledige nydanskere, som vender tilbage til det beskæftigelses- og sundhedsfaglige system med nedslidningsskader, reaktiverede traumer, diabetes og generelle folkesundhedsproblematikker. Nydanske medarbejdere, som ikke får tilbudt eller tager imod arbejdsfastholdelsestilbud i form af f.eks. nedsat arbejdstid, intern omplacering, nye jobfunktioner, ændret arbejdsfordeling, uddannelsestilbud m.m. LG Insight s undersøgelser understøttes af meldinger fra kommuner og aktører på sygefraværsområdet. Der er tendenser, der peger i retning af, at antallet af nydanskere stiger i sygedagpengesystemet, og andelen med risiko for langvarig sygdom er større blandt etniske minoriteter. Tilsvarende tyder meget på, at færre sygemeldte nydanskere delvist raskmeldes, og flere mister tilknytningen til dagpengesystemet under ledighedsperioder, hvorefter de overgår til kontanthjælpssystemet. De fremadrettede initiativer En forstærket indsats i kommunerne, der kan sikre en tidlig indsats for at fastholde udsatte nydanske medarbejdere på arbejdsmarkedet, vil være styrket af et bredt og tværfagligt samarbejde med virksomhederne, sprogcentre, uddannelsesinstitutioner, lægekonsulenter, arbejdsmedicinere m.fl. Det brede samarbejde kan sikre, at eventuelle ledighedsperioder bruges målrettet på uddannelse, sprogtilegnelse samt helbreds- og sundhedsfremmende aktivitet. Integrationsministeriet yder gennem projektet Etnisk Arbejdsfastholdelsesberedskab (EA) støtte til Center for ArbejdsFastholdelse (CAF), der i partnerskab med Foreningen Nydansker understøtter tværfaglige netværk og udvikling af redskaber til sikring af nydanske medarbejderes fastholdelse på arbejdsmarkedet.\n5 TTA Tilbage Til Arbejdet Regeringen har med sin sygefraværshandlingsplan igangsat en lang række initiativer, herunder Det store danske TTA projekt. Det overordnede formål er at nedbringe langtidssygefraværet og muliggøre en hurtigere og varig tilbagevenden til arbejdet for borgere på sygedagpenge. Projektet igangsættes i 20 kommuner og løber fra Under TTA projektet er der fokus på at videreudvikle metoder, der sikrer en tidlig tværfaglig afklaring og en øget koordinering af parallelindsatser, hvilket vil kræve en tværsektoriel tilgang i jobcentrenes opfølgning på sygedagpengeområdet. Under TTA projektet udvikles en videreuddannelse af nøglepersoner i kommunerne - TTA koordinatorer - som skal stå for koordineringen af samarbejdet mellem borger, jobcenter, virksomhed og sundhedssystem. Uddannelsen af TTA koordinatorerne vil blandt andet omfatte udvikling af kompetence i håndtering af kulturmøder. mange handlemuligheder I de efterfølgende afsnit præsenteres en vifte af muligheder for at gå i gang med at styrke en fastholdelsesindsats for nydanske medarbejdere, der af forskellige årsager kan være i fare for at miste deres tilknytning til arbejdsmarkedet. Mange indsatser kan iværksættes nu og her, mens andre kan tænkes ind fremadrettet i beskæftigelsesplaner for 2010 og de efterfølgende år. Kataloget indeholder også henvisninger til støttemuligheder, og hvor man kan hente mere viden på de enkelte områder. Parterne bag kataloget står selvfølgelig klar, hvis du har behov for mere information om mulighederne eller har brug for konkrete forslag til at komme i gang. Kataloget indeholder en vifte af information og inspiration til at imødegå sygefravær at bruge tværfaglig rådgivning at styrke brugen af kompetenceafklaring at styrke den beskæftigelsesrettede efteruddannelse at sikre den sproglige opkvalificering at øge brugen af mentorordninger at understøtte kulturforståelsen på arbejdspladsen at gå i dialog med virksomheder om mangfoldighedsledelse\n6 ASTHOLDELSESTURNE Der er et enormt integrationspotentiale i små og mellemstore virksomheder. Disse virksomheder har sjældent integrationspolitikker eller mangfoldighedsstrategier, der er med til at sikre arbejdsfastholdelse af nydanske medarbejdere. Til gengæld har undersøgelser og erfaringer fra en besøgsrunde til mere end virksomheder i 2006 og 2007 vist, at virksomhederne er interesserede i at blive bedre til at skabe den gode arbejdsplads, hvor alle medarbejdere trives og udnytter deres fulde potentiale, udvikles og avancerer på lige fod. Udfordringen er, at de små og mellemstore virksomheder ofte hverken har tid eller råd til at opsøge de aktuelle informationer om muligheder for hjælp og støtte i integrations- og fastholdelsesprocessen - f.eks. i relation til faglig og sproglig opkvalificering eller etablering af mentorordninger. være etablering af en fastholdelsesturné i samarbejde med det lokale beskæftigelsesråd, hvor erfarne konsulenter afvikler besøg hos en række små og mellemstore virksomheder i lokalområdet. Fakta Foreningen Nydansker har i 2008 gennemført en fastholdelsesturné til 100 virksomheder i Københavns Kommune i samarbejde med Det Lokale Beskæftigelsesråd (LBR). Du kan finde mere information om indsatsen på hjemmesiden Der ligger med andre ord en opgave for kommuner og jobcentre i at sikre bedre information til virksomhederne om redskaber, støtte og finansiering til integration og fastholdelse af nydanske medarbejdere. En del af løsningen kan\n7 VI FØLER OS BEDRE RUSTET BEDRE INFORMATION TIL VIRKSOMHEDER På trods af finanskrise og økonomisk afmatning, så tror jeg, at de små og mellemstore virksomheder har en rummelighed, som vi slet ikke gør os begreb om, hvis de blot får den nødvendige hjælp. Og jeg tror, Københavns Kommune har mange tilbud om hjælp til virksomhederne, som de slet ikke kender til, fortæller formand for Det Lokale Beskæftigelsesråd i Københavns Kommune, integrationsborgmester Jakob Hougaard. Som formand for Det Lokale Beskæftigelsesråd har han været med til at finansiere en virksomhedsturne med fokus på fastholdelse af nydanske medarbejdere på små og mellemstore virksomheder. Det Lokale Beskæftigelsesråd er blandt andet sat i verden for at gøre beskæftigelsesindsatsen mere lokal og mere virksomhedsnær og for at styrke det forebyggende arbejde for dem, der har en noget udsat tilknytning til arbejdsmarkedet. Derfor var det oplagt for os at støtte en virksomhedsturné, hvor erfarne konsulenter har besøgt op mod 100 små og mellemstore virksomheder, forklarer han. For nogen er det uklart, hvad en virksomhedsturné med fokus på arbejdsfastholdelse bidrager til. Spørger man nogle af de virksomheder, der har deltaget, er svaret til gengæld klart. Vi har sagt ja til et besøg af en konsulent, fordi vi er en mangfoldig arbejdsplads og gerne vil sikre et godt arbejdsmiljø, så vi kan fastholde vores gode medarbejdere. Vi oplever løbende udfordringer og vil gerne blive bedre til at håndtere mangfoldigheden. Med besøget føler vi os bedre rustet til opgaven, fortæller Mette Nørregaard, leder af Egevoldens Børnehave. Det har været værdifuldt for os at få en større viden om de redskaber og støttemuligheder, der findes. Hvis man ikke kender til de eksisterende muligheder, opsøger man dem jo heller ikke, fortæller Camilla Bangert, apoteker hos Rødovre Apotek. Ifølge Hougaard gælder det for kommunerne om at få det uudnyttede potentiale i spil. Vores udviklingspotentiale ligger i en langt bedre information til virksomhederne om redskaber, støttemuligheder og finansiering fra kommunens side. For de små og mellemstore virksomheder kender ikke alle mulighederne, og de har hverken tid eller råd til selv at opsøge aktuelle informationer. Men efter et gratis, koncentreret og individuelt tilpasset besøg på virksomheden med fokus på den hjælp, det offentlige kan yde til integration og fastholdelse af nydanske medarbejdere, så fordobler de øjensynlig deres viden på området.\n8 EDBRINGELSE AF SYGEFRAVÆR Der er en tendens til at tænke, at enten er man syg, eller også er man rask. Men sådan behøver det ikke at være. En tværfaglig indsats tidligt i sygdomsperioden og et tæt samarbejde med arbejdsgiveren er et godt redskab til at afklare tvivl og bekymring hos den sygdomsramte medarbejder og dennes arbejdsgiver, der begge kan være usikre på, hvad der er forsvarligt, og hvad der reelt kan lade sig gøre. Når det gælder nydanske medarbejdere, kan der være særligt behov for information om muligheder, krav, rettigheder og håndtering af sygdom, da arbejdsmarkedserfaringen og kendskabet til systemet kan være begrænset. Ligeledes kan der være skærpede krav til opmærksomhed på sproglig og indholdsmæssig forståelse samt tydelighed omkring indbyrdes forventninger og aftaler. fuldtidssygemelding. Hjælp til afklaring af tidshorisont, planlægning og perspektiv betyder som regel, at der kan findes den nødvendige fleksibilitet på arbejdspladsen. I den forbindelse har mødet på virksomheden med en faglig vurdering og hjælp til tilrettelæggelse vist sig særligt velegnet. Støttemuligheder......er beskrevet i Lov om sygedagpenge, Lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, Lov om Statens Voksenuddannelsesstøtte (SVU) og Lov om Voksen- og efteruddannelsesgodtgørelse (VEU). Lovgivningen indeholder flere redskaber, der enten enkeltvis eller i sammenhæng kan bruges til at skræddersy den helt rigtige løsning, så medarbejderens tilknytning til arbejdsmarkedet fastholdes. Handlemuligheder......kan omfatte en delvis sygemelding eller delvis raskmelding frem for en fuldtidssygemelding, hvis der er behov for at nedsætte arbejdstiden i en periode. Ved kronisk eller langvarig sygdom med et øget behov for fravær, kan man f.eks. lave en 56 aftale i henhold til Lov om sygedagpenge, hvor arbejdsgiver får sygedagpengerefusion fra første sygedag. Der kan være behov for at foretage en afprøvning af indhold, rytme, arbejdstid og omfang for at klarlægge, hvordan et fremtidigt job skal se ud, for at job og helbred hænger sammen. Ved sygdom, der giver besvær med at klare det daglige arbejde, kan det være nødvendigt at trykke på en pauseknap - enten i form af delvist fravær eller i form af anden aflastning. Ved at justere på arbejdstid og arbejdsopgaver kan det ofte lade sig gøre at forhindre en Personlig assistance er også en mulighed, hvis en funktionsnedsættelse betyder behov for støtte af en anden til at varetage arbejdsopgaver, som medarbejderen har svært ved at klare eller klare alene. Hjælpemidler og indretning af arbejdsplads kan være afgørende for at blive i sin arbejdsfunktion. Det kan også være nødvendigt med tilførsel af kompetencer gennem tillæring eller uddannelse.\n9 FAKTA Der er i 2009 kommet væsentlige ændringer i Lov om sygedagpenge Arbejdsgiver skal senest, når medarbejderen har været sygemeldt i 4 uger, og med rimelig varsel, tage en samtale med medarbejderen. Samtalen skal omhandle, hvordan og hvornår medarbejderen genoptager arbejdet. Oplysninger der går videre til brug for jobcenterets opfølgning. I forbindelse med fravær og besvær med at klare det daglige arbejde kan der anvendes en mulighedserklæring. En mulighedserklæring udarbejdes i samarbejde med læge, arbejdsgiver og medarbejder og har fokus på de konkrete mulige arbejdsfunktioner. I forbindelse med fravær kan medarbejderen anmode arbejdsgiver om, at der udarbejdes en fastholdelsesplan med henblik på at skabe holdbare arbejdsmæssige løsninger. De nye regler lægger op til et tæt og konkret samarbejde mellem borger, jobcenter, arbejdsgiver og praktiserende læge. DET HAR VÆRET INVESTERINGEN VÆRD Jeg er glad for mit arbejde, og i dag kan jeg igen det samme som mine kolleger. Det er vigtigt for mig. Jeg vil gerne lære mere dansk, og jeg vil gerne tage uddannelsen som serviceassistent - hvornår starter den?, spørger Mahmoud forventningsfuldt. Tidligere var udsigterne noget mere dystre. Vi spoler filmen tilbage. Mahmoud er flere gange mødt op på sin arbejdsplads for at passe sit job som serviceassistent på Esbønderup Sygehus trods stærke smerter over lænden og ned i benene. Hans arbejdsgiver tvivler på, at det er forsvarligt at lade ham arbejde og sender ham hjem, hvorefter han bliver fuldtidssygemeldt. Egen læge og hospitalslægen stiller diagnosen diskusprolaps, og en scanning skal afgøre om operation er nødvendig. Center for ArbejdsFastholdelse (CAF) bliver inddraget, og en speciallæge i arbejdsmedicin fastslår, at det vil være fornuftigt at anvende ventetiden op til scanningen aktivt med træning. Herfra starter Mahmoud et forløb med fysisk træning under vejledning af en fysioterapeut. Scanningen fastslår sidenhen, at det ikke umiddelbart er nødvendigt at operere Mahmoud for diskusprolapsen. Der bliver derfor afholdt et møde på arbejdspladsen, hvor den nærmeste leder, øverste chef, fysioterapeuten og en socialfaglig konsulent deltager foruden Mahmoud selv. På mødet aftales en plan for Mahmouds delvise raskmelding og tilbagevenden til arbejdet. Han starter med afgrænsede arbejdsopgaver, og der aftales opfølgende møder på arbejdspladsen samt gradvis justering af arbejdstid med forsat plads til træning. Vi står i dag med en fuldstændig rask medarbejder, der er dedikeret og loyal. Selvfølgelig har vi måttet sno os lidt i forbindelse med mødeskemaer og mandskab, men jeg synes bestemt, at det har været investeringen værd, siger Anne-Marie Madsen, der er daglig leder af Serviceenheden på Hillerød Hospital.\n10 VÆRFAGLIGT SAMARBEJDE Det har vist sig, at en koordineret, systematisk og tværfaglig indsats virker i forhold til arbejdsfastholdelse af nydanske medarbejdere. Socialfaglig viden kombineret med arbejdsmedicinsk, psykologisk og fysioterapeutisk ekspertise er vigtige elementer i arbejdsfastholdelse. Erfaringerne viser, at det ofte er en fordel at involvere relevante fagpersoner fra starten i et samarbejde om arbejdsfastholdelse. Tværfagligheden skal dog være fleksibel, så det i den enkelte situation kan afgøres, hvilke fagpersoner, der bør inddrages. En tværfaglig tilgang til indsatsen kan f.eks. betyde, at der hurtigt igangsættes træning i tiden op til en scanning eller i ventetiden på en operation, så sygeperioden anvendes aktivt. Regeringens Sygefraværshandlingsplan og Trepartsaftalen fra 2008 har oplistet 39 initiativer, hvoraf det ene er Det store danske TTA projekt, der fra 2010 gennemføres i 20 af landets kommuner. Formålet med projektet er at finde systemtekniske løsninger på etablering af en tidlig, tværfaglig og koordineret opfølgning på sygedagpengeforløb. Et tæt samarbejde mellem kommune, virksomhed og praktiserende læge, herunder koordinering af indsatser, er væsentligt for, at der kan opnås en optimal anvendelse af arbejdspladsens ressourcer og en succesrig arbejdsfastholdelse. Ny lovgivning omkring kommune, virksomhed og læges roller i forbindelse med sygdom hos medarbejdere er en oplagt lejlighed til at igangsætte indsatser, der understøtter dette (læs mere herom i forrige opslag). Styrken i lokalt forankrede netværk Integrationsministeriet har ydet støtte til Center for ArbejdsFastholdelse (CAF), der i partnerskab med Foreningen Nydansker har iværksat projektet Etnisk Arbejdsfastholdelsesberedskab (EA). Projektet har til formål at udvikle og afprøve en række redskaber til sikring af arbejdsfastholdelse af nydanske medarbejdere. Projektet er startet i 2008 og løber frem til udgangen af 2011 og er baseret på et netværkssamarbejde mellem seks kommuner, virksomheder, praktiserende læger og en række lokale aktører. Der er ofte mange professionelle involveret omkring den enkelte medarbejder, der er i fare for at miste sin tilknytning til arbejdsmarkedet. Det er dokumenteret, at et koordineret samarbejde og kommunikation mellem kommune, virksomhed, praktiserende læge og øvrige involverede aktører er afgørende for sikring af arbejdsfastholdelse. Derfor forankres udviklingsarbejdet i EA projektet i de lokale netværk faciliteret af Center for ArbejdsFastholdelse. Erfaringerne fra EA projektet viser allerede nu, at aktørerne igennem netværket får det nødvendige overblik over relevante støttemuligheder, og gennem forståelsen for de andre deltagende aktørers funktioner styrkes brugen af de ordninger og værktøjer, der allerede eksisterer. Læs mere på hjemmesiden\n11 Når jeg træner og arbejder, har jeg det godt Nura har gennem sit ansættelsesforløb som rengøringsassistent haft flere perioder med sygedage på grund af nakkeog skuldersmerter. Hun har arbejdet som rengøringsassistent siden 2000 og fået diagnosen slid. Hendes arbejdsgiver har imidlertid ønsket at bibeholde ansættelsesforholdet, såfremt Nura vil gå ned i tid eller kan få et fleksjob. Via et samarbejde med CAFs (Center for ArbejdsFastholdelse) tværfaglige team bliver der derfor afholdt et møde med arbejdsgiveren for at afdække, om der kan samarbejdes om nye muligheder for arbejdstilrettelæggelse, mens medarbejderen får supplerende træning via CAFs fysioterapeut. Sammen med Nura, hendes ledere, fastholdelseskonsulenten fra jobcenteret, en arbejdsmediciner, en fysioterapeut og en konsulent fra CAF bliver der aftalt en handlingsplan, som løbende skal evalueres for at sikre, at arbejdsopgaver og arbejdstid harmonerer. For at sikre at Nura udfører arbejdsstillingerne korrekt, bliver der tilbudt ergonomisk vejledning i brugen af et andet moppesystem, som virksomheden råder over i forvejen. For at støtte det helbredsmæssige bliver der gennemgået øvelser med fysioterapeuten. Øvelserne skal udføres hver dag derhjemme, og der bliver igangsat træning i varmtvandsbassin en gang om ugen. Jeg fik et hæfte med nogle øvelser af min reumatolog, men jeg synes kun jeg fik flere smerter. CAFs fysioterapeut viste mig, hvad jeg gjorde forkert, og det har været rigtig godt. Varmvandsbassinet gør, at jeg har mulighed for at slappe af i min krop. Jeg håber, at jeg får det bedre, så jeg kan arbejde længe, fortæller Nura. Sideløbende samarbejder arbejdsmedicineren med den praktiserende læge, og Nura får mulighed for at fortsætte på en delvis sygemelding med 20 timers arbejde for samtidig at vurdere effekten af den fysiske træning og brugen af det nye moppesystem. Det bliver drøftet, hvordan Nura kan opkvalificeres til en anden jobfunktion, hvis tiltagene ikke har den ønskede effekt. I den forbindelse bliver der arrangeret et møde med en uddannelsesvejleder fra Voksenvejledningsnetværket til en drøftelse af uddannelsen som serviceassistent. På nuværende tidspunkt profiterer Nura af træningen og har øget sine arbejdstimer til 37 timer. Derudover er hun blevet skrevet op til at tage uddannelsen som serviceassistent med sproglig støtte via et tilbud fra arbejdsgiveren.\n12 OMPETENCEAFKLARING Når det handler om at sikre ledige flygtninge og indvandreres første indtræden i arbejdsstyrken, har afklaring af borgerens kompetencer været i fokus i en årrække. Det er for længst erkendt, at den højtuddannede flygtning eller indvandrer skal sikres mulighed for at udnytte de medbragte kompetencer - og den uudannede skal have papir på, hvad han eller hun reelt kan. Har man slet ingen papirer, er det også vigtigt at få dokumentation for, hvad man reelt kan og magter. Kompetenceafklaring med henblik på at sikre fastholdelse af medarbejdere, der allerede er ansat, går et skridt videre, nemlig i forhold til at understøtte virksomhedernes udvikling af arbejdsstyrken. Nogle medarbejdere har måske brug for kompetenceafklaring forud for valg af efteruddannelse, men kompetenceafklaringen kan også bruges til at sikre dokumentation og tæt opfølgning på udsatte grupper af medarbejdere, som er kommet sidst ind på arbejdsmarkedet under højkonjunkturen, herunder traumatiserede flygtninge, uuddannede kvinder fra ikke-vestlige lande og grupper af unge med minoritetsbaggrund. En kompetenceafklaring kan være med til at synliggøre, hvor der eventuelt er et gab mellem medarbejderens kompetencer og de krav, der stilles i jobfunktionen. Det kan samtidig bidrage til at afgøre, hvordan kompetenceudviklingen for den enkelte medarbejder bør foregå, og hvad den skal indeholde. Fokus på kompetenceafklaring er med andre ord et oplagt springbræt for medarbejderudvikling og igangsættelse af en fastholdelsesindsats. Vurdering af medbragte kompetencer Den formelle vurdering og anerkendelse af medbragte uddannelser finder sted i CIRIUS, som er en styrelse under Videnskabsministeriet. Men ét er papir, noget andet er praksis. Der er udviklet mange typer afklaringsforløb og konkrete værktøjer, der kan bidrage til kompetenceafklaring. Ét eksempel er Kompetencekortet, der er udviklet til brug for vurdering og dokumentation af de reelle kompetencer i relation til en konkret jobfunktion. Kompetencekortet udstedes af jobcenteret som myndighed. Specialfunktionen for den Etniske Beskæftigelsesindsats (SEBI) tilbyder undervisning og konsulentbistand i brugen af Kompetencekortet. Andre kompetenceafklaringsmuligheder Med Lov om udbygning af anerkendelse af realkompetencer inden for voksen- og efteruddannelse fra 2007 kan en borger få vurderet og anerkendt sine realkompetencer, så det bliver lettere at få adgang til et relevant tilbud inden for voksen- og efteruddannelserne. Den enkelte får med loven ret til kompetencevurdering, som i øvrigt er gratis for kortuddannede, og vurderingen foretages altid i forhold til de enkelte uddannelsers mål og adgangskrav. Anerkendelsen kan udmøntes i et uddannelses- eller kompetencebevis, den enkelte kan tage med sig. Loven gælder blandt andet i relation til den Grundlæggende Voksenuddannelse (GVU) og Arbejdsmarkedsuddannelserne (AMU). Realkompetencevurderinger gennem voksen- og efteruddannelsessystemet er oplagte at tage i anvendelse som afsæt til at sikre fastholdelse af medarbejdere og opstille nye mål for kompetenceudviklingen.\n13 NU VED VI, HVAD DER SKAL TIL Tue Birn har travlt i sit hastigt voksende rengøringsfirma Birn s Rengøring. Ansvar for økonomi og ledelse, opsøgende salg, ansættelse, instruktion af nye medarbejdere samt vikarer ved sygdom døgnet rundt. Men Tue vil gerne skabe en arbejdsplads med menneskelige værdier og fastholde sine medarbejdere. Startskuddet er blevet et kursus i kompetenceafklaring, også kaldet Individuel Kompetencevurdering (IKV), hvor medarbejderne har fået afklaret deres kompetencer inden for rengøring og dansk af lærere fra det lokale AMU-center og Voksenuddannelsescenteret. På den baggrund er der blevet fastlagt et uddannelsesprogram, som skal sikre medarbejdernes udvikling og fastholdelse. Programmet til Birn s Rengøring har samlet set bestået af strategisk sparring til ledelsen, kompetenceafklaring af medarbejderne og plankurser med støtte fra en sproglærer. Kurset i kompetenceafklaring viste, at medarbejderne manglede grundlæggende viden inden for brug af rengøringsmidler på forskellige overflader samt anvendelse af redskaber og maskiner. Samtidig var der behov for sproglig støtte, fordi halvdelen af medarbejderne har anden etnisk baggrund end dansk. Det lokale AMU-center tilrettelagde herefter et rengøringskursus over 10 eftermiddage, og det lokale sprogcenter bidrog med en sprogunderviser, så de tosprogede medarbejdere kunne få hjælp til opgaveløsningen. Uddannelsesforløbet har givet mere engagerede og loyale medarbejdere, som er blevet bedre til at vælge de rigtige midler og doseringer. De er mere forsigtige, fordi de kender midlernes kemiske virkning. De passer bedre på sig selv og kundernes ting, hvilket blot afføder krav om flere hjælpemidler som fx klude, vogne og forlængerstænger. Nu ved vi også mere om, hvad der skal til for at udvikle og fastholde medarbejderne, fortæller Tue Birn. FAKTA Yderligere information om...den formelle anerkendelse af medbragte uddannelser findes på CIRIUS hjemmeside af kompetencekortet findes på SEBI s hjemmeside findes på Undervisningsministeriets hjemmeside www. uvm.dk På hjemmesiderne findes også en række konkrete cases med eksempler på individuelle forløb og succesfuld brug af værktøjerne.\n14 OMPETENCEUDVIKLING nogle tilfælde handler fastholdelsesindsatsen om at udfylde det gab, I der kan være mellem medarbejderens kompetencer og de krav, der stilles på arbejdspladsen. Kompetenceudvikling kan derfor både anvendes til at fastholde medarbejderen i en jobfunktion, hvor kravene ændrer sig, til at udvide jobområdet eller til at flytte medarbejdere over i andre jobfunktioner. Kompetenceudvikling er også et godt redskab i de situationer, hvor medarbejderen på grund af sygdom har svært ved at klare sin nuværende jobfunktion, og hvor nye færdigheder kan genskabe balance mellem helbred og arbejde. Kompetenceudvikling kan have fokus på opkvalificering af medarbejderens almene, faglige, sproglige og personlige kvalifikationer. Voksenuddannelsessystemet rummer et væld af efteruddannelsesmuligheder. Faktum er, at relevante kurser og efteruddannelse giver motiverede og kvalificerede medarbejdere, og virksomheden får mulighed for at rekruttere og omplacere medarbejdere internt på arbejdspladsen. FAKTA Støttemuligheder i forbindelse med voksenuddannelse er beskrevet i Lov om Statens voksenuddannelsesstøtte (SVU) og Lov om Voksen- og efteruddannelsesgodtgørelse (VEU) samt i Lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. Støtten kan gives til f.eks. forberedende voksenundervisning (FVU), specialundervisning for voksne, erhvervsrettet voksenuddannelse samt uddannelse på folkeskole-, gymnasialt eller videregående niveau. Lov om en aktiv beskæftigelsesindsats indeholder også støttemuligheder i form af vejledning, opkvalificering, optræning og revalidering efter en individuel vurdering. Redskaber der også kan anvendes til brug for en aktiv sygemelding og sikring af tilknytning til arbejdsmarkedet. KOMPETENCEUDVIKLING via AMU AMU (Arbejdsmarkedsuddannelse) er et efter- og videreuddannelsessystem for ufaglærte og faglærte, som det er værd at ofre særlig opmærksomhed, fordi AMU tilbyder over forskellige kurser inden for mange brancher. AMU giver bevis for hvert fuldført kursus. Beviser som er anerkendt på landsplan og kan give merit på andre uddannelser. AMU giver mulighed for at kombinere faglig og sproglig opkvalificering og tilbyder kurser udviklet specielt til flygtninge og indvandrere. Aktuelt er % af kursisterne på AMU to-sprogede. Langt de fleste går på de ordinære AMU-kurser. Det er dog muligt at etablere fleksible uddannelsesforløb for nydanske medarbejdere, hvor man kombinerer ordinære AMU-kurser med de AMU-kurser, som er udviklet til flygtninge og indvandrere. Der kan f.eks. etableres overlap mellem forløbets faglige kurser og AMU s kurser i dansk som andetsprog, hvor faglæreren og sproglæreren begge medvirker under dele af uddannelsen. De fleste AMU-udbydere har uddannelseskonsulenter med ansvar indenfor forskellige brancheområder. Disse konsulenter kan med fordel inddrages i den konkrete tilrettelæggelse af skræddersyede uddannelsesforløb. Det store udbud af uddannelser kræver ofte, at jobcenteret og virksomheden ret præcist ved, hvad de går efter. Det kan derfor betale sig for jobcentret at være i dialog med AMU-udbyderne om det lokale arbejdsmarkeds behov.\n15 FAKTA Udbydere: Der findes cirka 130 udbydere af Arbejdsmarkedsuddannelse (AMU). Find dem på hjemmesiderne og www. uddannelsesadministration.dk Forudsætninger for deltagelse: Kursusdeltager skal have bopæl (cpr-nr.) eller arbejde i Danmark. Ved ordinære AMU-kurser uden supplerende dansk kræves der tilstrækkelige danskkundskaber til, at deltageren har udbytte af undervisningen (normalt et niveau svarende til Prøve i Dansk 2). Ved de særlige kurser for Flygtninge og indvandrere kræves der et elementært danskniveau - minimum svarende til Prøve i Dansk 1 eller 2. Økonomi: På alle kurser er der en deltagerbetaling på mellem 550 kroner og 850 kroner per 37 timer. (Priser pr. 1. januar 2009). På de enkelte AMU-kurser målrettet flygtninge og indvandrere er beløbet 550 kr. Deltagerne kan ansøge om VEU-godtgørelse efter gældende regler. Mange virksomheder vælger at betale normal løn til medarbejderen under kurset, og VEU-godtgørelsen udbetales så til arbejdsgiveren. I nogle tilfælde har deltageren ret til kost og logi under kurset. Læs mere om VEU-godtgørelse på Lovgivning om AMU: Relevant lovgivning om AMU findes på Undervisningsministeriets hjemmeside LOYALE MEDARBEJDERE OG STØRRE FLEKSIBILITET Lindstrøm Lager er en lagervirksomhed, der ud over opbevaring også står for pakning og distribuering af kundernes varer. Virksomheden i Hillerød har 12 medarbejdere, og 6 forskellige nationaliteter er repræsenteret. Et faktum der har gjort det oplagt for virksomheden at indgå i et netværk i tilknytning til projektet EA - Etnisk Arbejdsfastholdelsesberedskab. Vi er en virksomhed, som arbejder inden for et område, der er meget konjunkturafhængigt - også når det kommer til muligheder for at fastholde arbejdskraft. Ved at igangsætte og sætte fokus på kompetenceudvikling af mine medarbejdere bilder jeg mig ind, at medarbejderne vil vælge at blive hos os, når der igen bliver mangel på arbejdskraft, siger direktør Lars Lindstrøm. I forbindelse med virksomhedens deltagelse i det lokale netværk med fokus på arbejdsfastholdelse af nydanske medarbejdere, blev direktør Lars Lindstrøm opmærksom på de muligheder, der er for opkvalificering af hans medarbejdere. Vi afholdte et møde på virksomheden, hvor en uddannelsesvejleder orienterede om potentielle kurser, procedurer og finansieringsmuligheder. Det har været en øjenåbner i forhold til, hvad jeg som arbejdsgiver kan iværksætte for at udvikle og holde på mine medarbejdere, fortæller Lars Lindstrøm. Den fremadrettede handlingsplan for medarbejderne på Lindstrøm Lager indebærer i første omgang yderligere opkvalificering af danskkundskaber. Det skal ske med henblik på, at medarbejderne kan levere bedre service over for kunderne, men også for at kunne igangsætte IT-undervisning, så medarbejderne kan håndtere en fremtidig opgradering af lagersystemet. Herudover ønsker Lars Lindstrøm at tilbyde gaffeltruckcertifikat, så medarbejderne kan være mere fleksible i forhold til, hvilke jobfunktioner de kan varetage i virksomheden.\n16 PROGLIG OPKVALIFICERING Halter sproget hos den nydanske medarbejder, handler det om at få kørt medarbejderen ordentligt i stilling ved hjælp af sproglig opkvalificering. Det har betydning for såvel den faglige udvikling som det sociale miljø forhold der hver især har betydning for arbejdsfastholdelse. Der findes tilbud på danskundervisning, som dækker enhver medarbejders specifikke behov fra produktionsmedarbejderen uden danskkundskaber til den dansktalende ingeniør. Måske er der behov for, at medarbejderen forbedrer sit danskniveau inden deltagelse i de nødvendige, faglige kurser, som giver adgang til nye arbejdsopgaver - og som kan bidrage til at sikre, at medarbejderen bliver fastholdt. Der er efterhånden udviklet en bred palet af muligheder for dansksproglig opkvalificering og undervisning. Virksomhedsforlagt danskundervisning, sprogmentorforløb og e-læringskurser er blot nogle af de redskaber, der er at trække på. En del af udfordringen ligger i, at kommunen/jobcenteret får udbredt kendskabet til, hvilke muligheder de lokale virksomheder har for at iværksætte sproglig opkvalificering. FAKTA Udbydere af danskundervisning: Danskuddannelse udbydes på landets ca. 60 sprogcentre. En samlet oversigt over sprogcentre kan findes på Herudover kan Voksenuddannelsescentre (VUC) tilbyde undervisning i f.eks. dansk som andetsprog. VUC og andre uddannelsesinstitutioner udbyder også kurser i FVU-læsning (Forberedende voksenundervisning), som søges af en del flygtninge og indvandrere. Endelig findes der i AMU-uddannelserne danskkurser, som i øvrigt kan kombineres med og støtte op om de faglige kurser (se evt. forrige opslag). Resten af 2009 har sprogcentrene mulighed for i samarbejde med virksomheder at ansøge om midler i Integrationsministeriets pulje Grundkursus i arbejdsmarkedsdansk. Der kan tilrettelægges fleksible kurser for helt ned til 6 personer i op til 70 timer. Økonomi: Alle, som har ret til danskuddannelse, får undervisningen finansieret af bopælskommunen i op til 3 år. Kommunen kan vælge at tilbyde undervisning ud over den 3-årige periode. Kommunen kan opkræve gebyr for personer, som ikke er omfattet af Integrationsloven. Deltagelse i FVU-læsning er gratis, mens der på VUC og AMU betales et deltagergebyr. Lovgivning og vejledning om danskundervisning: På Integrationsministeriets hjemmeside findes yderligere information om danskuddannelse samt om Grundkursus i arbejdsmarkedsdansk. Læs mere om FVU og AMU på Undervisningsministeriets hjemmeside\n17 STYR PÅ TÆNDER, TAL OG ALFABET Der er noget, der kikser i kundekontakten og telefonpasningen. Sådan lød meldingen, da Sprogcenter Vejle blev kontaktet af en af kommunens jobkonsulenter. Jobkonsulenten henvendte sig til sprogcentret på foranledning af en tandlægeklinik, hvor man oplevede, at praktikforløbet for den fagligt dygtige bosniske klinikassistentelev Vesna ikke fungerede helt optimalt. Tandlægen tog derfor kontakt til sin elevs bopælskommune med henblik på at afklare mulighederne for at opnå støtte til opkvalificerende danskundervisning. Jobkonsulenten viste sig at være meget indstillet på at yde støtte til danskundervisning for at fastholde Vesna i hendes uddannelsesforløb. Efter at kontakten til sprogcentret var etableret, blev klinikken besøgt af en lærer. Læreren brugte en formiddag på at snakke med tandlægen og med Vesna selv, og de kunne begge fortælle om en fagligt dygtig elev, der klarede sig rigtig godt under skoleforløbene og var glad for sin uddannelse. Der var blot disse udefinerbare kiks i patientkontakten - både i forbindelse med kontakten før og efter behandling og ved telefonpasning. Sprogcentrets lærer var samme formiddag med som observatør under de forskellige arbejdssituationer for at prøve at danne sig et billede af Vesnas sproglige kompetencer og eventuelle problemer. For læreren stod det hurtigt klart, at nogle af Vesnas vanskeligheder ville kunne løses på ganske få timer, hvor hun skulle have 100 % styr på alfabet og tal. Vesna havde også brug for et udvidet ordforråd i forbindelse med klargøring af patienter inden behandling og til situationer efter behandling, hvor hun skulle give patienten råd og vejledning om god tandhygiejne. I det undervisningsforløb, som blev tilrettelagt for Vesna, blev der også sat fokus på, hvilke uformelle hverdagstemaer Vesna med fordel kunne tage op som en del af den almindelige smalltalk med patienterne. Vesna blev tilbudt et undervisningsforløb på i alt 14 timer, som bopælskommunen finansierede. Forløbet har samlet set været en investering på cirka kr., som ganske givet har medvirket til, at Vesna er kommet til at trives endnu mere i arbejdet som klinikassistent og i dag - efter endt uddannelse - fortsat er ansat i samme klinik.\n18 ENTORORDNINGER Mentorordninger har vist sig at være et effektivt redskab i beskæftigelsesindsatsen - også når det handler om at fastholde nydanske medarbejdere på arbejdspladsen. Mentorordninger kan med fordel anvendes, når en ansat har behov for ekstra tid og opmærksomhed for at blive integreret og fastholdt på arbejdspladsen. Mentoren yder f.eks. praktisk, faglig, social, kulturel eller sproglig støtte. Mentorordninger kan imidlertid også anvendes som et redskab til fastholdelse af udenlandske arbejdstagere og deres familier. En mentorordning medvirker ofte til, at udfordringer, usikkerhed og gnidninger bliver overvundet samtidig med, at der bliver skabt sociale relationer på arbejdspladsen. Alt sammen forhold, der øger chancen for, at medarbejderen bliver i jobbet. FAKTA En del mentorordninger er etableret alene på baggrund af frivillige indsatser, men brugen af mentorer er de senere år også blevet et populært og efterhånden også gennemprøvet redskab, hvortil der ydes økonomisk støtte efter Lov om en aktiv beskæftigelsesindsats og Lov om integration af udlændinge. Der kan ydes støtte til en mentorfunktion i alle tilfælde, hvor en borger har brug for en mentor til at opnå eller fastholde beskæftigelse. Mentorordningen kan anvendes til introducerende og fastholdende aktiviteter på en virksomhed eller en uddannelsesinstitution eller som støtte ved deltagelse i andre beskæftigelsesrettede aktiviteter. Endelig kan mentorfunktionen nu også anvendes som støtte til aktiviteter, der ligger udenfor arbejdspladsen eller uddannelsesinstitutionen. Afgørende for anvendelsen er, at det skal være en del af en beskæftigelsesrettet indsats. Center for Aktiv BeskæftigelsesIndsats (CABI) præsenterer et helt tema udelukkende med nyheder om og overblik over lovgivning, viden og praksis på mentorområdet på hjemmesiden\n19 VI HAR SAVNET NOGLE DANSKE VENNER Mentorfamilier bidrager til, at udenlandske arbejdstagere og deres familier føler sig hjemme i Danmark - på arbejdsmarkedet og i fritiden. Det viser erfaringer fra Foreningen Nydanskers projekt Mentorfamilier på arbejdspladsen, hvor udenlandske arbejdstagere og deres familier bliver koblet til danske familier for at sikre, at de falder godt til, og at medarbejderen bliver på arbejdspladsen. Det er vigtigt for den udenlandske medarbejder at blive indlemmet i det lokale netværk. Man kan sagtens komme til at bo i et lokalområde, hvor det kan være svært at komme ind på livet af hinanden. De nydanske medarbejdere vil gerne vide mere om danskere og have indsigt i den almindelige danske hverdag, fortæller projektleder Martina Christensen fra Siemens Flow Instruments, der er blandt de ti virksomheder, der deltager i projektet. Resultaterne fra mentorfamilieprojektet er allerede til at aflæse. Vi kan simpelthen se, at det giver glade ansigter. Familierne mødes mere, end jeg havde regnet med. For mange har det også været et mål at blive bedre til dansk, og sprogligt set giver det et godt udbytte, når familierne mødes og snakker henover middagsbordet, fortæller Martina Christensen. Projektet giver medarbejderne et øget netværk - både på og uden for arbejdspladsen. Familierne mødes parvis men også på tværs af hinanden til fællesarrangementer. Flere af vores medarbejdere fortæller, at det er rart, når man går ned af gangen eller sidder i kantinen, at man så pludselig kender flere medarbejdere. EN SIKKER LANDING PÅ ARBEJDSPLADSEN Generelt har kommunerne gode erfaringer med at støtte medarbejdere i perioden efter en ordinær ansættelse med en mentorordning. Den er med til at sikre, at medarbejderen får en ekstra blød landing på arbejdspladsen. I mange kommuner oplever man, at den ordinære ansættelse efter et forløb med praktik og løntilskud kan skabe usikkerhed hos både den nyansatte og hos virksomheden. Mentorordningen anvendes som en del af et efterværn, der kan bruges op til et år inde i en ordinær ansættelse. Den er med til at sikre, at problemer tages i opløbet, og at medarbejderen derfor fastholdes på arbejdspladsen. Det kan Neda Afraz, som er en af de involverede udenlandske medarbejdere, godt nikke genkendende til. Det betyder noget for arbejdsmiljøet og derfor min glæde ved at arbejde. Vi har savnet nogle danske venner, når vi nu bor i Danmark. Næste weekend kommer vores mentorfamilie til middag hos os, og vi glæder os allerede! fortæller hun.\n20 ULTURFORSTÅELSE Som følge af succesen med at få nydanskere ind på arbejdsmarkedet er personalegrupperne på mange arbejdspladser blevet mere etnisk mangfoldige. Flere arbejdspladser oplever derfor et behov for øget viden om kulturmøder og håndtering heraf. Det skal sikre jobtilfredshed, et godt og produktivt arbejdsmiljø samt bruger- eller kundetilfredshed. Alt sammen forhold der styrker sandsynligheden for arbejdsfastholdelse af den enkelte medarbejder. Manglende indsigt, gensidige fordomme og forudindtagelser kan være kilder til forbehold, misforståelser og i sidste ende dårlig trivsel. Erfaringer fra flere arbejdspladser, der gerne vil gøre en indsats for at fastholde nydanske medarbejdere, viser, at det er en fordel at opkvalificere ledelse og personale med henblik på at opnå en bedre kulturforståelse. Ved at arbejde med kulturforståelse kan man skabe en konstruktiv dialog omkring forståelse af egen og andres kulturelle og etniske forskellighed, og den betydning det får for kommunikationen og samarbejdet. En stor del af hverdagen på en arbejdsplads er styret af uskrevne regler - forhold som vi tager for givet og opfatter som selvfølgeligheder. Uskrevne regler er ofte svære at gennemskue for nytilkomne kolleger, og det kan få alvorlige konsekvenser for det sociale arbejdsmiljø, hvis man træder ved siden af. Der ligger derfor også i fastholdelsesøjemed en væsentlig opgave i at formulere, synliggøre og kommunikere det uskrevne på den enkelte arbejdsplads.\n21 TRIVSEL KOMMER IKKE AF SIG SELV Hos rengøringsfirmaet Ida Service vil ledelse og ansatte gerne blive bedre til at inkludere og fastholde deres nydanske medarbejdere. Inspirationen har de fået fra et projekt om kulturmøder på arbejdspladser i Danmark kaldet DAKU. Vi har medarbejdere med mange forskellige baggrunde, og det er vigtigt at være i stand til at håndtere det bedst muligt. At opnå en bedre kulturforståelse har været lidt af en øjenåbner i forhold til at forstå, hvordan kulturen spiller ind - og også hvornår den ikke gør, fortæller Karina Jensen, driftstræner hos IDA Service. Arbejdspladsen har nu taget de personalepolitiske retningslinjer op til revision, og konkret er arbejdspladsen f.eks. begyndt at forholde sig til, hvad man gensidigt kan stille af krav, når der er Ramadan. Jeg tror, det giver mere tilfredse medarbejdere, og at det medvirker til fastholdelse af medarbejderne. Det er vigtigt, at medarbejderne oplever, at vi arbejder for at skabe et inkluderende arbejdsmiljø, og at de ikke hele tiden løber panden mod muren, bare fordi de har en anden kulturel baggrund end dansk, udtaler Karina Jensen. PLADS TIL FORSKELLIGHED I ÆLDREPLEJEN Både ledelse og medarbejdere på det københavnske plejehjem Slottet har deltaget i projektet Plads til forskellighed Etnisk mangfoldighed i ældreplejen. Målet er, at ældreplejen udvikles til at tilgodese ikke blot hr. Hansen men også fru Ramdas behov, og at medarbejdere og ledelse bliver i stand til at håndtere etnisk mangfoldighed i medarbejdergruppen som en ressource. Trivsel blandt medarbejderne er nemlig afgørende for, at alle gode ressourcer bliver fastholdt på arbejdspladsen. Et kursus i interkulturel kompetence giver rum for at stille spørgsmål - og få svar. For mig som leder har det givet en del aha-oplevelser om mine medarbejdere - om deres baggrund og kompetencer. Det giver mig mulighed for at bruge flere af deres kompetencer og i bredere sammenhænge, og det tror jeg også skaber bedre trivsel på jobbet, fortæller Karin Anker, der er ledende afdelingssygeplejerske på plejehjemmet. Træning i kulturforståelse fører ofte til en bedre håndtering af mødet med andre kulturer, men som Karin Anker understreger, så handler kulturel kompetence ikke kun om viden om andre kulturer, men også om bevidsthed om ens eget ståsted og egne reaktionsmønstre. Den bevidsthed er vigtig, når man skal samarbejde med andre, der er forskellig fra en selv. Hvad er ens egne behov, og hvad kan de andres behov måske være? Man bliver også opmærksom på, at der måske ikke altid er den store forskel i behov, som vi før gik og troede, fortæller hun.\n22 ANGFOLDIGHEDSLEDELSE Undersøgelser viser, at virksomheder, der scorer højt på mangfoldighedsindsatsen, opnår en højere grad af medarbejdertilfredshed og dermed større loyalitet og øget fastholdelse af medarbejdere. dette til revitaliseret virksomhedssamarbejde og nye muligheder ikke mindst til gavn for borgere på kanten af arbejdsmarkedet. Mangfoldighedsledelse er med til at rette opmærksomhed mod de kompetencer, den nydanske ansatte har, og hvordan virksomheden kan bruge dem som et aktiv. Mangfoldighedsledelse rummer samtidig positive og løsningsorienterede tilgange til eksempelvis medarbejdere med begrænset arbejdsevne og andre kollegaer vis kompetencer bedst foldes ud og fastholdes, hvis virksomheden har fokus på at skabe et inkluderende miljø. Bevidst mangfoldighedsledelse vil med andre ord ofte styrke incitamentet til samarbejde mellem virksomhed, kommune og jobcenter, og kendskab til mangfoldighedsledelse ude blandt virksomhederne vil derfor være en klar gevinst for kommunen. Erfaringer viser, at kommuner, der tager initiativ til dialog, virksomhedsnetværk eller konkrete projektinitiativer med mangfoldighedsledelse som omdrejningspunkt, veksler Arbejdsplads til nye danskere I 2007 lancerede regeringen mangfoldighedsprogrammet Arbejdsplads til nye danskere. Mangfoldighedsprogrammet, som primært har sigtet mod at hjælpe små og mellemstore virksomheder til rekruttering af nydanskere og med at opnå erfaringer med mangfoldighedsledelse, løber frem til Programmet henvender sig til både offentlige og private virksomheder og berører virksomheder over hele landet - blandt andet gennem en virksomhedsturne med besøg på over 1300 virksomheder. Mangfoldighedsprogrammet har herudover iværksat en række konkrete initiativer under overskifter som f.eks. Fra virksomhed til virksomhed, Fra leder til leder, Fra medarbejder til medarbejder, Ledelse af mangfoldighed i offentlige virksomheder og Religion på arbejdspladsen. På Integrationsministeriets hjemmeside dk findes der information om de konkrete initiativer, om mangfoldighedsledelse, svar på praktiske spørgsmål og gode råd og erfaringer fra en række virksomheder.


Greta Thunberg | lex.dk – Den Store Danske\nGreta Thunberg taler ved et Fridays for Future-arrangement i Berlin 2019 af F.Boillot, via www.imago-images.de/Scanpix. Begrænset anvendelse\nForfatter og klimajournalist\nGreta Thunberg som 15-årig foran riksdagshuset i Stockholm i august 2018\nAf Jessica Gow/TT/Ritzau Scanpix.\nGreta Thunberg er en svensk klimaaktivist i centrum for den globale bevægelse Fridays for future.\nSiden sin første skolestrejke for klimaet i august 2018 er hun blevet inspirationskilde for millioner af klimaengagerede mennesker verden over og for nationale og internationale beslutningstagere i mange lande.\nGreta Thunberg indledte sin kamp for klimaet forud for det svenske rigsdagsvalg i 2018. Greta Thunberg, dengang 15 år og diagnosticeret med Aspergers syndrom, havde svært ved at håndtere den indsigt, hun via skolen havde fået om klima- og miljøkrisen. Hun kunne ikke fortrænge sin viden, men heller ikke omsætte den til handling i en traditionel miljøgruppe. Derfor valgte hun fredag den 20. august 2018 at sætte sig foran den svenske Riksdag med et papskilt med teksten ’Skolstrejk för klimatet’. Hun fik taget et billede med sin mobiltelefon, lagde det på sociale medier, og derfra begyndte interessen for hendes aktioner at vokse eksplosivt.\nFridays for future er blevet en global klimabevægelse med stor gennemslagskraft. Ifølge bevægelsen selv har der været gennemført skolestrejker for klimaet i mere end 180 lande, i nogle lande blot enkelte gange, i andre stort set hver fredag siden efteråret 2018. Den største fælles manifestation fandt sted i september 2019 i en global aktionsuge for klimaet, som ifølge arrangørerne samlede omkring syv millioner mennesker i mere end 4.000 byer verden over.\nGreta Thunberg ved The World Economic Forum's årlige møde i Davos januar 2020\nAf Fabrice Coffrini/AFP/Ritzau Scanpix.\nStarten på bevægelsen Fridays for future i efteråret 2018 faldt sammen med en ekstrem tør og varm sommer i store dele af den vestlige verden og med offentliggørelsen af en stor statusrapport fra FN’s Klimapanel IPCC. Det bragte tilsammen klimaspørgsmålet i toppen af den internationale dagsorden og førte til, at Greta Thunberg blev inviteret til at holde oplæg for mange af verdens ledende beslutningstagere.\nHun talte i 2019 i FN’s Generalforsamling efter at have foretaget rejsen fra Europa til New York med sejlbåd for at undgå flyvning.\nGreta Thunberg har også talt i USA’s Kongres, ved World Economic Forum, under klimatopmødet COP24 i Polen og i blandt andet det britiske og franske parlament samt Europa-Parlamentet.\nGreta Thunberg mødtes med pave Frans i 2019, hun er blevet nomineret til FN’s fredspris 2019 og blev samme år kåret som Time Magazines ’Person of the Year’.\nI 2020 modtog hun den alternative Nobelpris, Right Livelihood Award, på én million svenske kroner, som blev anbragt i non-profit-stiftelsen Greta Thunberg Foundation, der skal fremme økologisk og social bæredygtighed.\nSamme år modtog hun den dansk baserede Human Act Award på 100.000 dollar, som hun gav videre til kampen mod coronavirus via Unicef.\nGreta Thunberg har ikke blot inspireret en ny global klimabevægelse og mange beslutningstagere i politik og erhvervsliv. Hun har også fremkaldt kontrovers på grund af sine skarpe budskaber og store mediemæssige bevågenhed. Hendes udsagn på blandt andet World Economic Forum – »I want you to panic« – og i FN-bygningen – »How dare you? You have stolen my dreams« – er blevet mødt med anklager mod hende for at tale til følelserne uden videnskabeligt belæg. Blandt andet det nationalkonservative tyske parti Alternative für Deutschland har ført kampagne mod Greta Thunberg med »nazifletningerne« som »CO2-kultens leder«.\nAndre har truet hende på livet eller opfordret til at ignorere hende med henvisning til hendes diagnose og unge alder.\nGreta Thunberg har selv vedvarende understreget, at hendes hovedbudskab er, at man bør lytte til videnskaben. Hun har konsekvent citeret og henvist til FN’s klimapanel, når hun har afgivet vidnesbyrd, f.eks. i den amerikanske kongres.\n»Jeg er blot en budbringer, og ikke desto mindre mødes jeg med al dette had,« skrev hun på Facebook i 2019.\nUnder coronakrisen i 2020 fortsatte Greta Thunberg og Fridays for Future fredagsaktionerne for klima som individuelle aktioner på sociale medier.\nOrganisationen Fridays For Future\nGreta Thunberg person of the year 2019 i Time Magazine\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Steen Nielsen, Jørgen: Greta Thunberg i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/Greta_Thunberg\nDanmarks økonomi: opdateret af Marie Bilde (lex.dk) for 43 minutter siden