Amagerbanken en årsagsanalyse - PDF\nAmagerbanken en årsagsanalyse\nDownload "Amagerbanken en årsagsanalyse"\n1 Amagerbanken en årsagsanalyse Hvilke erhvervsøkonomiske, organisatoriske og samfundsmæssige faktorer har haft størst betydning for Amagerbankens nuværende situation? Udarbejdet af gruppe 6: Anne Elizabeth Kilgour Viuf, Julie Rahlff Nielsen, Kenni Elm Olsen og Ronnie Christian Hansen Hus: 19.2 Vejleder: Erik Gaden 3. semester 2009 Roskilde Universitets Center\n3 Hvilke erhvervsøkonomiske, organisatoriske og samfundsmæssige faktorer har haft størst betydning for Amagerbankens nuværende situation? 3\n5 1. Kapitel - Indledning Motivation Problemfelt Problemformulering Uddybning af problemformulering Afgrænsning Definitioner Kapitel - Metode Projektdesign Læsevejledning Videnskabsteori Logisk positivisme Ontologi og epistemologi Logisk positivisme i projektet Videnskabsteoretiske refleksioner Overvejelser omkring teori, empiri og analyser Kapitel Teori Kreditrating Organisation Organisationsformer Organisationen som et system Struktur Processer Interessentmodellen Regnskab\n6 De finansielle virksomheders regnskab Regnskabsanalyse og nøgletal Rentabilitet Indekstal Basis- og kernekapitalprocent SWOT-modellen Delkonklusion Kapitel Empiri Empiri om Amagerbanken Amagerbankens organisationsdiagram Den vertikale arbejdsdeling Den horisontale arbejdsdeling Kontrolspænd Antal niveauer Den finansielle sektor Samfundsøkonomisk empiri Ledighed Boligpriserne og udbud Finanskrisen Bankpakkerne Bankpakke Bankpakke Varslinger fra vismænd Regnskab Hovedtræk for år Hovedtræk for\n7 Hovedtræk Sydbank Sydbanks regnskab Hovedtræk Hovedtræk Hovedtræk Delkonklusion Kapitel Analyse Amagerbankens kreditrating Analyse af Amagerbankens organisation Struktur Processer Analyse af Amagerbankens omverden Regnskabs-analyse Rentabilitet Solvens Sammenligning af udvalgte indekstal for Sydbank og Amagerbanken Indlån og udlån Intern delkonklusion Finanskrise empirisk analyse Vismændenes varslinger Væksten Ekstern delkonklusion Opsamling i SWOT Styrker Svagheder\n8 Muligheder Trusler Samlet SWOT-analyse Kapitel Diskussion Kapitel Konklusion Kapitel Perspektivering Litteraturliste Bøger: Artikler: Internet: Rapporter:\n9 1. Kapitel - Indledning I øjeblikket sker der store økonomiske forandringer. Disse er hovedsageligt forårsaget af den globale finansielle krise, der opstod i USA. Krisen bredte sig hurtigt til resten af verden og er derfor også nået til Danmark. Der er således også problemer i den danske banksektor. Nogle banker er lukket bl.a. på grund af krisen, en skæbne som Amagerbanken også vil kunne risikere at lide. Banken har længe været i risiko for at gå konkurs, ligesom det f.eks. skete for Roskilde Bank for ca. 1½ år siden. I vores projekt vil vi belyse dette samfundsproblem ud fra et organisatorisk og erhvervsøkonomisk perspektiv, hvormed vi søger at finde frem til en mulig forklaring på Amagerbankens nuværende økonomiske situation. Relevansen i projektet er derfor, at problemstillingen er meget aktuel, ligesom medierne tildeler situationen megen opmærksomhed Motivation Vores motivation for at arbejde med dette projekt har været en generel interesse for den finansielle sektor, erhvervsøkonomi, samt generelle tendenser i samfundet. Størstedelen af vores gruppe har en finansøkonomisk baggrund, hvilket betyder, at vi som gruppe har en naturlig interesse for økonomi og dens betydning i samfundet. Derudover er den finansielle sektor af særlig interesse for os, idet den binder samfundet sammen. Samfundet kan ikke undvære den finansielle sektor og med den nuværende finansielle krise, er det et meget oplagt og ikke mindst aktuelt problem, som vi ønsker at tage fat på. Forud for valg af emne har vi endvidere haft fokus på at opfylde kravene for at kunne fortsætte på HA. Det har derfor været vigtigt for os at skrive et projekt med fokus på erhvervsøkonomi og organisation. Dette krav følte vi således, at vi bedst kunne opfylde ved at koncentrere os om en enkelt virksomhed, nemlig Amagerbanken. Der er som nævnt sket meget i den finansielle sektor de seneste år. Den internationale økonomi er ramt hårdt og ligeledes er den danske. Vi har alle med stor interesse fulgt 9\n10 udviklingen for Roskilde Bank - fra succes til konkurs; en udvikling som også meget vel kan gå hen at blive aktuel for flere andre lokale danske banker, heriblandt Amagerbanken. Amagerbankens nuværende situation har som sagt skabt stor mediedækning. Særligt skrives der meget omkring mulighederne for, at Amagerbanken kan få del i bankpakke 2. Udfaldet af denne beslutning udsættes hele tiden, hvilket gør det utroligt spændende at følge sagen. Vi mener derfor, at det vil være meget nærliggende og interessant at have fokus på Amagerbanken i dette projekt. Dette vil give os muligheden for at anskue bankens økonomi, ligesom vi vil kunne inddrage organisatoriske aspekter Problemfelt Det danske BNP faldt med ca. 1 % i 2008 og Det Økonomiske Råd forventer, at BNP et vil falde med yderligere 3 % i Derudover er der sket en afmatning på boligmarkedet, så der her ikke længere ses de samme stigende boligpriser som tidligere, men derimod lavere priser og problemer med salg. Det Økonomiske Råd antager derfor i deres seneste rapport, at boligpriserne i 2011 vil være 30 % lavere end i Det har dog vist sig, at dette niveau allerede er nået flere steder i landet. I rapporten forventes det endvidere, at vi i år 2011 i værste fald vil se et ledighedsniveau på godt Dette har imidlertid vist sig at være tilfældet allerede i starten af 4. kvartal Disse faretruende signaler har den danske regering reageret på og som en del af en redningsplan for den danske økonomi er der blevet udarbejdet flere tiltag, som skulle øge investeringerne og forbruget, hvormed der vil kunne skabes flere arbejdspladser og sættes gang i økonomien igen. Et af regeringens tiltag var frigivelsen af SP-pensionen, som tegner sig for ca. 49 mia. kr. Det var således et håb, at SP-pengene ville resultere i et markant øget forbrug 3. 1 Det Økonomiske Råds rapport 2009 s. 1 2 Ibid. s. 3 10\n11 Grundet den stigende usikkerhed hos danskerne har flere imidlertid valgt at benytte deres SP-opsparing til privat opsparing og investering 4, hvorfor der beklageligvis ikke i tilstrækkelig grad er sket en forøgelse af forbruget, som følge af regeringens SP-tiltag 5. For at komme den finansielle sektor til undsætning har regeringen i samarbejde med bankerne indført bankpakke 1 6, som skulle sikre, at alle indskud hos bankerne blev garanteret af den danske stat. Dette initiativ blev vedtaget, for at tilliden til bankerne kunne genoprettes. Eftersom indførelsen af bankpakke 1 ikke har vist sig at være tilstrækkelig, har regeringen senest indført bankpakke 2. Denne bankpakke skulle sikre, at bankerne kan låne likviditet til en markedsrente, så de herved kan viderelåne til diverse sunde projekter. Det er dog ikke lykkedes til fulde, da antallet af konkurser blandt virksomheder er steget markant i den seneste periode, samtidig med at der ikke er så mange nye iværksættere som tidligere, idet bankerne i større grad holder på den nye likviditet. Selvom bankerne holder på likviditeten, betyder det ikke, at de står uden problemer. Flere danske banker har allerede måttet dreje nøglen om, mest nævneværdigt Roskilde Bank, mens andre banker er blevet opkøbt af konkurrerende banker. Derudover er der en del danske banker, som for tiden er i store problemer. Dette afspejler sig bl.a. i deres kreditrating, som fastsættes af en række private og uafhængige bureauer, der bl.a. har til opgave at vurdere pengeinstitutterne med henblik på deres finansielle styrke. De har således også vurderet Amagerbanken, hvis rating ved den seneste vurdering er faldet til E+ 7, hvilket er i den laveste ende. Til sammenligning havde Roskilde Bank en kreditrating på D 8, før denne gik konkurs. Altså en smule bedre end Amagerbankens kreditrating. 3 Stormløb på SP-milliarder 4 Nordjyder putter SP-pengene i madrassen 5 SP-penge får ikke danskerne til lommerne 6 Bankpakke 1 og Amagerbanken close to brink 11\n12 Det kan være svært at vide, hvor slemt det egentlig står til med bankerne. Der hersker dog ingen tvivl om, at de nuværende konjunkturer ikke er ligeså gode som de var for blot to år siden. Amagerbanken er i øjeblikket i en vanskelig situation og netop derfor har banken ansøgt om at få del i bankpakke 2. Banken har ansøgt om hele 1,4 mia. kr. 9, men endnu mangler ansøgningen at blive accepteret eller afvist. For at kunne blive godkendt til at få del i bankpakke 2, er der opsat et krav om, at banken som sikkerhed selv skaffer 700 mio. kr. 10. Uanset udfaldet af Finanstilsynets beslutning om, hvorvidt Amagerbankens ansøgning accepteres, så er det væsentligt at være opmærksom på, hvilke faktorer der har haft betydning for, at Amagerbanken er havnet i den nuværende situation. Dette leder os frem til følgende problemformulering: 1.3. Problemformulering Hvilke erhvervsøkonomiske, organisatoriske og samfundsmæssige faktorer har haft størst betydning for Amagerbankens nuværende situation? 1.4. Uddybning af problemformulering Vi vil hermed undersøge Amagerbanken i forhold til organisation, regnskab og påvirkning fra finanskrisen med henblik på at give et velbegrundet bud på, hvad der har været årsagen til Amagerbankens økonomiske udfordringer Afgrænsning Da Amagerbankens skæbne i skrivende stund ligger under for Finanstilsynets afgørelse af, om de får del i bankpakke 2, er der dagligt en massiv nyhedsstrøm omkring deres 9 Amagerbanken: Revisorer siger god for bankpakke-ansøgning 10 Nykredit støtter Amagerbanken 12\n13 situation. For at kunne bevare overblikket i den afsluttende fase af projektskrivning, har vi valgt at afgrænse os til kun at se på de ting, der sket før 1. december I forlængelse af dette har vi valgt at afgrænse os fra at komme ind på det potentielle kapitalindskud fra Karsten Ree. Sådanne omstændigheder ville kræve, at vi kunne risikere at skulle tilpasse projektet fra den ene dag til den anden, hvormed tidligere versioner kunne risikere at blive ubrugelige. Amagerbankens tidligere direktør, Knud Christensen, døde fredag d. 3. oktober Umiddelbart herefter kunne der kortvarigt observeres et mindre dyk i aktiekursen 12, men det tydede dog ikke på, at direktørens død havde en større indflydelse på Amagerbankens situation. Vi har derfor valgt at afgrænse os fra at medtage denne omstændighed i vores videre analyser. Endvidere har vi valgt at undlade at komme ind på de mere alternative økonomiske teorier vedrørende finanskrisens opståen og deres forventninger om, at bolig-boblen uundgåeligt ville sprænges, som evt. alternative økonomer måtte have Definitioner I dette afsnit vil vi definere et par af de begreber, som vi bruger i projektet. Aksiom: Udsagn, der formulerer en videnskabelig grundantagelse 13. Bankpakke 1: En lov vedtaget af den danske regering, der garanterer alle ikkerisikovillige indskud. Denne pakke er til dels finansieret af den finansielle sektor selv 14. Bankpakke 2: En lov vedtaget af den danske regering, der giver bankerne mulighed for at låne kapital af staten 15. Epistemologi: En videnskabelig tilgang til det grundlæggende aksiom for, hvordan genstandsfeltet kan studeres, f.eks. gennem opstilling og afprøvning af empiriske 11 Amagerbankens direktør død Videnskabsteori i samfundsvidenskaberne på tværs af fagkulturer og paradigmer s Bankpakke 1 og 2 15 Ibid 13\n14 udsagn, gennem udvikling af en fortolkningsvidenskab eller gennem begrebsudvikling kombineret med forskellige former for empirisk materiale 16. Finansiel stabilitet A/S: En virksomhed, der overtager konkursramte banker og sørger for en forsvarlig afvikling af deres aktiver 17. Franchise: En given banks koncept. Fundamentals: En virksomheds økonomiske grundfaktorer, som f.eks. aktiver, pålidelighed, vækst, indtjening og omsætning 18. Kreditrating: En vurdering fra en uafhængig (privat) instans af finansielle institutioner eller produkter 19. Nøgletal: Et tal der viser noget om noget, samfundsøkonomisk nøgletal er f.eks. BNP og ledighed, mens det i et erhvervsøkonomisk perspektiv kan være f.eks. afkastningsgrad eller overskudsgrad. Ontologi: Det, der inden for en videnskabelig tilgang opfattes som genstandsfeltet, og tillige måden genstandsfeltet opfattes på 20. Privat beredskab: En forening af banker, der står for at dække de første 35 mia. kr. som evt. nødstedte banker må lide 21. Rentabilitet: Er et erhvervsøkonomisk nøgletal, der benyttes til at se om noget er rentabelt eller profitabelt 22. Rentemarginal: Rentemarginalen er forskellen mellem et pengeinstituts gennemsnitlige udlånsrente og gennemsnitlige indlånsrente Videnskabsteori i samfundsvidenskaberne på tværs af fagkulturer og paradigmer s Fundamentals 19 Moody s rating 20 Videnskabsteori i samfundsvidenskaberne på tværs af fagkulturer og paradigmer s Økonomisk styring og virksomhedsstyring S\n15 Risikovægtede poster: Består af de risikovægtede aktiver og ikke-balanceførte poster, dvs. poster med kreditrisiko, aktierisiko, renterisiko, valutakursrisiko, råvarerisiko med videre 24. Solvens: Er et erhvervsøkonomisk nøgletal, der benyttes til at vise en virksomheds kreditværdighed. At være solvent betyder, at aktiverne overstiger passiverne. Lovens krav til bankerne er i øjeblikket 8 % Fionia Bank i dyb krise 15\n16 2. Kapitel - Metode I dette kapitel vil vi gennemgå vores overvejelser i forhold til, hvilken metode vi har valgt at benytte til besvarelse af projektets problemformulering. Metoden vil kunne bruges som en rød tråd hele projektet igennem, så det er muligt for læseren at følge vores metodiske valg. Først vil vi vise læseren en illustration af vores projektdesign, som sammen med en læsevejledning vil kunne anskueliggøre selve udformningen af projektet. Herefter vil vi gennemgå vores valg af videnskabsteoretisk retning, herunder de ontologiske og epistemologiske vinkler. Efterfølgende vil vi tydeliggøre vores valg af og brug af teori, ligesom vi vil komme ind på, hvilke overvejelser vi har gjort os i forhold til valg af empiri og analysemodeller. Endeligt vil vi løbende komme ind på de styrker og svagheder, der måtte ligge i vores kilder. 16\n17 2.1. Projektdesign 17\n18 2.2. Læsevejledning Kapitel 1: I dette kapitel finder læseren vores indledning, motivation, problemfelt samt problemformulering. Heri anskueliggøres Amagerbankens nuværende situation samt vores motivation for valg af en problemstilling, der er interessant for os. Derudover belyser vi en række problemstillinger, der har relevans for udarbejdelsen af vores projekt. Til slut uddybes vores problemformulering i forhold til vores måde at gribe problemet an på. Kapitel 2: Dette kapitel indeholder vores projektmetode og videnskabsteori. Vi præsenterer først vores videnskabsteori og begrundelsen for valg af denne. Ligeledes vil vi komme ind på, hvordan vores videnskabsteori kan benyttes i vores projekt. Derudover vil der være en begrundelse for valg af empiri og teori med dertilhørende kildekritik. Kapitel 3: Dette kapitel indeholder vores teoretiske baggrund. Her vil vi benytte teori om kreditrating, organisationsteori samt regnskabsanalyse. Kapitel 4: Vores fjerde kapitel er vores empiriske kapitel, hvor vi belyser den nuværende økonomiske situation i samfundet og forklarer hvorledes finanskrisen har påvirket finanssektoren og Amagerbanken specifikt. Derudover giver kapitlet en beskrivelse af de tiltag, som regeringen har indført, herunder bankpakker og selskabet Finansiel Stabilitet. Ligeledes vil vi kigge på empiri, som vedrører organisation og regnskab. Kapitel 5: I dette kapitel vil analysere vores empiri ud fra det teoretiske kapitel for at få en dybere forståelse af de data, vi har indsamlet og bearbejdet i kapitel 4. Derudover vil vi lave en analyse af både interne og eksterne faktorer, der til slut samles i en SWOT-analyse. 18\n19 Kapitel 6: I dette kapitel vil vi diskutere vores empiri i forhold til den gennemarbejdede teori samt diskutere på de analyser, vi har foretaget i kapitel 5. Hermed skulle vi gerne kunne tilnærme os en konklusion på vores problemformulering. Kapitel 7: I dette kapitel ønsker vi at konkludere på vores problemformulering og de resultater projektarbejdet har givet os. Kapitel 8: I dette kapitel vil vi komme med en perspektivering over Amagerbankens muligheder i fremtiden og derudover prøve at give et bud på, hvordan banken bør forholde sig mht. udlån, organisation med mere. Ligeledes vil vi komme ind på, hvordan et videre arbejde med emnet kunne tage sig ud. Kapitel 9: Litteraturliste over benyttet materiale Videnskabsteori Begrebet videnskabsteori kan ifølge Videnskabsteori i samfundsvidenskaberne på tværs af fagkulturer og paradigmer defineres som; et tværvidenskabeligt forsøg på at fremstille grundregler, grundlagsproblemer og gyldighedsproblemer i forskellige fag og discipliner 26. Gennem den videnskabelige teori kan det således anskueliggøres, hvad videnskab og forskning er og kan være. Det er essentielt at være opmærksom på vigtigheden af videnskabsteorien i projektarbejdet, da den reelt begrænser mulighederne for indsamling af data, idet vi må bevæge os indenfor den ontologi, som vi vælger at benytte. Det skal dog bemærkes, at denne begrænsning ikke skal ses som en spændetrøje, men snarere som en hjælp projektet igennem. Videnskabsteorien vil med andre ord kunne fungere som en rettesnor 26 Fuglsang m.fl. s. 8 19\n20 for hele projektet, hvorfor valget af videnskabsteori er meget interessant og relevant i selve projektarbejdet. Vi benytter os i dette projekt af logisk positivisme som videnskabsteori, og vil i de følgende afsnit komme ind på, hvad det har af betydning for vores projekt Logisk positivisme Den logiske positivisme er, ifølge den franske filosof og ophavsmand, Auguste Comte 27, det sidste af erkendelsens tre udviklingsstadier: 1. Den guddommelige indgriben. Et lynnedslag kan forklares med, at Gud har demonstreret sine kræfter, ved at lade det lyne. 2. Den metafysiske erkendelse. Et lynnedslag kan forklares med, at skjulte kræfter, som normalt ikke er synlige for mennesket, bliver gjort synlige gennem lynet. 3. Det positive erkendelsesstadium. Lynnedslaget forklares gennem de empiriske undersøgelser. Lynet skyldes en række fænomener, som f.eks. elektroniske ladninger, hvilket er målbart 28. I logisk positivisme gælder det således, at videnskaben er funderet empirisk 29. Et udsagn kan derfor kun være gyldigt, hvis det er baseret på empiri. Comte omtalte den logiske positivisme som et ideal for videnskaberne. Han mente, at det videnskabelige arbejde bør begrænses til arbejdet med fænomenernes positive fremtrædelse, altså de træk ved fænomenerne, som direkte lader sig iagttage og observere 30. For logisk positivisme er det skjulte dermed noget, der holdes adskilt fra det egentlige videnskabelige felt. Kun det, som er til at observere, kan danne grundlag for empirien og dermed er det kun det, som kan danne gyldig viden om sammenhænge i verden. Ifølge positivisterne, stammer al viden om virkeligheden fra tidligere sanseindtryk fra erfaringerne. Gennem induktion kan enkelte observationer føre positivisterne frem til en 27 Ibid. s Ibid. s Ibid. s Ibid. s\n21 slutning, hvormed fænomenernes adfærd danner love 31. Dette kan dog give visse problemer, såfremt der ikke er tilstrækkelig dokumentation for deduktionen. Heraf logisk positivismes induktionsproblem. Dette problem indbefatter en erkendelse af, at tidligere erfaringer ikke nødvendigvis siger noget om fremtiden Ontologi og epistemologi I logisk positivisme er ontologien dét, som den enkelte sanser. Dermed er det væsentligt, at der er noget, som kan sanses. Og logisk positivisme beskæftiger sig, som tidligere nævnt, kun om fysiske fænomener, der kan observeres 33. I vores projekt er genstandsfeltet Amagerbanken, og måden hvorpå vi vil indsamle data til at opnå erkendelse, er ved hjælp af statistisk materiale samt empiriske observationer. Epistemologi er måde hvorpå man opnår erkendelse. I logisk positivisme opnås den erkendelse ved hjælp af empiriske observationer, der benyttes til at verificere opstillede antagelser. Således vil kombinationen af de teoretiske udsagn og de empiriske sandhedsudsagn kunne begrunde, hvorfor udsagnene er sande Logisk positivisme i projektet Da vi bruger logisk positivisme, er det vigtigt, at vores metode er styret af Amagerbankens ontologi. Vi kigger derfor bl.a. på empirisk materiale som boligudbudsstatistik og på empiri om Amagerbanken. Denne induktive metode gør, at kun det, som kan observeres, er relevant for konklusionen. Hvis vi havde valgt at kigge på de underliggende strukturer og mekaniser, der påvirker den observerbare empiri, så ville vores videnskabsteoretiske retning have været kritisk realisme. Dette valg har haft betydning for vores problemformulering, hvor vores hovedfokus ligger på det umiddelbart observerbare, som f.eks. ledighed og boligudbud. Havde vi anvendt kritisk realisme, ville vi have fokuseret på f.eks. grådighed og tillid i finanssektoren. Selvom vi senere i projektet nævner, hvorledes det står til med 31 Ibid. s Ibid. s Ibid. s Ibid. s\n22 finanskrisen, så er dette på et observerbart grundlag, som tilegner sig den logiske positivisme. Vi kunne også have kigget på de mere underliggende strukturer i det dybe niveau i den kritiske realismes ontologi. Dette havde forudsat en analyse med hypoteser omkring, hvad der virkelig har forårsaget finanskrisen. F.eks. kunne vi have fokuseret på tilliden til den finansielle sektor eller lånekulturen. Vi ønsker ved hjælp af logisk positivisme, på baggrund af induktion, at verificere de i problemformuleringen opstillede antagelser om Amagerbankens nuværende situation. Dette er modsat kritisk rationalisme, hvor hovedfokus er, at falsificere de opstillede antagelser 35. Da vi ikke har adgang til fremtidige observationer, også kendt som induktionsproblemet, har vi ikke mulighed for at komme med nogen endegyldig konklusion. Vi kan derfor kun give rationelle slutninger funderet på empiriske og statistiske observationer, som allerede er foretaget Videnskabsteoretiske refleksioner Da vi også havde HA-krav at tage højde for, så har videnskabsteori om ikke været skubbet i baggrunden, så har videnskabsteorien ikke haft det altoverskyggende fokus. Denne disposition viser sig dog ikke, at have haft den store indflydelse på den måde vores projekt er endt ud. Problemet bunder i, at vi har udformet et projekt, der ikke specifikt lægger sig op ad én videnskabsteoretisk retning. I de første faster af projektarbejdet har vi koncentreret os om den kritiske realisme, men vi indså dog, at hovedfokus og interesse var på det empiriske niveau. Herved ville det blive svært at benytte en videnskabsteori, som også beskæftiger sig med det transcendentale niveau. Vi besluttede os der for, at begrænse og foretog derfor et naturligt skifte fra kritisk realisme til logisk positivisme.. Vi har således valgt at skifte til den logiske positivisme, der ligesom vores projekt har det primære fokus på de empiriske observationer. Vi kunne måske med fordel have benyttet os af to forskellige videnskabsteoretiske retninger, men på den måde som vores 35 Ibid. s Ibid. s\n23 projekt forløb, viste dette sig ikke at være en mulighed. Vi mener dog stadig, at logisk positivisme er den rettesnor, som videnskabsteorien bør være i bestræbelserne på bedst muligt, at besvare problemformuleringen Overvejelser omkring teori, empiri og analyser For at kunne besvare vores problemformulering har vi valgt at benytte os af en række teorier og analyseværktøjer. Vi har således valgt at benytte os af teorier omkring kreditratingen, da denne i høj grad afspejler, i hvilken situation en given finansiel institution i øjeblikket befinder sig. Til at forklare hvad kreditrating egentlig er, vil vi benytte Moody s egne definitioner. Vi vælger at benytte ratingen hos Moody s og ikke fra et andet bureau, da Moody s er det bureau, som Amagerbanken selv refererer til. Moody s er et af verdens største ratingbureauer, og må derfor anses som værende en pålidelig kilde. Vi vil desuden benytte teorier om organisationsformer for derved at kunne vurdere, hvorvidt Amagerbankens organisation er optimalt struktureret. Vi har i denne forbindelse benyttet os af to bøger: Organisation af Kjær m.fl. udgivet af forlaget Trojka, der har en lang tradition for publicering af undervisningsmateriale og Organisationsteori Struktur, kultur, processer af Bakka m.fl. udgivet af Handelshøjskolens forlag. Begge kilder ser vi således som værende gyldige. For at kunne undersøge de mulige årsager til Amagerbankens nuværende situation har vi vurderet, at det er nødvendigt at se nærmere på Amagerbankens omverden og dermed de forskellige parter, som banken kan blive påvirket af, både direkte og indirekte. Til dette formål har vi valgt at benytte os af interessentmodellen, også kaldet koalitionsmodellen 37. Denne viser, hvilke kræfter i omverdenen, Amagerbanken kan have en fordel af at have tætte forbindelser med. Denne teori er også fra bogen Organisation af Kjær m.fl. Eftersom vores videnskabsteori kun tillader os at se på de observerbare lag i Amagerbankens organisation, vil vi i projektet ikke komme ind på Amagerbankens kultur. 37 Kjær m.fl. s\n24 Til at beskrive hvordan en SWOT-analyse kan anvendes, samt hvilke faktorer en sådan analyse indebærer, og hvorledes man fastsætter og vurderer, hvad indholdet i analysen skal være, har vi brugt International markedsføring af Andersen m.fl. Denne bog er ligesom ovenstående fra forlaget Trojka og dermed anser vi ligeledes denne for at være gyldig. Bogen er brugt som understøttelse til hjemmesiden: 38. Denne hjemmeside er administreret af instituttet for ledelse på Århus Universitet og må derfor anses som pålidelig. Da vi ønsker at undersøge, hvorfor det de seneste år er gået mindre godt for Amagerbanken, vil vi lave en regnskabsanalyse. Denne regnskabsanalyse vil vi udarbejde med udgangspunkt i offentligt tilgængelige årsregnskaber fra Amagerbanken for årene Denne periode er valgt, idet vi ønsker at kunne se, om der har været tegn på nedgang allerede inden den internationale finanskrise blev aktuel. Da Amagerbanken ønsker at fremstå så godt som muligt, og derved ønsker at fremhæve de positive ting, kan vi ikke med sikkerhed sige, at denne kilde er 100 % gyldig. Dog antager vi ikke, at Amagerbanken på nogen måde kommer med usandheder. Når vi finder det interessant at lave en regnskabsanalyse, skyldes det et ønske om at se, hvordan Amagerbanken har udviklet sig rent økonomisk. Regnskaberne vil formentlig kunne vise os, hvilke omstændigheder der ligger til grund for Amagerbankens nuværende økonomiske situation. Vi vil i regnskabsanalysen hovedsageligt have fokus på størrelserne af indlån, udlån, rentabilitet og solvens 39. Vi vil desuden lave en sammenligning af udvalgte regnskabsposter og nøgletal med Sydbank. Vi har valgt Sydbank, idet denne også har et vist præg af at være en lokal bank, men til forskel fra Amagerbanken har den fokus på andre kerneområder. Det vil derfor være interessant at se, hvorvidt den finansielle krise har påvirket de to bankers regnskaber ligeligt, eller om bankernes respektive investeringer har haft afgørende indflydelse på resultaterne. 38 Uddybning af hjemmeside: Model - fra ekstern og intern analyse til strategiudviklingen 39 Holm-Rasmussen m.fl. s\n25 I vores projekt vil vi hermed bruge regnskabsanalysen som et værktøj til vores analyse af Amagerbanken. Denne analyseform er beskrevet ud fra bogen Økonomisk styring og virksomhedsanalyse i et markedsorienteret perspektiv, der er skrevet af Holm- Rasmussen m.fl. Bogen er fra forlaget Academica, der er en del af Gyldendal Akademisk A/S. Vi vurderer, at denne kilde har en høj gyldighed. Til at udarbejde en beskrivelse af Amagerbanken, hvad angår organisation, kunder og historie, har vi brugt Amagerbankens egen hjemmeside. Vi mener, at denne beskriver Amagerbankens egentlige visioner og fokuspunkter, og den bør derfor give et reelt billede af, hvad der faktisk foregår i banken, og hvordan bankens historie har været. Ligesom det er tilfældet med årsrapporten, så ønsker Amagerbanken på deres hjemmeside at fremstå så positivt som muligt. Derfor er denne kilde måske ikke 100 % valid. Den vil dog være tilfredsstillende til det, som vi skal bruge den til. Til at se på Amagerbankens kreditrating, vil vi se på den rating, som de har publiceret på deres egen hjemmeside og efterfølgende give nogle bud på, hvad en given rating kan have af betydning for en bank. Dette vil vi gøre, fordi det synes relevant at analysere, hvorledes Amagerbanken kan agere på nuværende tidspunkt. Disse informationer er hentet fra deres egen hjemmeside, men bakket op af eksterne artikler, og derfor må gyldigheden anses som værende god. Vi vil i projektet beskrive bankpakkerne, fordi disse i øjeblikket er en vigtig del af den finansielle sektor. Til at beskrive disse vil vi kigge på et uddrag fra en af de deltagende banker, nemlig Totalbanken. Det kunne egentlig have været et uddrag fra en hvilken som helst deltagende bank, da det, som der står i uddraget, er objektive referencer til krav, omkostninger og des lige. Derfor anser vi også denne kilde som valid. Til at se på bankerne generelt vil vi kigge på en rapport udarbejdet af Finansforbundet. Dette gøres for at se på, hvilken rolle banker spiller i samfundet. Dette er relevant givet de nuværende konjunkturer, og det kunne derfor være, at bankernes nuværende situation kan have en afsmittende effekt på resten af samfundet. Da det er en rapport udarbejdet af bankernes brancheorganisation, så har denne måske ikke maksimal gyldighed, men alligevel er den tilfredsstillende, i det omfang vi benytter den til. 25\n26 Vi har endvidere valgt at benytte os af en organisationsanalyse til at se nærmere på Amagerbankens struktur ved hjælp af bankens organisationsdiagram, som vi har hentet på deres egen hjemmeside. Dette vil kunne give os et indblik i, hvordan beslutningerne træffes i organisationen, om der er lange kommandoveje og om de er forandringsparate. I vores organisationsanalyse vil vi ligeledes se nærmere på Amagerbankens processer. Regnskabsanalysen af Amagerbanken vil tage udgangspunkt i regnskabstal fra de seneste tre år og vil bestå af følgende hovedpunkter, der skal indgå i en samlet erhvervsøkonomisk analyse af Amagerbanken: Rentabilitet Indekstal Solvens da det er vigtigt at se, om banken overhovedet er rentabel. for at illustrere, hvorledes udviklingen i nøgletallene har været. da dette har en stor indflydelse på, om Amagerbanken kan få del i bankpakke 2. I forbindelse med en rentabilitetsanalyse skal bl.a. de to nøgletal: afkastningsgrad og overskudsgrad udregnes. Begge nøgletal indeholder posten: resultat af primær drift da de begge beskæftiger sig med virksomhedens primære aktiviteter. Den kommende analyse baseres på en finansiel virksomhed, og det har derfor været nødvendigt at definere denne nøgletalspost ud fra en sammenfatning af de regnskabsposter, som, vi logisk skønner, kan henføres til den primære drift. En opgørelse af denne kan derfor findes i udpenslet form i bilag 1. Tilsvarende har det været nødvendigt at sammenlægge to poster i resultatopgørelsen for at opnå nøgletalsposten omsætning til brug for udregning af nøgletallet overskudsgrad 40. Posten finansielle omkostninger til brug for beregning af nøgletallet fremmedkapitalens forrentning, udgøres normalt af renteomkostninger og lignende i forbindelse med analyse af ikke-finansielle virksomheder. Eftersom vi netop har med en finansiel virksomhed at gøre, har det vist sig nødvendigt at redefinere, hvad der kendetegner begrebet finansielle omkostninger. Til brug for beregning af fremmedkapitalens forrentning har vi valgt at definere posten finansielle omkostninger, som summen af 40 Se bilag 1 26\n27 kursreguleringer og de renteudgifter, der kan henføres til gæld hos diverse centralbanker. Rentabilitetens øvrige nøgletal indeholder ikke regnskabsposter, der behøver sammenfatning eller redefinering, men kun poster der kan læses direkte af årsregnskabet. I et afsnit om indekstal vil vi koncentrere os om at belyse udviklingen i egenkapital, årsresultat, nedskrivninger på udlån, udlån og indlån i form af indekstal for de sidste tre år. Vi vil undersøge solvensen, da Amagerbanken står overfor et solvenskrav for at kunne få del i bankpakke 2. Ligeledes fordi der yderligere er nogle generelle krav til banker, idet de skal have en vis procentdel af deres kapital, som ikke er udlånt. Vi vil derfor undersøge Amagerbankens solvens, og hvorfor den evt. er faldet så meget, som den er. De nævnte analyser vil vi efterfølgende sammenholde i en delkonklusion over, hvilke svagheder og styrker, der ligger internt i Amagerbanken. Det er således også disse forhold, som Amagerbanken har en mulighed for at påvirke direkte. Efter at have set på Amagerbankens interne forhold vil vi se nærmere på de eksterne forhold. De eksterne faktorer har Amagerbanken ikke mulighed for at påvirke i samme grad som de interne til trods for, at disse kan have langt større påvirkning på Amagerbankens situation. Til den empiriske samfundsbeskrivelse har vi valgt at benytte to nøgletal; ledighed og boligpriser. Dette skyldes, at det må antages, at et af Amagerbankens kerneområder er udlån til forskellige aktører både privat og erhverv. Derfor er det interessant at se på, hvordan udviklingen i boligpriserne har været, da det er heri, Amagerbanken har sikkerhed for sine penge. Ledigheden er relevant at inddrage, da det kan være svært for folk, som mister deres job, at efterkomme deres forpligtelser overfor Amagerbanken. Vi mener ikke, at det vil være væsentligt, at vi forholder os til øvrige økonomiske nøgletal, som f.eks. inflation. Dette skyldes, at vi ikke antager, at inflationen kan have været en medvirkende faktor i Amagerbankens nuværende situation, eftersom det er et nøgletal, som påvirker alle lige. 27\n28 Ledighedstallene er fundet på Danmarks Statistiks hjemmeside 41, hvilket skyldes, at de er den officielle udbyder af statistiske nøgletal, og derfor har maksimal gyldighed. Det mest fordelagtige ville være, såfremt det var muligt, at se på en demografisk opdelt ledighed, så man kunne se på ledigheden på Amager, da det er her Amagerbanken, som tidligere nævnt, har en stor del af deres aktiviteter. Dette har dog ikke vist sig at være muligt og derfor bliver vi nødt til at antage, at ledigheden på Amager nogenlunde ligner ledigheden i resten af landet. Til at se på udviklingen i boligpriserne har vi benyttet statistikker fra Realkreditrådet, som også har en udmærket gyldighed. Det er her ikke muligt at se på prisudviklingen for Amager generelt, men derimod for Kastrup, som jo er en del af Amager og derfor er det relevant at se på denne. Den udvalgte periode er valgt ud fra en antagelse om, at det nogenlunde var her finanskrisen startede, altså perioden fra starten af 2007 til og med i dag. Til afsnittet om vismændenes varslinger har vi valgt at foretage en komparativ analyse. Ved at se på deres rapport fra 2007 ønsker vi at sammenligne deres forudsigelser fra 2007 med de samme angående Dette er relevant for vores ønske om at kunne afgøre, om selv nogle af de førende økonomer har haft mulighed for at forudsige den finansielle krise. For at se om disse forudsigelser har holdt stik, vil vi se nærmere på deres rapport fra efteråret Rapporten fra vismændene er et udtryk for deres subjektive mening, men alligevel anser vi, at rapportens pålidelighed er høj, da den er udfærdiget af førende danske økonomer. Når både Amagerbankens omverdensforhold og påvirkningerne fra de eksterne interessenter er analyseret, vil vi samle disse i en delkonklusion. Hermed kan vi danne os et overblik over Amagerbankens muligheder og trusler. Til slut vil vi samle vores delkonklusioner om Amagerbankens styrker og svagheder, muligheder og trusler i en SWOT-analyse. Sammenfatningen af den interne og den eksterne analyse vil vi forhåbentlig kunne give os et mere overordnet indblik i, hvorfor Amagerbanken er havnet i deres nuværende situation\n29 På baggrund af vores SWOT-analyse vil vi søge at konkludere på, hvilke faktorer som har haft betydning for, at Amagerbanken er kommet i den nuværende noget ustabile situation. Det vil således også være på denne baggrund, at vi efterfølgende vil kunne komme med vores bud på, hvorvidt Amagerbanken kan reddes. Derudover har vi benyttet os af artikler fra en række online aviser. Disse online medier er en samling af generelt ansete nyhedsformidlere, som bl.a. epn.dk, business.dk, dr.dk og politiken.dk. Vi kan selvfølgelig ikke være sikre på, hvilke motiver afsenderne har haft, men vi betragter dog disse kilder som værende valide. 29\n30 3. Kapitel Teori I dette kapitel vil vi gennemgå nogle forskellige teorier, heriblandt organisationsanalyse og regnskabsanalyse. Vi vil således introducere en række begreber, som senere skal danne baggrund for vores analyse af Amagerbanken Kreditrating Moody s er et af mange kreditratingbureauer 42. Deres vurderinger giver bl.a. udtryk for den finansielle styrke og sundhed hos forskellige givne finansielle institutioner. I kreditratingen er det ikke kun den nuværende finansielle styrke, der bliver vurderet, men også faktorer, der med stor sandsynlighed kan influere institutionerne på lang sigt. Heraf kan nævnes samfundsøkonomi og offentlig regulering. Den overordnede finansielle styrke inddeles i fem hovedkategorier 43 : A: Banker med en A-rating udviser meget god finansiel styrke. Typisk er dette institutioner, der har en stor værdi, en stærk franchise, et meget godt solidt økonomisk fundament og forudsigelige og stabile økonomiske omgivelser. B: Banker med en B-rating udviser god finansiel styrke. Typisk er dette institutioner, som har en stor værdi, en stærk franchise, gode økonomiske fundamentals og forudsigelige og stabile økonomiske omgivelser. C: Banker med en C-rating udviser tilfredsstillende finansiel styrke. Typisk er dette institutioner med et mindre, men stadig værdifuldt franchise. Disse banker vil enten udvise acceptable økonomiske fundamentals i forudsigelige og stabile økonomiske omgivelser eller gode fundamentals i mindre forudsigelige og ustabile økonomiske omgivelser. D: Banker med en D-rating udviser moderat finansiel styrke og kan til tider have brug for udefrakommende kapital. Sådanne institutioner kan være hæmmet af følgende faktorer: En svag franchise, finansielle fundamentals, der er utilfredsstillende eller mindre forudsigelige og ustabile økonomiske omgivelser. 42 Moody s Rating Long-Term Obligations Ratings 43 Ibid. 30\n31 E: Banker med en rating på E udviser en lille finansiel styrke med en stor sandsynlighed for at skulle bruge udefrakommende kapital eller hjælp. Sådanne institutioner kan være hæmmet af følgende faktorer: en svag franchise, finansielle fundamentals, der er utilfredsstillende eller mindre forudsigelig, og ustabile økonomiske omgivelser. Endvidere findes der, inden for de forskellige kategorier, en række underkategorier, der vurderes som enten plus (+) eller minus (-). Dette gøres for at kunne adskille, hvor de forskellige banker ligger indenfor den enkelte kategori. To banker med en B-rating kan således godt have forskellige vurderinger. Da det er indenfor den enkelte kategori, så betyder dette, at en A- rating stadig er bedre end en B+ rating 44. Derudover bliver det i forbindelse med kreditrating også vurderet, hvilke muligheder bankerne har for at kunne betale deres langfristede og kortfristede gæld Organisation For at kunne beskrive en organisation, er det vigtigt at definere, hvad begreberne virksomhed og organisation dækker over. En organisation kendetegnes ved at være en samling mennesker, som interagerer sammen med hinanden med et fælles mål. Endvidere kendetegnes organisationen ved, at medlemmerne opfatter sig selv som en organisation 45. En virksomhed kendetegnes ved, at have samme egenskaber som en organisation, men ligeledes kan den kendetegnes ved at have sin økonomiske overlevelse som hovedformål Organisationsformer De fleste virksomheder beskriver den formelle struktur i organisationen illustrativt ved hjælp af et organisationsdiagram 47. I de klassiske organisationsteorier beskrives den formelle struktur således både horisontalt og vertikalt, som illustreret i figur 1 48 : 44 Ibid. 45 Kjær m.fl. s Ibid. s Ibid. s\n32 Figur 1: Horisontal og vertikal arbejdsdeling 49 Den vertikale arbejdsdeling beskriver fordelingen af ledelsesansvaret 50. Det er således hér, virksomhedens hierarki kan anskues. Den vertikale arbejdsdeling bliver normalt inddelt efter et af de følgende tre principper: Linieprincippet: Hver medarbejder har én overordnet. Ansvaret går i en lige linje ned i organisationen. Dette giver en klar definition af, hvor ansvaret er placeret 51. Til trods for, at linjeprincippet giver en sikkerhed for, at medarbejderne ikke modtager modstridende informationer, kan princippet samtidig have den ulempe, at kommunikationsvejene kan være meget tunge. Medarbejderne kan reelt have svært ved at samarbejde på tværs af organisationens afdelinger 52. Således kan det også være vanskeligt at udnytte specialister. Liniestabsprincippet: Minder om linjeprincippet, men foruden de enkelte afdelinger, så er der også stabsfunktioner, som varetager særlige hjælpefunktioner oftest er det 48 Ibid. s Ibid. s. 246, fig Ibid. s Ibid. s Ibid. s\n33 mere sekundære funktioner, som ikke vedrører det direkte salg 53. Et eksempel på en stabsfunktion kan være en IT-afdeling, som skal give support til hele virksomheden. Stabenes placering i hierarkiet afhænger meget af, hvilken funktion, de udfylder 54. Hvis der er tale om viden, som kan gavne hele organisationen, placeres de oftest øverst, lige under direktøren. Stabsfunktioner: Stabsfunktionerne illustreres ofte med en cirkel, mens de øvrige afdelinger er firkantede 55 som i eksemplet i figur 1. Kombinationen af linje og stabe kan desværre betyde, at den ellers så klare ansvarsplacering vanskeliggøres 56. Det funktionelle princip: Det funktionelle princip skal ikke forveksles med funktionsprincippet, som vi vil komme nærmere ind på nedenfor. Princippet kendetegnes ved, at medarbejderne har flere overordnede 57. Princippet bygger på Taylor og den videnskabelige skole. Hver afdelingsleder har sit specialområde, og råder i samarbejde med de øvrige ledere over de medarbejdere, som er til rådighed. Det kan således være svært at definere et klart ansvar, og medarbejderne vil kunne risikere at blive forvirrede over eventuelle modstridende ordrer 58. Den horisontale arbejdsdeling beskriver fordelingen af opgaver på tværs af afdelinger 59. I denne form for arbejdsdeling tales der om følgende to hovedprincipper: Funktionsprincippet: Med funktionsprincippet fordeles arbejdsopgaverne, så hver afdeling har sine egne opgaver 60. Således skal alle opgaver omhandlende indkøb varetages af indkøbsafdelingen. Herved udnyttes både stordriftsfordele og arbejdet kan standardiseres. Et problem ved funktionsprincippet kan være, at afdelingerne snarere arbejder for afdelingens succes end for hele virksomheden 61 suboptimering. 53 Ibid. s Ibid. s Ibid. s Ibid. s Ibid. s Ibid. s Ibid. s Ibid. s Ibid. s\n34 Objektprincippet: Med objektprincippet fordeles arbejdet efter sine objekter. Hver afdeling kan således fokusere på en enkelt varegruppe, kundegruppe eller et marked 62. For en produktionsvirksomhed kan hver afdeling således hver for sig stå for indkøb, produktion med videre. Objektprincippet kræver normalt flere ressourcer, da det ikke er muligt at udnytte stordriftsfordele. Til gengæld er det lettere at opstille klare mål 63. Foruden fokus på arbejdsdelingen i organisationen, kan virksomhedens organisationsdiagram også fortælle om ledernes kontrolspænd, såvel som kommandovejene og kommunikationen i virksomheden. Kontrolspænd: Den enkelte leders kontrolspænd findes ved at se på antallet af medarbejdere (eller afdelinger), vedkommende har under sig 64. Af figur 1 fremgår det således, at den øverste leder har et kontrolspænd på tre, idet der er tre afdelinger under den øverste firkant. Havde vi derimod set på et diagram over en virksomhed, som benyttede linjestabsprincippet, og der f.eks. var placeret en stab umiddelbart under direktøren, ville direktørens kontrolspænd nu være på fire. Det kan være svært at afgøre, hvad der er et ideelt kontrolspænd, da det bl.a. afhænger af, hvor komplekse lederens opgaver er 65. Henri Fayol 66 har imidlertid defineret en begrænsning på maksimalt 10 medarbejdere under hver leder. Antal niveauer: Antallet af niveauer i organisationen viser, hvor dyb organisationen reelt er. hermed skal forstås, hvor langt der er fra den øverste chef på niveau 0 til den menige medarbejder nederst i organisationen 67. Dette giver således mulighed for at analysere længden af kommandovejene. Ser vi igen på figur 1, fremgår det, at der er sammenlagt fire niveauer; niveau 0, niveau 1, niveau 2 og niveau Ibid. s Ibid. s Ibid. s Ibid. s Ibid. s Ibid. s\n35 Eftersom de enkelte stabe kun betragtes som støttefunktioner til selve organisationen, medregnes disse normalt ikke i de almindelige niveauer. De har dog alt andet lige en betydning for den nærmeste overordnede og dermed for hierarkiet i virksomheden. Generelt kan det siges, at lille kontrolspænd medfører, at en virksomhed må have flere niveauer, mens et stort kontrolspænd giver en mere flad organisationsstruktur med færre niveauer 68. Begge scenarier kan have sine fordele og ikke mindst ulemper, da lange kommunikationslinjer giver risiko for misforståelser, mens en meget flad organisationsstruktur kan betyde, at lederen kan miste sit overblik Organisationen som et system For at kunne forstå en virksomheds organisation, er det vigtigt at være opmærksom på systemet inde i organisationen. Dette system består af elementer, der kan relatere sig til hinanden og har en grænse mod omverdenen. For elementerne gælder det endvidere, at de er indbyrdes afhængige af hinanden. Desuden modtager systemet input og afgiver output 69. Moderne organisationsteorier ser organisationen som et åbent system, der er afhængigt af det omliggende miljø, nemlig omverdenen. Ud fra sit input vil systemet skabe et output. Derfor vil der også ske en påvirkning internt i virksomheden, hvis der sker forandringer i omverdenen. 68 Ibid. s Ibid. s\n36 Figur 2 - Organisationen betragtet som et åbent system 70 Organisationen vil hermed løbende tilpasse sig, ligesom organisationen kan søge at påvirke andre systemer 71. Organisationen kan altså agere ud fra en ydrestyring, ligesom den selv kan være ydrestyrende 72. Organisationen kan således betragtes som et åbent system bestående af tre delsystemer (elementer), som det fremgår af figur 2. Disse kan ligeledes inddeles i delsystemer Struktur En organisations struktur kendetegnes ved, at være et formelt værktøj for den øverste ledelse 73. Det er således hér, ledelsens arbejde i forhold til organisationsplaner, stillingsbeskrivelser og forretningsgange hører til. Dette delsystem dækker med andre ord bl.a. over spørgsmålene: Hvem har ansvaret?, Hvem opstiller mål og strategier? og Hvordan fordeles opgaverne?. 70 Ibid. s. 21, fig Ibid. s Ibid. s Ibid. s\n37 Processer Delsystemet processer udgør selve organisationens kerne og sikrer, at virksomheden opnår de ønskede resultater. Processerne kan dog blive påvirket af både strukturen og kulturen. Strukturens opbygning skaber selve rammerne for processernes succes, mens kulturen sikrer at organisationen skaber mening gennemarbejdet Interessentmodellen For enhver organisation gælder det, at den er omgivet af en (mere eller mindre uendelig) række parter, som alle har en eller anden form for samarbejde med og afhængighed af organisationen. Parterne har således interesser i virksomheden og omtales derfor ofte som interessenter 75. Virksomhedens omverden afhænger naturligvis af flere faktorer som f.eks. branche, størrelse og lignende. Fælles kan det dog siges, at mellem hver interessent og virksomheden ligger en mindre model over belønning/bidrag 76. Denne viser, hvordan den enkelte interessent får noget ud af sit bidrag til virksomheden, hvad end der er tale om en ydelse i form af udført arbejde (løn), køb af aktier/investering (afkast) eller andet. Interessenterne kan således have både modstridende og sammenfaldende interesser 77 kunden vil have billige varer, medarbejderen vil have høj løn og det er derfor vigtigt for virksomheden at kunne skabe en balance mellem de forskellige interessenters interesser, samtidig med at der holdes fokus på det fælles mål at virksomheden overlever. Virksomhedens interessenter kan bl.a. dække over konkurrenter, kunder, myndigheder, medarbejdere og ledelse. Fælles for disse er, at de er en del af virksomhedens nære miljø 78 og dermed er der tale om interessenter, som virksomheden har nærmere relationer til, og således også har mulighed for at påvirke. 74 Ibid. s Ibid. s Ibid. s Holm-Rasmussen m.fl. s Kjær m.fl. s\n38 Omverdenen kan dog også dække over interessenter i virksomhedens fjernmiljø, som f.eks. lovgivning, politik, medier 79 og faglige organisationer 80. Der er således her tale om interessenter, der kan gå ind og påvirke interessenter i virksomhedens nærmiljø. Modsat nærmiljøet har organisationen ikke et gensidigt afhængighedsforhold til disse interessenter. Der kan ske påvirkninger begge veje, men overordnet set vil der kun være tale om påvirkninger gennem nærmiljøet 81. Relationerne mellem en organisation og dens omverden kan illustreres i figur 3: 79 Ibid. s Ibid. s Ibid. s\n39 Figur 3 Åbent, miljøafhængigt system Regnskab Det formelle regnskab udarbejdes med henblik på at yde information til de interessenter, der har allokeret ressourcer til virksomheden, eller påtænker at gøre det 83. Interessenterne kan her tænkes at være både ansatte, kunder, leverandører, långivere, nuværende og potentielle investorer, andre virksomheder m.fl., men oplysningerne 82 Ibid. s. 25, fig Elling s


Ibiza - Budget-venlige Overnatning, hoteller, Vandrerhjem, moteller, lejligheder i Ibiza \n144 hoteller, moteller, vandrehjem i Ibiza 2018\nOvernatning i Ibiza i kategori: Budget-venlige 2018\nTorrent Bay Club ligger blot 100 m fra den smukke strand Port des Torrent og 5 km fra San Antonio. Der tilbydes en udendørs pool for voksne samt et udendørs børnebassin, og de lyse lejligheder har alle aircondition og egen balkon. Samtlige lejligheder på Torrent Bay har stilfuld indretning og flisegulv, samt opholdsom... Se flere detaljer »\nOccidental Ibiza (tidligere Barceló Pueblo Ibiza) ligger kun 350 m fra Port d'es Torrent Strand. Det har 3 udendørs swimmingpools, et børnebassin og en buffetrestaurant. Værelserne har alle aircondition, fladskærms-tv, minibar og eget badeværelse med hårtørrer. De omfatter desuden gratis WiFi. Buffetrestauranten på O... Se flere detaljer »\nDu bedes give Aparthotel Nereida besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Licensnr.: HPM-2584. ... Se flere detaljer »\nBahia de San Antonio-lejlighederne ligger 200 m fra stranden i San Antonio-bugten på Ibiza. Der er sæsonåben udendørs swimmingpool, gratis wi-fi på de fælles områder og lejligheder med aircondition med havudsigt. Disse moderne lejligheder har egen balkon og opholdsstue med sovesofa, værdiboks og fladskærms-tv med sate... Se flere detaljer »\nApartamentos Alba ligger kun 20 m fra stranden ved Punta Xinxó og 4 km fra San Antonio, og der bydes på udendørs voksen- og børnepool, solterrasse og gratis WiFi. Lejlighederne har enkel indretning og møbleret balkon med havudsigt. Der er stue med sofa, værdiboks, tv, spiseplads og tekøkken. Samtlige værelser har des... Se flere detaljer »\nApartamentos Zodiac ligger ved San Antonio-bugten på Ibiza, i kort gåafstand fra stranden. Komplekset er omgivet af en have og har udendørs swimmingpool med liggestole samt gratis wi-fi. Disse familiedrevne lejligheder ligger 25 minutters gang fra San Antonios bymidte. Fra busstoppestedet Pinet, som ligger tæt på lejl... Se flere detaljer »\nPrisen på 1 -stjernet hotel i Ibiza er omkring: 62 USD 47 GBP 54 EURO 430 CNY 4,042 RUB\nPrisen på 2 -stjernet hotel i Ibiza er omkring: 70 USD 54 GBP 61 EURO 484 CNY 4,554 RUB\nPrisen på 3 -stjernet hotel i Ibiza er omkring: 93 USD 71 GBP 81 EURO 644 CNY 6,059 RUB\nPrisen på 4 -stjernet hotel i Ibiza er omkring: 136 USD 104 GBP 118 EURO 942 CNY 8,868 RUB\nPrisen på 5 -stjernet hotel i Ibiza er omkring: 288 USD 221 GBP 251 EURO 2,001 CNY 18,828 RUB


Forfatterne folder sig ud på Gentofte Bogmesse - Villabyerne\nMerete Pryds Helle er på Biblioteksscenen kl. 16.15.\nForfatterne folder sig ud på Gentofte Bogmesse\nLørdag 18. marts står den på Hovedbiblioteket blandt andet på levende litteratur, forfattersamtaler, forlagsstande og madboder med smagsprøver\nNår Gentofte Hovedbibliotek slår dørene op for årets bogmesse lørdag 18. marts kl. 10-17, er det med et tætpakket program fuld af aktuelle forfattere.\nDer bydes velkommen med gratis croissanter til de fremmødte klokken 10, og allerede et kvarter efter indtager Christina Hesselholdt Øregårdssalen, hvor hun vil fortælle om sin roman 'Vivian', der netop er blevet nomineret til Nordisk Råds Litteraturpris.\nProgrammet er fuld af kvalitetslitteratur og prisnominerede forfattere, hvor bl.a. Merete Pryds Helle kommer og fortæller om sin roman 'Folkets skønhed', der har vundet både Politikens Litteraturpris og De gyldne laurbær.\nFå signeret bogkøbet\nVed Gentofte Bogmesse kan man også møde de nominerede til Læsernes Bogpris og bestemme sig for, hvor man skal sætte sin stemme. De nominerede spænder over poesi, faglitteratur, romaner, krimi og noter fra eftertiden.\nDagen igennem kan man ose i standene for små og store forlag – fra Gyldendal og Lindhardt og Ringhof til det mindre Batzers forlag. Måske gøre et kup og få signeret bøgerne af de deltagende forfattere.\nSom noget nyt kan man høre om processen fra manus til bog, når en forlagsredaktør fortæller om en romans tilblivelse.\nKom forbi madboderne og få en smagsprøve – blandt andet hos 'Mæt på budget', der hjælper med at udnytte rester og råvarer fuldt ud, så man kan leve billigt og begrænse madspild i hverdagen. Man kan vinde et udvalg af nye og aktuelle bøger på standen for Læsernes Bogpris og bytte sine gamle bøger til nye, spændende læseoplevelser i den populære bogbyttebørs.\nDet er gratis at deltage, og man kan ikke tilmelde sig arrangementerne. jesl\n10.15-11.00: Olav Hergel: Punktum\n11.00-11.45: Mille Dinesen: Min egen vej\n11.45-12.30: Charlotte Langkilde: Oluffa\n12.30-13.15: Peter Øvig Knudsen: BZ\n13.15-14.00: Dorthe Nors: Spejl, skulder, blink\n14.00-14.45: Daniel Dencik: Grand Danois\n14.45-15.30: Malene Sølvsten: Ravnenes hvisken\n15.30-16.15: Jens Christian Grøndahl: Tit er jeg glad\n16.15-17.00: Merete Pryds Helle: Folkets skønhed\n10.30-11.15: Christina Hesselholdt: Vivian\n11.15-12.00: Abdel Aziz Mahmoud: Hvor taler du flot dansk!\n12.00-12.45: Søren Ulrik Thomsen: En hårnål klemt inde bag panelet\n12.45-13.30: Jørn Brøndal: Det sorte USA\n13.30-14.15: Foredrag om processen fra manus til bog\n14.15-15.00: Mich Vraa: Haabet\n15.00-15.45: Thomas Rydahl: De savnede\nSøren Ulrik Thomsen er i Øregårdssalen kl. 12.\nAbdel Aziz Mahmoud er i Øregårdssalen kl. 11.15\nJens Christian Grøndahl er på Biblioteksscenen kl. 15.30.


Dansker i Tyskland: Christine Brix - Magisterbladet\nArbejder i Social Media-afdelingen ved Zalando i Berlin, der driver onlinehandel i en række europæiske lande. Er uddannet cand.it. fra Aarhus Universitet og markedsføringsøkonom fra Erhvervsakademi Aarhus\n“Jeg fandt jobbet, mere eller mindre samtidig med at jeg afleverede speciale. Jeg så opslaget på en dansk jobportal og sendte straks en ansøgning af sted. Da jeg blev ringet op efter samtalen, lød beskeden, at jobbet var mit, hvis jeg kunne starte med det samme”.\nSkal man beherske tysk for at kaste sig ud i et job i Tyskland?\n“På kommunekontoret og ved skattemyndighederne kan de ikke et ord engelsk, så i det civile liv har man brug for at kunne noget tysk – måske er det en undtagelse her i Berlin. Men Zalando er en international koncern, så på jobbet taler vi kun engelsk”.\nHvilke kulturforskelle mærker man i forhold til det danske arbejdsmarked?\n“Her er en anden ledelsesstil, der er markant mere hierarkisk. I Danmark får man desuden mere feedback – ikke mindst positiv feedback. Hvis man ikke får tilbagemeldinger her, er det, fordi ens indsats er i orden. Desuden forekommer det mig, at arbejdsmoralen er højere her i Tyskland, hvilket bl.a. afspejler sig i minimum en 40-timers arbejdsuge og ikke noget med tidligt fri om fredagen”.\nHvad er din fornemmelse af lønniveauet?\n“Man skal ikke tage herned – i hvert fald ikke til Berlin – for at skabe den store karriere og tjene kassen, men for at udvide sin horisont og få en helt anden type erfaring, hvor man lærer at arbejde med folk med mange forskellige faglige, nationale og sociale baggrunde”.\nVil du anbefale andre danskere at afprøve det tyske arbejdsmarked?\n“Generelt kan jeg kun anbefale især nyuddannede danske akademikere at prøve sig selv af i udlandet. Det giver en uvurderlig erfaring, og på trods af de markante forskelle er det jo et naboland, vi taler om. Jeg formoder, at det trods alt er nemmere her i Tyskland end at dumpe ind på det spanske arbejdsmarked. Eller det russiske for den sags skyld“.


Danskerne får mindre i pension end de tror\nSådan virker et cashbackkort\naf martinlinde | nov 30, 2018 | Pension\nDet ville være rigtig ærgerligt, hvis man går og spare op til den helt store pensionsopsparing, men når dagen så kommer, hvor man går på pension, så har mange langt færre penge, end man reelt troede.\nSådan er det desværre for mange danskere, og helt præcist er der tre millioner danskere, der tror, at de får sparet mere op til deres pension, end de rent faktisk gør. Det skriver Politiken i avisen torsdag.\nÅrsagen til dette skal findes i, at man hos pensionsbranchen benytter sig af forældede prognosemodeller, der ikke længere passer til de pensionstyper, som størstedelen af danskerne indbetaler til i dag. Det har blandt andet fået Finanstilsynet til at kritisere, da det stiller danskerne i en dårlige situation.\nDet har fået den betydning, at pensionsbranchen har nedsat i et udvalg, hvor Jesper Rangvid, CBS-professor skal være formand. Dette udvalg vil i løbet af den kommende uge være klar med nye modeller, som pensionsbranchen allerede fra det nye år vil kunne benytte sig af, så de kan give deres kunder langt mere præcise prognoser for fremtiden.\n”Det betyder alt andet lige også, at den forventede pension bliver mindre. Men vi skal passe på ikke at gøre folk urolige. For de fleste bliver det ikke meget voldsomme ændringer,” fortæller Jesper Rangvid til Politiken.\nDe usikre prognoser skal man finde i markedsrentepensioner, som 60 ud af 100 kr. pensionsopsparing i dag går til.\nSådan får du mere ud af din pension\nDer er heldigvis måder hvorpå, man kan booste din pension, så man kan få mere ud af den, end man lige gik og troede. En af de smarteste måder er, at man flytter lidt rundt på sine penge. Danskerne er nemlig rigtig godt til at overforsikre sig, og det kan koste rigtig dyrt på ens pension.\nHos Danica Pension har de foretaget et tjek blandt 73.830 af deres kunder, og her viste det sig, at langt størstedelen af dem var overforsikret. Flokken på 73.830 kunne samlet øge deres pensionsopsparing med 900 millioner kr. hvis de blot flyttede deres overforsikringer ved tab af erhvervsevne eller dødsfaldsdækning til deres pensionsopsparing.\nOverstående er blot beløbet, hvis man tager et kig på kunderne hos Danica Pension. Tager man et kig over den samlede danske befolkning, så ville det svare til, at danskerne snyder sig selv formere end 4 milliarder kr. i opsparing til deres pension.\n”Hvordan man skal være dækket, ændrer sig i løbet af livet, i takt med at man får børn, flytter mv. En nyetableret familie med relativ stor boliggæld og små børn har brug for mere tryghed for indkomsten, end en familie med stor opsparing og børn, der mere eller mindre er fløjet fra reden,” lyder det fra Mads Moberg Reumert der er seniorøkonom i Danica ifølge Finans.dk.\nHvis man er nået til alderen, hvor man går på pension, men ikke har sparet helt nok op til de ting, man gerne ville opleve, så kan man overveje, om et lån ikke ville være den rette løsning. Du har mulighed for at læse mere her.\nSådan får du billigere foder til din hund. 4 tips!\nSpare penge på julegaver med rabatkoder og cashback\nFå styr på rengskabet med god software\nGuide til julegaver i 2019\nHer får du 2 af de bedste forslag til hvor du skal rejse hen\nFå cashback rabat hver dag\nFå mere ud af pengene når du shopper\nWebsite engineer Martin Linde - Copyright 2019


- Akvakultur :: RK Bioelements\nOm RK Plast\nRK BioElements har gennem årene opnået en meget stærk position inden for akvakultur, hvor erfaringerne viser, at RK BioElements medvirker til at skabe optimale vækstbetingelser med en sundere bestand, højere produktion og værditilvækst til følge.\nDansk know-how er internationalt førende inden for akvakultur med recirkulering, herunder biologisk vandrensning. Gældende EU regler på området er udarbejdet bl.a. ud fra resultaterne fra de danske modeldambrug, hvoraf hovedparten anvender RK BioElements i deres recirkuleringsanlæg.\nRK BioElements er således udviklet og gennemtestet i tæt samarbejde med danske dambrugsejere og fagkonsulenter på området. Dette giver os et stort erfaringsgrundlag, som vi kan stille til rådighed for vores kunder både i Danmark og internationalt i forbindelse med netop deres projekter.\nRK-Plast A/S - Fabriksvej 10 - 7800 Skive - Telefon: +45 97 58 40 55 - Fax: +45 97 58 40 48 - rkplast snabel-a rkplast punktum dk\n© 2019 / RK-Plast A/S


Unge i Sønderborg får en plan og penge til at realisere den med - Sydnyt.dk - Lokale nyheder fra Sønderjylland\nUnge i Sønderborg får en plan og penge til at realisere den med\nEMNER:Sønderborg skal være en visionær og attraktiv kommune for unge at bo og udfolde sig iUnge i Sønderborg har bl.a. ungdomskulturhuset Mejeriet\nUnge i Sønderborg har bl.a. ungdomskulturhuset Mejeriet, og nu er der via Plan for Ungekultur 2021-2024 og implementeringsplanen for den afsat penge til at etablere et husråd. Foto: Kim Toft Jørgensen, Sønderborg Kommune\nSønderborg skal være en visionær og attraktiv kommune for unge at bo og udfolde sig i. Nu er der politisk godkendt en ungeplan, som sikrer ungdommen penge til bl.a. oprettelse af et husråd på Mejeriet, workshops og arrangementer, som skal styrke debatter, fællesskaber, bæredygtighed og forståelsen af demokratiske processer og værdier.\nDet er Sønderborg Kommunes udvalg for Kultur, Idræt, Handel og Turisme, som netop har godkendt Plan for Ungekultur 2021-2024 og den økonomi, som skal gøre det muligt at implementere og understøtte planen. Plan for Ungekulturen skal endeligt godkendes i Byrådet.\n– Det skal være attraktivt og spændende at være ung i Sønderborg, og det mener jeg, den nye plan skaber en god platform for. Selve processen med at skabe planen peger i den rigtige retning, fordi det er de unge selv, der har udpeget de områder, planen har fokus på. Så nu håber jeg, at rigtig mange af kommunens unge tager planen og dens værtøjer til sig og udnytter de døre, den åbner, siger formand for udvalget, Stephan Kleinschmidt.\nProcessen med planen er drevet af de unge selv. En arbejdsgruppe har arrangeret nogle workshops, hvor unge fra forskellige områder og interessegrupper deltog, og på den baggrund har de formuleret planen. De har også haft et par dialogmøder med Udvalget for Kultur, Idræt, Handel og Turisme. Coronaen har forsinket planen, som imidlertid nu er klar og godkendt af godkendt af Udvalget for Kultur, Idræt, Handel og Turisme.\nArbejdsgruppen har udpeget fire fokusområder: Velvære, demokrati og samfund, fællesskaber og ungdomskulturhuset Mejeriet.\n– Jeg synes, det er nogle meget væsentlige områder, de unge peger på, og derfor er jeg gerne med til at støtte arbejdet. Det er de unge, der skal løfte demokratiet i fremtiden, så det er for mig glædeligt, at de gerne vil arrangere aktiviteter med fokus på debatter, demokratisk forståelse, sparring og information. Oprettelse af et husråd i Mejeriet er også en god demokratisk funktion og en øvelse, som kan være med til at vække fleres interesse for demokrati og medindflydelse, siger næstformand i Udvalget for Kultur, Idræt, Handel og Turisme, Jesper Kock.\nUdvalget anbefaler, at Byrådet godkender planen. Derudover har udvalget godkendt den økonomi, der gør det muligt at implementere planen. Ungdomsrådet har i forvejen en pulje at arbejde med, men får yderligere 50.000 kr. i år. Desuden bevilges 100.000 kr. til planen, hvoraf halvdelen går til husrådet på Mejeriet.\nPlan for ungekultur 2021-2024 har fokus på emnerne velvære, demokrati og samfund, ungefællesskaber og ungdomskulturhuset Mejeriet.\nDerudover tager den udgangspunkt i tre af FN’s 17 verdensmål, nemlig 11) bæredygtige og inkluderende byer og lokalsamfund, 16) stærke institutioner ved fx at have inkluderende beslutningsprocesser baseret på repræsentativitet og 17) fremme af samarbejder, der styrker bæredygtighed.


Levy Apartments (Israel Jerusalem) - Booking.com\nIsrael 4.352 overnatningssteder\nJerusalem 447 overnatningssteder\nFerieboliger 253 overnatningssteder\nLejligheder 281 overnatningssteder\nTilbud på Levy Apartments, Jerusalem Israel\nInfo og pris for lejligheder Faciliteter Før du booker Det med småt Gæsteanmeldelser (219)\nJaffa st. 82, Jerusalem, 94341, Israel – Fantastisk beliggenhed – vis kort\nGodt 219 anmeldelser 7,2\nLevy Apartments ligger i centrum af Jerusalem, lige ved Mahane Yehuda-markedet og letbanestationen. Der tilbydes gratis WiFi og en tagterrasse, hvor gæsterne kan slappe af og solbade om sommeren.\nSamtlige værelser og studiolejligheder er moderne og har gratis WiFi og aircondition. Der er desuden fuldt udstyret tekøkken i studiolejlighederne.\nLevy Apartments ligger 5 minutters gang fra den travle gade Ben Yehuda, og der er 20 minutters gang til den nye port, som fører ind til den gamle bydel. Personalet hjælper gerne med turistinformation og andre tjenester.\nLevy Apartments har budt gæster fra Booking.com velkommen siden d. 21. jan. 2013.\nHvornår ønsker du indkvartering på Levy Apartments?\nNetop booket i Jerusalem: 28 lejligheder der minder om Levy Apartments er netop blevet booket\nBen Gurion Airport 40,3 km\nDen internationale lufthavn Queen Alia 73,3 km\nFør du booker Levy Apartments tager imod forespørgsler! Angiv dit ønske i næste trin.\nLevy Apartments tager imod disse kort og forbeholder sig retten til midlertidigt at reservere et beløb på dit kreditkort forud for ankomsten.\nIsraelske statsborgere skal betale moms i henhold til lokal skattelovgivning. Momsen er ikke automatisk indeholdt i reservationsprisen.\nGæsterne bedes informere ejendommen om forventet ankomsttidspunkt på forhånd. Du kan skrive dette i kommentarfeltet ved reservationen eller man kan kontakte ejendommen direkte.\nBemærk venligst, at om fredagen samt den første dag i jødiske helligdagsferier, er det kun muligt at tjekke ind før kl. 12.00. På lørdage samt den sidste dag i jødiske helligdagsferier, kan der tjekkes ind 2 timer efter solnedgang.\nVis anmeldelser fra: Samtlige anmeldere Børnefamilier (22) Par (122) På rejse med venner (23) Solorejsende (52) Businessrejsende (19) Vis anmeldelser fra: Alle point Fabelagtigt: 9+ (38) Godt: 7 – 9 (97) OK: 5 – 7 (54) Ringe: 3 – 5 (25) Meget dårligt: 1 – 3 (4)\n151 personer kigger efter et sted i Jerusalem nu


Operation Skriv Hjem: juni 2013\nWeekendWAUW - hilsen fra Flyvevåbnets udsendte i Kandahar og flere kort\nSom I måske husker efterlyste jeg kort med flyvere fordi vi nu også forsyner en lille eskadrille i Kandahar med OSH-kort og I leverede fluks og fint - de er nu landet og her er en hilsen til os alle:\nTusind tak for pakken med kort. De er jo alle super flotte. Der bliver godt nok gået til den i de små danske hjem. Kortene er modtaget med stor begejstring, selvom de unge stadigvæk skal skubbes lidt hen til kuglepennen og kortene.\nHils de flittige hænder - meget imponerende arbejde de laver.\nUHA hvor jeg får lyst til at lave flere kort efter sådan en hilsen. =0) Både med flyvere og alle mulige andre kort er på ønskesedlen til forsendelse næste gang (Deadlines står i sidebaren).\nOg her er en håndfuld søde ideer - denne gang fra Mio:\nJeg er selv fan af RADISERNE helt fra jeg var ganske ung - og hvor sød er Nuser der kommer løbende med et brev lige ??\nChevron mønsterpapir klippet i facon og sat på stemplet kort hvor der også er en lille hilsen og lidt washi tape. SMART.\nAlways thinking of you - det skal nok gøre lykke i en dansk postkasse ! Se hvor selv små strimler giver en lækker effekt.\nPILE, pile, pile friske farver og smart design.\nMere sarte nuancer - men god blanding af washi, mønsterpapir, motiver, sværte og et sæt bogstaver.\nHer en ganske enkel opsætning - men de rundede hjørner og ovalen med stempelteksten og de tre strimler baggrundspapir er super godt.\nSamme opsætning som kortet med bien - her med lidt flere farveklatter.\nHer tror jeg Mio's "Cille" har været på arbejde - lækker pile-baggrund - små søde cirkler der ligner telefonskiver i gamle dage og lækkert Life is good stempel.\nTil knægten derhjemme !\nOg lidt feminint - med en diecut med blomster der er syet på.\nTAK for de fine kort til dig Mio - og GOD weekend allesammen - er I snart klar til den store lodtrækning blandt kommentarerne - vi vender tilbage på tirsdag med vinderen - SPÆNDENDE er hvad det er !!!\nIndsendt af Charlie kl. 17.38 14 kommentarer:\nEtiketter: Fødselsdagskort, generelle kort, PR, Weekend WAUW\nI stakken af ventende fotos har jeg denne gang udvalgt nogle skønne og farverige kort bl.a. til børn fra Kathrine:\nSelvfølgelig går en KO også til fødselsdag - her fint pyntet med partyhat, ballon og gaver. =0)\nBazzil i skrappe farver og søde blomster knapper på træet.\nLilla kort med sød abe.\nFifty bliver ALTID så glad når han ser der er bamser på et kort og denne har en STOR gave med.\nEn rigtig FESTABE på vej til fødselsdag. Fed detalje med svalehalerne under motivet, ikke?\nMon ikke det er til en dino-interesseret dreng - dette kort??\nKort uden tekst kan altid bruges uanset hvad man skal skrive om - især som her med blomster på.\nMener og dette monster et tegnet af Dustin Pike ligesom aben og bjørnen - skøn er han ihvertfald og fint farvelagt.\nMåske kortet til "Fars pige, Mors skat - hele husets abekat??"\nDustin Pike igen - her med en krokodille sat på papir med en hel safari.\nOg sidste kort kræver jo hverken pynt eller tekst - det er bare PERFEKT at sende til en lille dreng derhjemme.\nTAK for de dejlige kort Kathrine og god uge til jer allesammen derude - ser vi lige en SLUTSPURT på kommentarerne inden Fifty og jeg skal finde den HELDIGE vinder af en billet til Scrap-n-Dream (7. september i Taastrup). Det bliver bare SÅ spændende......\nIndsendt af Charlie kl. 11.21 23 kommentarer:\nWeekend WAUW med hilsen fra Camp Bastion og kort fra Charlotte m.fl. =0)\nHalløj denne weekend sker der lidt for meget til at jeg har PC tid - men her et hurtigt indlæg\nAllerførst med en skøn hilsen fra Camp Bastion (via Fiftys FB-side):\nDEJLIGT at Fiftys Facebook side begynder at få kontakter derudefra. =0)\nOg apropos FINE kort at vælge imellem - her nogle dejlige kort fra Charlotte N.:\nDejligt flade og alligevel med en masse pynt og en FANTASTISK tekst.\nOg disse med baggrund af vimpler og "Be yourself" det er jo et godt råd at få!\nTAK for kortene til dig Charlotte =0).\nDet kniber altid med både at modtage kort, pakke kasser, fotografere og blogge på en gang - så lige nu har jeg et fint lager af fotos jeg ikke har vist endnu.\nDerfor får I UDOVER Charlottes som jeg havde glemt I havde set =0) TAK Aka også en håndfuld kort fra Pia\nPink, sort, hvid og sølvembosset med SMART lukning - se detaljer nedenfor:\nDet hvide hjerte består af flere lag for at være stift nok til at agere lukning!\nOg indeni står denne søde hilsen. =0)\nFint, tøset kort med stempeltekst i dobbeltramme.\nEndnu en måde at bruge sine rester på - og fint ser det ud når man som Pia kan holde tungen lige i munden så mellemrum bliver lige brede og snorlige.\nFødselsdagskort - med embossede streger og hjerte af rester.\nOg som sidste kort i denne omgang - en skøn fødselsdagstekst i ramme og med rød, hvid, grøn og gul farveskala.\nTAK for de fine kort til dig også Pia.\nGod weekend - og god Skt. Hans aften.\nIndsendt af Charlie kl. 12.04 14 kommentarer:\nTirsdagsTAK og en stabel fine kort fra Bente (Skrapsak)blB\nSå er det ALLEREDE tirsdag igen og OSH siger TAK til Bente (skrapsak) der har lavet de fine og forskellige kort vi viser i dag:\nFørst to eksempler på brug af det Washitape vi allesammen faldt for og mange måske ikke liiige fik brugt op?? Jeg selv inklusive!!\nEn festlig blanding af håndrevne strimler washitape sidder på kortet under en Polaroid-ramme hvor der er udskåret en pil og Smile her har både prikker, streger og diverse mønstre været i brug.\nOg her er det udelukkende striber og prikker der er brugt. SØD ide ikke??\nBente har også haft sine peg-stamps i brug - her på et passepartout kort med avisudklip under og SMIL øverst.\nStrimler af mønsterpapir med udklippet cykel og scallop punch med tekst indeni.\nHvidt kort med række af blomster der har fået Glossy Accent på de farvede cirkler - pyntet med et par hjerter.\nSamme serie papirer sat lidt anderledes sammen - her med en række vimpler.\nBlomstret underdel - prikket overdel - blomster og sommerfugle og en Miss you lots tekst.\nOg her med mønsterborter som op og bund.\nHer har Bente stemplet de fine doily mønstre og derefter varmeembosset med hvidt embossingpulver. Til sidst er der malet eller duppet blå nuancer og placeret en lille hvid vimpel med tekst på.\nEnkelt men smukt kort.\nOg her ligner det et kort inspireret af et nyligt fif:\nMed vimpler og knapper.\nI dag kom en HELT ny OSH-støtte forbi med en pose kort, som jeg glæder mig til at vise jer snarest.\nGod ny uge - Husk at kommentere - der er jo en særdeles eftertragtet billet til Scrap-n-Dream (7-9-13 i Taastrup) på højkant til den heldige vinder. Der er jo total udsolgt - så hvem bliver den heldige???\nIndsendt af Charlie kl. 21.49 24 kommentarer:\nIndsendt af Cecilie @ ancema.dk kl. 22.14 13 kommentarer:


Korrelation er ikke det samme som kausalitet. Forveksler man de to begreber, kan man komme til at overfortolke et forskningsresultat totalt. Lær at skelne mellem to kernebegreber i videnskab.\nSelv om forskere konstaterer, at antallet af storke i et område korrelerer med antallet af børnefødsler i det samme område, betyder det ikke nødvendigvis, at storkene er årsag til, at der bliver født børn. (Foto: Shutterstock)\nHvorfor smelter isen på Arktis? Hvorfor får folk kræft? Hvorfor stiger kriminaliteten? Videnskab handler blandt andet om at finde svar på den slags spørgsmål. Og det tager mega lang tid.\nAllerførst skal der være et uopklaret mysterium. Som i starten af 1900-tallet, hvor læger lagde mærke til, at flere og flere mennesker fik kræft i lungerne. Ingen anede hvorfor.\nFørst et par årtier senere viste en undersøgelse, at antallet af lungekræfttilfælde var steget voldsomt i takt med, at salget af cigaretter eksploderede efter første verdenskrig, skriver Kræftens Bekæmpelse om tobakkens historie.\nForskerne havde nu en statistisk sammenhæng mellem tobakssalg og kræft samt en hypotese om, at rygning kan give kræft i lungerne. Men der gik flere år, før de kunne slå fast, at der er en årsagssammenhæng; altså at rygning kan give lungekræft.\nFor en statistisk sammenhæng – i dette tilfælde mellem tobakssalg og lungekræft – betyder ikke nødvendigvis, at det ene forårsager det andet. Selv om der blev solgt et stigende antal cigaretter i den periode, hvor antallet af lungekræfttilfælde steg, kunne der i princippet være andre årsager end tobakken til, at rygerne fik kræft.\nKorrelation betyder at der er et sammenfald mellem to størrelser. Dvs. når den ene f.eks. stiger, gør den anden også, men det kan være helt tilfældigt.\nStatistiske sammenhænge, hvor to størrelser – for eksempel tobakssalg og lungekræft – følges ad over tid, kaldes korrelationer.\nEn korrelation er nogle gange et tegn på, at det ene forårsager det andet – for eksempel at rygning fører til kræft.\nHvis der er en årsagssammenhæng, siger man også, at der er kausalitet eller en kausal sammenhæng. Ingen er længere i tvivl om, at der er en kausal sammenhæng mellem tobak og lungekræft.\nMen der kan sagtens være korrelation, uden at der også er kausalitet.\nDer er eksempelvis korrelation mellem antallet af film, Nicolas Cage har medvirket i mellem 1999 og 2009, og antallet af mennesker, der i samme periode druknede i en swimmingpool, viser en opgørelse publiceret i Spurious Correlations. Men de fleste kan nok regne ud, at der ikke er kausalitet. Folk drukner næppe, fordi Nicolas Cage er med i film.\nSpøjst: Antallet af film med Nicolas Cage korrelerer med antallet af folk, der drukner swimmingpools. (Graf: Spurious Correlations/ Data: Center for Disease Control & Prevention, USA, og Internet Movie Database)\nDu kan læse flere eksempler på virkeligt skøre korrelationer her. Som for eksempel at alderen på de kvinder, der mellem 1999 og 2009 vandt modelkonkurrencen Miss America, korrelerer med antallet af mennesker, der i samme periode blev dræbt med varme objekter.\nMan kan kun komme tæt på\nNår forskere finder en korrelation, har de altså ikke fundet årsagen til, at noget sker. Alligevel leder de efter korrelationer. For en korrelation kan være et tegn på, at der også er kausalitet.\nForskernes opgave er at finde ud af, om det er tilfældet.\nMen hvordan kommer de fra korrelation til kausalitet? Hvordan finder de for eksempel ud af, om en statistik sammenhæng mellem antallet af solgte cigaretter og lungekræfttilfælde er et tegn på, at rygning kan forårsage kræft i lungerne?\nFolk drukner nok ikke, fordi Nicolas Cage medvirker i film, selv om der er en korrelation. (Foto: Wikipedia og Shutterstock)\nDet ved Allan Linneberg, der er professor i epidemiologi på Københavns Universitet.\nSvaret er ikke helt enkelt, starter han med at understrege.\n»Først og fremmest er det vigtigt at slå fast, at man næsten aldrig med 100 procent sikkerhed kan sige, at noget er en årsagssammenhæng, uanset hvor mange undersøgelser, man laver, og hvor mange statistiske sammenhænge man finder,« siger Allan Linneberg.\n»Men man kan komme tæt på ved at samle så meget og så mange forskellige typer evidens for kausalitet som muligt,« fortsætter han.\nLÆS OGSÅ: Jordskælv i Island, Chile og Californien – er der en sammenhæng?\nDer er korrelation mellem byliv og allergi\nEpidemiologer som Allan Linneberg laver forskning, hvor de undersøger, om der er statistiske sammenhænge mellem befolkningsgruppers livsstil og forekomsten af sygdomme.\nDe bruger oplysninger fra forskellige registre som for eksempel Danmarks Statistik, nationale sundhedsregistre og Landspatientregistret.\nAllan Linneberg og kolleger har for eksempel fundet en korrelation mellem byliv og allergi ved at bruge registrerede oplysninger om 1.236 danske mænd. De mænd, der er vokset op i byen, har oftere allergi end de mænd, der er vokset op på landet, viser deres undersøgelse.\nUndersøgelsen finder en korrelation, men den finder ikke en årsag til, at mænd, der vokser op på landet, sjældnere får allergi.\nDrenge, der vokser op i byen, har større risiko for at få allergi. Men det er ikke sikkert, at bylivet er årsag til allergi. (Foto: Shutterstock)\nResultatet skal findes flere gange\nNår Allan Linneberg og hans fagfæller skal afgøre, om der kan være kausalitet – for eksempel om bondegårdsliv beskytter mod allergi, bruger de nogle såkaldte kausalitetskriterier.\nDe historisk mest kendte kriterier for kausalitet blev formuleret i 1965 af den britiske epidemiolog Sir Edward Bradford Hill.\nIfølge Hills-kriterierne stiger sandsynligheden for, at der er kausalitet, eksempelvis hvis:\nForskellige forskere i forskellige lande og blandt forskellige befolkningsgrupper finder den samme korrelation.\nDet er logisk/plausibelt. (Det er for eksempel ikke logisk, at man bliver kvalt i sit sengetøj, fordi man spiser meget ost, selv om der ifølge amerikanske data er en perfekt korrelation mellem antallet af folk, der er så uheldige at dø i deres sammenfiltrede sengetøj og mængden af konsumeret ost – se nedenfor).\nÅrsagen var til stede før effekten (Hvis folk først begynder at ryge, efter de har fået kræft, er det usandsynligt, at tobakken har fremkaldt sygdommen).\nI boksen under artiklen kan du finde alle Hills kausalitets-kriterier.\nSpøjs korrelation, men næppe en kausal sammenhæng: Antallet af folk, der døde, fordi de blev filtret ind i deres sengetøj steg eksponentielt med mængden af konsumeret ost mellem 2000 og 2009. (Graf: Spurious Correlations/ Data: U.S. Department of Agriculture and Centers for Disease Control & Prevention)\nNisser driller forskerne\nMen selv om det er logisk, at der er kausalitet, og selv om flere undersøgelser viser samme korrelation, kan man stadig ikke være sikker på, at der er en årsagssammenhæng.\nSå simpelt er det ikke, for nisser kan drille forskerne. Nisserne kaldes også konfoundere eller effekt-forvekslere.\nI resten af artiklen bruger vi ligesom forskerne det mundrette ord 'konfounder' om nisserne. Konfounder stammer fra det engelske 'confounding', som betyder forvirrende.\nForskerne bruger ordet til at beskrive elementer, der forvirrer i den forstand, at de kan være årsag til en korrelation, i stedet for det forskerne troede var årsagen.\n»Konfounding betyder, at den sammenhæng, man har fundet, skyldes andre faktorer end den, man undersøger,« siger Allan Linneberg.\nFolk bliver tykke – hvad er årsagen?\nI det følgende eksempel, som er opfundet til lejligheden, kan kostvaner være en konfounder:\nForskere finder en korrelation mellem at være fysisk inaktiv og overvægtig. Det er plausibelt, at der også er en årsagssammenhæng, altså at man bliver overvægtig af at være inaktiv.\nMan kan bare ikke udelukke, at dem, der ikke dyrker motion, generelt spiser større mængder og mere usund mad, end dem der er fysisk aktive.\nForkerte madvaner kan være en konfounder, fordi kosten – i stedet for den manglende motion – kan være årsag til, at de inaktive forsøgspersoner bliver tykke.\nAltså: Selv om der er en korrelation mellem inaktivitet og overvægt, er forsøgsdeltagerne ikke nødvendigvis blevet tykke, fordi de ikke dyrker motion. Det kan være, at de er blevet tykke, fordi de spiser forkert.\nSelv om der er en korrelation mellem overvægt og inaktivitet, er det ikke sikkert, at man bliver tyk af at være inaktiv. Det kan tænkes, at man bliver tyk af at spise forkert. (Foto: Shutterstock)\nMon Billed-Bladet er kræftfremkaldende?\nHer er et andet opdigtet eksempel:\n»Hvis vi forestiller os, at der er en statistisk sammenhæng mellem at læse Billed-Bladet og at have en højere kræftrisiko, så er det nok ikke, fordi Billed-Bladet er kræftfremkaldende, men snarere fordi nogle ting kendetegner ugebladets læsere, som gør, at de oftere får kræft,« siger Allan Linneberg.\nAlder kan være en mulig konfounder.\n»Billed-Bladets læsere er formentlig ældre end gennemsnittet, og jo ældre man er, des højere er risikoen for at få kræft. Deres høje alder kan være forklaringen på, at de oftere får kræft end resten af befolkningen,« siger professoren.\nForskerne fjerner nisserne\nVidenskab.dk skriver ind imellem om undersøgelser, hvor forskere har fundet korrelationer, men ikke nødvendigvis en kausal sammenhæng. For nyligt har vi for eksempel skrevet om forskning, der viser, at der er statistisk sammenhæng mellem\n- autisme og omskæring af drengebørn\n- cykling og et længere liv\nNår man læser om et forskningsresultat, står der tit, at forskerne har justeret for forstyrrende faktorer (konfoundere) som forsøgsdeltagernes alder, vægt, helbred, uddannelse og sociale baggrund.\nNår forskerne justerer for konfoundere, laver de matematiske beregninger, som minimerer effekten af dem.\nForskerne laver eksempelvis modeller, hvor de mennesker, de studerer, bliver delt op i mindre grupper. Så sammenligner de dem, der ligner hinanden aldersmæssigt, uddannelsesmæssigt, socialt, kulturelt eller på andre parametre, som kan være en forstyrrende årsag til den korrelation, de finder.\nI eksemplet med Billed-Bladet kunne man inddele forsøgspersonerne efter deres alder og undersøge, om både unge og ældre har højere risiko for kræft end resten af befolkningen.\nHvis korrelationen kun findes hos de ældre læsere, er det sandsynligvis alderen, og ikke læsning af ugebladet, der øger risikoen for kræft.\nVær opmærksom i dagligdagen\nI den politiske debat hører man ofte, at en korrelation bliver omtalt som en kausalitet, selv om der ikke er justeret for konfoundere.\nAllan Linneberg husker et konkret eksempel:\n»Jeg hørte engang en embedsmand fra et ministerium sige, at det ikke er et problem for karaktergennemsnittet, at man øger antallet af elever i gymnasieklasserne. Han henviste til tal, som viste, at klasser med mange elever har højere karaktergennemsnit end klasser med færre elever.«\n»Men når folk kommer med sådan nogle udtalelser, skal man være på vagt og prøve at vurdere, hvad der ligger bag tallene, og hvad der kan forklare dem.«\nIfølge Allan Linneberg har embedsmanden formentlig overset en vigtig konfounder: Gymnasier med de største klasser er sandsynligvis i mange tilfælde de mest velrenommerede og populære – det er derfor, de er fyldte.\nEleverne har sikkert højtuddannede og velstillede forældre, som går op i deres børns uddannelse og derfor har skrevet dem på venteliste til de mest velansete gymnasier.\n»Vi ved, at børn af højtuddannede på forhånd har bedre forudsætninger for at få høje karakterer,« siger Allan Linneberg.\nDerfor er det nok ikke klassernes størrelse, der er årsag til de høje karakterer, men derimod elevernes sociale baggrund.\nSelv om karaktergennemsnittet i gymnasieklasser med mange elever er højere end i mindre klasser, er klassens størrelse ikke nødvendigvis årsag til de bedre karakterer. (Foto: Shutterstock)\nForskerne justerer som sagt for konfoundere. Men det er stadig ikke nok, for der er altid en risiko for, at der er konfoundere, forskerne har overset, eller at den matematiske metode ikke er god nok til at reducere effekten af dem.\nDet er der heldigvis råd for. Forskere kan teste, om en korrelation også findes, hvis de deler forsøgsdeltagerne tilfældigt op via lodtrækning (randomiseret).\nI lodtrækningsforsøg er der større sandsynlighed for, at en korrelation er tegn på, at der er kausalitet, end i studier, hvor forskerne udelukkende observerer og laver beregninger på baggrund af data.\nHer er tre artikler, der klæder dig på til at være kritisk, når du søger ny viden og læser om forskning:\nKonfoundere bliver fordelt ligeligt\nI lodtrækningsforsøgene deler forskerne forsøgsdeltagerne tilfældigt op i to grupper. En af grupperne bliver bedt om at gøre et eller andet, som forskerne vil teste effekten af.\nDet kan for eksempel være, at de bliver bedt om at spise vitaminpiller dagligt eller at løbe et par gange om ugen. Forsøgsdeltagerne i den anden gruppe skal fortsætte med at leve, som de plejer.\nEfter et stykke tid, gerne flere år, tester forskerne effekten af interventionen – for eksempel løb eller vitaminpiller.\n»Hvis alt går godt i et lodtrækningsforsøg, er både de kendte og de ukendte konfoundere ligeligt fordelt i de to grupper, fordi man har inddelt forsøgsdeltagerne tilfældigt,« siger Allan Linneberg.\nAllan Linneberg har selv været med til at lave adskillige lodtrækningsforsøg, blandt andet ét hvor en tilfældig gruppe danskere i en årrække blev inviteret til et regelmæssigt helbredstjek på statens regning, mens en anden gruppe ikke fik tilbudt et sundhedstjek.\nUndersøgelsen viste, at helbredstjek ikke har en effekt: De, der var blevet inviteret til sundhedstjek, havde lige så ofte hjertekarsygdomme efter tyve år som dem, der ikke havde fået et tilbud om at blive tjekket regelmæssigt.\nLodtrækningsforsøg kan være uetiske\nForskerne har dog ikke altid mulighed for at lave lodtrækningsforsøg. For det første kan det være uetisk. Man kan for eksempel ikke rigtig bede en tilfældig gruppe mennesker om at begå kriminalitet eller begynde at ryge, fordi man gerne vil teste effekten af det.\nFor det andet er det meget svært at kontrollere folks adfærd såsom deres kost- eller motionsvaner over en længere periode.\nDerfor må forskere ofte nøjes med at finde korrelationer i et studie, hvor de bruger registerede oplysninger om folks livsstil.\nSå er gyldne regel altid, at resultatet som minimum skal kunne genfindes af andre forskere, før man kan begynde at tale om, at der er sandsynlighed for kausalitet.\n»En enkeltstående epidemiologisk undersøgelse er første trin i en lang forskningsproces, hvor man gradvist kommer nærmere et svar på, om der er en årsagssammenhæng,« siger Allan Linneberg.\n»I første omgang skal vi eller andre forskere kunne gentage resultatet – altså finde den samme korrelation i andre epidemiologiske studier. Hvis fundet kan gentages, stiger sandsynligheden for, at der er kausalitet,« fortsætter han.\nJo flere gange et resultatet kan gentages i forskellige typer forsøg lavet af forskellige forskere, des større er sandsynligheden for kausalitet.\nEksempler på forskellige typer forskning:\nBefolkningsundersøgelser (kohortestudier, registerbaseret forskning), som denne artikel fokuserer på.\nLodtrækningsforsøg (randomiserede undersøgelser): Forsøgsdeltagerne bliver tilfældeligt inddelt i to grupper, som enten får placebo eller et virksomt middel.\nForskningsgennemgange (metastudier, systematiske litteraturgennemgange): Forskerne gennemgår al den forskning, der er publiceret om et givent emne.\nLæs også artiklerne Hvad er videnskabelig evidens? og Ikke al forskning giver lige meget evidens: Lær at skelne.\nMan skal samle evidens sammen\nSelv om adskillige af den slags databaserede befolkningsundersøgelser viser den samme korrelation, er det dog altid en god idé at lave andre typer undersøgelser også.\n»Man skal prøve at skabe evidens fra en masse forskellige videnskabelige genrer. På den måde kan man sandsynliggøre, at der er en årsagssammenhæng,« siger Allan Linneberg.\nBiokemikere kan for eksempel teste, om de kan genfinde en korrelation i laboratorieforsøg på dyr eller menneskeceller, og humaniora-forskere kan lave kvalitative feltstudier, hvor de observerer og interviewer folk om deres oplevelser, effekter og motiver.\nFor at gøre en lang historie kort, får du lige en opsummering:\nVær på vagt: Hvis du hører, at forskere har fundet en korrelation, er det ikke det samme, som at de har fundet en kausal sammenhæng\nVær kritisk: Vær opmærksom på, om forskerne har justeret for konfoundere, og om deres resultat er enkeltstående, eller om det er fundet af flere forskellige forskere. Jo flere undersøgelser, der viser det samme, des større er sandsynligheden for kausalitet.\nVær grundig: Læg mærke til, hvilken type forskning der er tale om? Hvis det er et lodtrækningsstudie, er sandsynligheden for, at der er kausalitet større, end hvis det er et rent registerbaseret studie.\nHvor stærk er korrelationen?: Jo stærkere sammenhæng (korrelation), der er mellem to størrelser – for eksempel antallet af rygere og forekomsten af lungekræft – des større er sandsynligheden for, at der er kausalitet. Hvis rygning øger risikoen for kræft med 300%, er der større sandsynlighed for kausalitet end hvis rygning øger risikoen 20%.


Aldgate East ur sølvfarvet og blå\nSL1100080 | 41 mm\nGratis vagttool til justering af dit ur Gratis Armbånd til en værdi af €29,95 Bakerloo Baker Street læderarmbånd sort Battersea Northcote Road armbånd sølvfarvet Bakerloo Charing Cross læderarmbånd sort\nBakerloo Baker Street læderarmbånd sort\nBattersea Northcote Road armbånd sølvfarvet\nBakerloo Charing Cross læderarmbånd sort\nDenne stilfulde og innovative kollektion af ure er inspireret af den navnkundige bydel "Aldgate" i London. Dette kvarter er kendt for sine mange trendy barer og restauranter. Denne serie af slående ure er et perfekt match.\nAngivelse af dato\nType urværk: Miyota GM10 Kvarts\nFarve bezel: Guldfarvet\nDiameter kasse: 41 mm\nTykkelsen kasse: 7.5 mm\nUrrem farve: Sølv og guldfarvet\nBredde urrem: 24 mm\nUanset hvad du gør, uanset hvor du går, vil du helt sikkert være der til tiden med et ur fra Sem Lewis. Lad os være ærlige: Hvem har ikke lyst til at se på sådan et lækkert ur 24/7?


Dialogs interview med Mikkel Brix om hans kampagne mod madspild i Frederikshavn\nDialog bringer her et interview om en kampagne mod madspild i Frederikshavn anført af den unge frederikshavner Mikkel Brix , som foregik d. 28. februar 20193. marts 2019 på Rådhuspladsen i Frederikshavn, hvortil Mikkel m.fl. havde indsamlet bedst før-mærkede varer i supermarkedernes skraldespande aftenen i forvejen og anbragt varerne på måtter på Rådhuspladsen – til afhentning for interesserede især Næstehjælperne. Interviewet med Mikkel Brix er fra d. 3. marts 2019.\nMikkel skriver i sin pressemeddelelse:\n”Madspild i Danmark\nI Danmark alene bliver der hver år smid over 700000 tons spiselig mad ud, detailbutikkerne står til ansvar for 163000 tons. Det er så store tal at det kan være svært at forholde sig til, men detailbutikkernes madspild svarer altså til 23% og derfor kan vi ikke længere ignorer det.\nHvad kan butikkerne gøre?\nDe fleste butikker har meldt ud at de gøre meget for at undgå madspild, men tager man et kig i butikkernes skraldespande vil man hurtigt se at det butikkerne gør for at stoppe madspild langt fra er nok. Siden 13. december 2014 har der været lovligt for butikkerne at sælge vare som er gået over ”bedst før” og ”mindst holdbar til” datoerne, så der er ikke en undskyldning for at smide de vare ud. Så butikkerne kan altså sælge de fleste vare de smider ud i skraldespanden.”\n((Lagt på nettet d. 21. marts og sendt d. 20. marts 2019 på Dialog på Frederikshavn Lokalradio på 106,6MHz m.fl..)\nInterview d. 3. marts 2019 med madspildsaktivist og frederikshavner Mikkel Brix\nInterview med frederikshavneren Mikkel Brix om hans kampagne mod madspild\nKlik HER for billede: Madspild fra supermarkeder i Frederikshavn\nKlik HER for billede: - på Rådhuspladsen i Frederikshavn\nKlik HER for billede: - i nattens mulm og mørke\nKlik HER for billede: - og sorteres


Bleshøy Optik, Sønderborg | firma | krak.dk\nDen 31. august 2006 flyttede vi til nye og større lokaler på Nytorv 10, da vi var vokset ud af vores… Læs mere\n45 85 27 85\nEn lille, privat optikerforretning, uafhængig af kæder. Nøgleordene er kvalitet, ærlighed og fagligh… Læs mere\nThiele Hadsund er din optiker. vi har gratis synsprøve, samt DNEyce scanner hvor vi måler natteblind… Læs mere\nflerstyrke-linser gav 1014 firmaer\nVelkommen til Bleshøy Optik, som ejes af søskende parret, Jes og Ann Bleshøy. Vi står for kvalitet, service & tryghed og har gjort det siden 1887. Hos Bleshøy gør vi brug af det nyeste måleudstyr. Dermed opnår vi et informationsniveau om øjets tilstand, som ingen i sin vildeste fantasi for blot få år siden kunne forestille sig. Vi har et godt samarbejde med landsdelens øjenlæger og vores fælles mål er at afhjælpe synsfejl og oplyse om de nyeste forskningsresultater.\n"Vi" er Ann og Jes, søskende, og 4. generation i Bleshøy familien. Som indehavere viderefører vi med stolthed den forretning, som blev grundlagt i 1887, da vores oldefar startede med at sælge briller fra en lade i Notmark på Als.\nHan vidste, at nedsat syn ikke længere var noget man behøvede at acceptere som et produkt af dårlig belysning, og øjets naturlige ændring. Man kunne med briller få sit normale syn tilbage og dermed igen se sine omgivelser klart og tydeligt.\nHos Bleshøy Optik har vi dagligt glæden, ved at hjælpe mange mennesker med at få deres normale syn igen. Vi bliver aldrig trætte af, at opleve begejstringen og overraskelsen, når den rigtige styrke er fundet, og vores kunder oplever før og efter forskellen.\nKikkert og lupper\nYderligere financiel information og gratis regnskabstal fra Bleshøy Optik findes på Proff.dk\nMan får den bedste vejledning og betjening når det drejer sig om briller\nSvagsyns optik, kontaktllinser, Optikere, briller, synsprøver, lupper, speciallinser, bløde kontaktlinser, læsebriller, flerstyrke-linser, brillegals, essilor, kontaktlinser, brillestel, solbriller, ortho K linser, optikteam, kikkerter\n74 428 282