# 34 Hemmeligheden for at nå orgasme under sex med Laurie Mintz, ph.d. - Podcast\n# 34 Hemmeligheden for at nå orgasme under sex med Laurie Mintz, Ph.D.\n[0: 01: 10.6] Sean Jameson: I dag taler jeg med Dr. Laurie Mintz. Hun er professor, forfatter, taler og terapeut. Hun underviser psykologi om menneskelig seksualitet til hundreder af bachelorstuderende årligt, og hun har også skrevet to bøger, Bliv kliterende: Hvorfor Orgasme Ligestilling betyder - og hvordan man får det , sammen med En træt kvindes guide til lidenskabelig sex .\nLaurie, tak så meget for at komme med The Bad Girls Bible Podcast.\n[0: 01: 37.3] Laurie Mintz: Tak for at have mig med på showet. Jeg er glade for at være her.\n[0: 01: 39.8] Sean Jameson: Store. Nå, jeg ville meget gerne starte med lidt om din baggrund og hvordan du blev professor ved at undervise i psykologi om menneskelig seksualitet og også at skrive Bliv kliterende .\n[0: 01: 53.5] Laurie Mintz: Nå, jeg er en psykolog, og jeg har set klienter privat i over 30 år og underviser også i den samme mængde tid og i årenes løb har jeg som professor og psykolog udviklet en specialitet i menneskelig seksualitet efter indse helt ærligt, hvor afgrund vores uddannelse er som psykologer og seksualitet.\nMange mennesker går gennem grad school og lærer aldrig engang noget om seksualitet, der er tilfældet med læger og psykologer, og når jeg har mulighed for at komme til University of Florida, var en del af grunden til, at jeg kom hit, muligheden for at undervise i deres store tilmelding Human Sexuality class og ærligt, det var gennem undervisningen i den klasse, at jeg blev opmærksom på orgasmehullet eller det faktum, at kvinder under heteroseksuel sex har langt færre orgasmer end mænd, og slags er gravet ind i kulturen af årsager til problemet og lærte mine studerende om det, og jeg sagde, at jeg fik notater og lignende ting fra mine studerende. Du ved, ”Takket være denne klasse er jeg orgasmisk eller min kæreste er orgasmisk,” og jeg blev forpligtet til at sprede denne information mere bredt og skrev så Bliv kliterende .\n[0: 03: 11.6] Sean Jameson: Fantastisk. Hvorfor er der så meget uvidenhed om kvindelig seksuel fornøjelse i disse dage, i 2019? Uanset om det er nogle kvinder, der fejlagtigt tror på, at de er seksuelt brudt, og at de ikke kan orgasme, eller andre kvinder, der tror, de er nødt til at gøre ting som falske deres egne orgasmer. Jeg spekulerer på, om du har nogen historier, der kan demonstrere lytterne, hvorfor det er?\n[0: 03: 39.3] Laurie Mintz: Nå, jeg har faktisk så mange triste historier, men mange med, du ved, opløftende afslutninger, hvor kvinder virkelig lærer at orgasme eller lære, at de ikke er ødelagte. Men to af de mest slående historier for mig var en ung kvinde, der henvendte sig til mig efter at have holdt et foredrag om bogenemnet, Bliv kliterende, og hun havde tårer i øjnene, og hun sagde: ”Mange tak. Indtil jeg hørte dig tale, troede jeg, min vagina var ødelagt, fordi jeg aldrig har haft en orgasme fra samleje alene. ”\nEn anden slående historie, jeg holdt også foredrag, en offentlig tale og en 50-årig kvinde løftede hånden og sagde: ”Okay, nu ved jeg det,” - hun brugte også ordet brudt. Hun sagde: ”Tak, nu ved jeg, at jeg ikke er ødelagt. Men hvordan kan jeg fortælle min partner, at jeg har forfalsket orgasme i de sidste 30 år? ” Ja, begge to. Tråden mellem dem er den samme ting. Den unge kvinde og den ældre kvinde bragte dem begge ind i denne kulturelle myte om, at de skulle orgasme på samme måde som mænd gør fra penetration alene. Det gjorde heller ikke som de fleste kvinder ikke, og begge mente, at de blev brudt som et resultat uden ordentlig viden og uddannelse.\n[0: 05: 01.6] Sean Jameson: Det er temmelig dystre, for at være ærlig.\n[0: 05: 03.9] Laurie Mintz: Ja det er. Derfor skrev jeg bogen.\n[0: 05: 06.7] Sean Jameson: Jeg håbede, at denne podcast ville være super opløftende. Men det er sandheden, det er den ting. Det er sandheden i sagen, og jeg spekulerer bare på, har det altid været tilfældet? Lad os sige det i den vestlige kultur, hvor det bare ikke er noget, der adresseres så meget, som det burde være.\n[0: 05: 28.5] Laurie Mintz: Ja, det har været - du ved, det har været tilfældet i alle tidspunkter, og du ved, der har været tider, hvor det er blevet bedre, og gange har det været værre, men du ved, der har virkelig aldrig været en tid i den vestlige kultur, hvor kvinder mest pålidelige måde at nå orgasme på, klitorisstimulering, betragtes som lige, lige så vigtig som penetration, mænds mest pålidelige rutine til at nå orgasme, og der er mange grunde til, at jeg er glad for at komme ind, men dette spørgsmål er meget gammelt, og det er et meget vedvarende kulturelt anliggende, og jeg håber virkelig, at tiden er inde til at foretage nogle ændringer i dette problem.\n[0: 06: 14.0] Sean Jameson: Så hvad er skylden? Er der en bugbear, som vi kan udvise al skylden på, eller er der flere faktorer?\n[0: 06: 21.3] Laurie Mintz: Jeg tror, der er flere faktorer, men hvis du vil, men der er en slags underliggende faktor, og jeg tror, at den underliggende faktor er som, det er dybt indgroet i vores kultur for at værdsætte mænds seksualitet og slags devaluere kvinders seksualitet, og vi gør dette selv med vores sex ed og det sprog, vi bruger, når vi beskriver sex. Så vi ved, vi bruger ordet køn og samleje, som om de er det samme. Forspel, hvad der kommer før, det sætter slags samleje op som den vigtigste handling.\nSå har vi, vi underviser ikke i sex, du ved, de fleste t- der er abysmal sex, hvor glæde aldrig bliver nævnt, klitoris nævnes aldrig, og så i stedet for den sex, der ved, ved du, folk tager deres uddannelse fra porno, og jeg er ikke anti-porn, men det er ikke god sex, og det giver meget urealistiske billeder af kvinders orgasmer.\n[0: 07: 22.0] Sean Jameson: Som et tankeeksperiment, hvis du var ansvarlig for undervisningsafdelingen, uddannelsessekretæren, og du ville lukke orgasmegabet, og du skulle oprette, ved jeg ikke, en læseplan for folk at undervise, er der noget, du havde lagt derinde? Hvad ville du lære folk?\n[0: 07: 40.6] Laurie Mintz: Hvilket et sjovt spørgsmål, hvad et stort spørgsmål.\n[0: 07: 44.0] Sean Jameson: Udover strømturen.\n[0: 07: 48.0] Laurie Mintz: Jeg ville faktisk - jeg ville modelleret den sex, som den er i Holland. De gør sådan et stort stykke arbejde, og de har ikke de samme problemer, som vi har her. De har ikke orgasmehullet, og de har også mindre seksuel tvang. Fordi det at lære folk om fornøjelse hjælper dem med at genkende negative situationer mere klart, men du ved, jeg ville begynde ung med de rigtige kropsdele mærket og, du ved, kommunikation generelt og derefter som, du ved, senere, ville jeg ærligt vise porno og jeg ville diskutere forskellen mellem ægte sex og pornesex. Jeg lærte om klitoris, jeg lærte om fornøjelse, jeg ville undervise om seksuel kommunikation og igen, de gør alle disse ting i Holland.\n[0: 08: 36.5] Sean Jameson: Det lyder som om, hvad du siger, der er yderligere fordele ved mindre seksuel tvang. Måske fungerer det også til at være der, i at være mindre måske også seksuel vold?\n[0: 08: 51.0] Laurie Mintz: Selvfølgelig ja.\n[0: 08: 53.9] Sean Jameson: Hvis der er en kvinde, der lytter, ved du, hun kæmper, hun ved, at hendes mandlige partner tager af med orgasmering hver gang, hvad er de første skridt, hun kan tage for at øge sin kliteratur, antager jeg? Ved du hendes viden om hendes egen klitoris, vulva, vagina og hendes evne til orgasme?\n[0: 09: 17.0] Laurie Mintz: Nå, der er flere trin, men det første er virkelig, at tro, at man lige har ret til orgasme og glæde. Det andet trin er altid, i enhver form for terapi eller selvhjælp, der har vist sig at være effektiv til kvinders orgasmer, det første trin udover holdningstilpasningen er altid selvbehag, onani, det tager tid at lære, hvad man kan lide. Fordi hver kvindes kønsnerver er placeret lidt anderledes, har alle brug for en lidt anden type eller placering eller stimuleringstryk til orgasme. Lær, hvad du kan lide, bringer dig selv til orgasme, og derefter er det næste trin at oversætte den type stimulering til partner sex; Sørg for, at du får den samme type stimulering med en partner, som du gør, når du er alene, fordi der ikke er noget problem, når kvinder er alene, men 95% orgasme let inden for få minutter, det er kun - også i lesbisk sex, meget mere orgasmisk . Det er kun når kvinder har sex med mænd, de har dette orgasme problem.\n[0: 10: 30.7] Sean Jameson: Det, du siger, er, hvis du er en kvindelig lytter, måske tager lidt tid og slapper af, gå til et sted, hvor du kan onanere og bare opdage, hvad du kan lide, og hvad der bringer dig til orgasme?\n[0: 10: 43.5] Laurie Mintz: Absolut. Brug dine hænder, en vibrator, du ved, tag din tid, regne den ud, og der er nogle gode ressourcer til at hjælpe dig med det. Du ved, åbenbart har jeg dem i min bog, men der er også et fantastisk websted kaldet OMGYes. Det viser faktisk virkelige kvinder, hvordan de glæder sig og det normaliserer virkelig det faktum, at når kvinder glæder sig, rører 99% deres ydre vulva, nogle gange med penetration, nogle gange ikke. Men det normaliserer det virkelig og derefter igen, når du har fundet ud af det, er det næste trin, 'Hvordan får jeg den samme type stimulering, når jeg er sammen med en partner?'\n[0: 11: 27.1] Sean Jameson: Så lad os sige, at du kan pålideligt derefter orgasme, og du ved, hvad der bringer dig til orgasme på egen hånd, hvordan integrerer du det med en partner, der måske ikke ønsker at tale så meget om sex?\n[0: 11: 44.8] Laurie Mintz: Jeg vil sige, at der er to måder at indarbejde det på, hvis vi generelt ser på, hvordan vi indarbejder det, men så er det næste spørgsmål, hvordan fortæller du din partner? Jeg tror, der er virkelig to aspekter, hvis du ikke har noget imod mig at svare på spørgsmålet.\nDen første måde er generelt, at jeg tror, vi er nødt til at ændre det kulturelle script. Du ved, mange af os følger dette standardkulturelle manuskript, der går sådan: ”forspil bare for at gøre hende klar til samleje. Samleje, ejakulation af mænd og orgasme, ”sex over. Ændring af kulturskriftet til flere vendinger ved at tage modeller, hvor kvinden cums først gennem manuel stimulering og oralsex og derefter samleje eller vende det, nok narre rundt ved kvindens samleje vil være behageligt, ikke smertefuldt, samleje og derefter bringe kvinden til orgasme eller at røre ved din egen klitoris med en vibrator eller din hånd under samleje. Men det handler alt om at sikre dig, at din klitoris bliver stimuleret under partner sex. Du ved, at alt lyder godt og godt, indtil du siger, ”Hvad med en partner, der ikke ønsker at tale om det?”\n[0: 12: 57.8] Sean Jameson: Ikke nødvendigvis er helt lukket, men de er bare tilbageholdende, ved du?\n[0: 13: 03.7] Laurie Mintz: Uvillige til at ændre det, eller de er bare lidt tøvende, og så hvad jeg anbefaler, kan jeg fortælle dig, hvad jeg anbefalede til kvinden, der havde falske i 30 år. Fordi jeg virkelig ikke synes, det var en god ide for hende at gå hjem og sige, ”Jeg har falske i 30 år,” fordi, du ved, det kommer ind i alle slags andre spørgsmål, tillidsspørgsmål, kommunikationsproblemer og jeg sagde til hende, ”Hvorfor siger du ikke bare dette:” Hej, ved du, jeg elsker dig virkelig, jeg elsker virkelig vores sexliv, men jeg har læst en bog, eller jeg har lytter til dette podcast, og du ved, jeg har hørt nogle virkelig fede ting om måder at ændre det på, og at mange kvinder virkelig kan lide at ændre det ved at inkludere mere klitorisstimulering som, du ved, mig rører mig selv under samleje eller du bruger en vibrator med mig. Jeg ville virkelig være interesseret i at prøve det, hvad med dig? ”\nSå det er en mere positiv “hej, jeg har falset i 30 år” måde at sige det på.\n[0: 14: 07.2] Sean Jameson: Som et ton mursten i ansigtet?\n[0: 14: 09.6] Laurie Mintz: Ja, nøjagtigt. Så jeg mener, du ved, at tage sager i dine egne hænder, at der er du ved, række ned og røre ved din egen klitoris under samleje, osv. Og ikke at skamme dig for det, og det er den type stimulering, du har brug for, potentielt.\n[0: 14: 27.9] Sean Jameson: Ja, jeg synes, du gør et godt punkt, hvad du sagde i starten af dit svar, når du slags sagde, at du kan gøre alle disse ting, som ikke nødvendigvis involverer samleje for at sikre, at du lukker orgasmehullet. Så du kan gøre, du ved, måske prøve oralsex før samleje, efter samleje, hvis du vil, manuel stimulering, brug en vibrator. Jeg synes, at alle disse ting er gode ideer, og jeg tror, bare folk har brug for at tænke over det og indse, at orgasming under sex igen er fantastisk. Men hvis du ikke kan orgasme, ved du, at under forspil eller efter samleje er en anden mulighed.\n[0: 15: 11.1] Laurie Mintz: Ja, det vil jeg endda sige - endnu mere stærkt ærligt, Sean. Fordi ærligt talt, selv den måde, du siger det på, og det er så dybt indgroet i os alle, at det er som 'Nå, hvis du kan orgasme under samleje, det er den bedste måde, så prøv det. Men hvis ikke, er der disse andre måder. ” Det er som denne meget subtile måde, vi alle tænker på. Det er som der er orgasmerhierarki; Hvis du kan gøre det under samleje, bedst af alt, hvis du er nødt til at tilføje en lille klitorisstimulering under samleje, næstbedst, hvis det er helt adskilt, tredje bedste, og sandheden i sagen er, at du ved, omkring en tredjedel af kvinder kan ikke orgasme under samleje, selvom de er klitoris, der stimuleres. At vi virkelig har brug for at give slip på ideen om, at der er en bedste måde og betragte det som lige så godt at orgasme før, under eller efter gennem klitorisstimulering.\n[0: 16: 09.3] Sean Jameson: Absolut og ville du have andre råd til, hvordan en person slags kan forberede eller skabe en situation, der er befordrende for lettere at nå orgasme? Uanset om det lægger dit - arbejder med din sindstilstand, ting som forstyrrende eller lærer om forspil og hvilke typer forspel der faktisk hjælper med at øge dit ønske?\n[0: 16: 42.9] Laurie Mintz: Ja, jeg tror igen, at den største ting er onanere, lære, hvad du kan lide, og derefter overføre det men den anden - til partner sex. Men den anden ting, der er så almindelig, virkelig værdsætter jeg, at du bringer dette op, og når du siger nød, mange gange det, der præsenterer orgasme, også er hele denne selvbevidste, selvovervågende ting, der sker. Som 'Keder han sig, ser jeg okay ud, ser jeg fed ud, lugter jeg sjovt?' og alle disse ting som disse tanker, der er op i dit hoved, og det er virkelig, virkelig umuligt at få en orgasme, mens du bekymrer dig om noget.\nAt have en orgasme kræver virkelig at slå din tænkende hjerne fra og være i øjeblikket og den bedste måde at gøre det på er gennem mindfulness, som jeg kan forklare, hvis du vil.\n[0: 17: 40.7] Sean Jameson: Åh, gør det absolut.\n[0: 17: 42.4] Laurie Mintz: Så mindfulness har fået en masse opmærksomhed i det seneste, men det er en gammel teknik og fra buddhistisk filosofi, og det har virkelig vist sig at hjælpe en med at være mere forbundet i deres liv, være forbundet med sig selv, mindre ængstelig, mindre deprimeret, mindre smerte og bedre sex og alt det er, at placere dit sind og krop på samme sted. Så ofte gør deres krop en ting, og vores sind er et andet sted.\nDu ved, at du kan tale med en ven, og at du ikke engang lytter til dem, fordi du tænker på en e-mail, du har brug for at returnere eller noget i den retning, og det sker med så meget af os under sex som vores sind vandrer og mindfulness lægger dit sind og krop på samme sted. Jeg taler med folk om det. Jeg siger, at en måde at forstå fornemmelsen på er, hvis du nogensinde har kørt en rutsjebane, og selvom du ikke kan lide det, ved du sandsynligvis, at når du går op, op, op du tænker ting.\nSom: ”Hvorfor kom jeg på denne ting? Jeg håber, jeg er spændt i. Dette går til sjov ”men uanset hvad det er, så snart denne rullebane går ned ad, tænker du slet ikke. Du føler dig bare, du er lige i øjeblikket, og det er hvad mindfulness er, en fuldstændig nedsænkning i øjeblikkets fornemmelser, og du kan ikke bare gøre det i sex, hvis du ikke gør det i din normale daglige liv. Det kræver praksis, og jeg siger, at folk begynder at øve sig små i det daglige liv.\nEthvert øjeblik kan være opmærksom, børstning af dine tænder; vaske opvaskene, og nøglen er ikke altid at have dit sind og krop på samme sted. Det lærer at genkende, når dit sind vandrer og går, “Ups, der går det igen” og bringer det tilbage til det øjeblik med dit åndedrag eller hvilke kropslige fornemmelser du bruger, og det er hvad mindfulness er, og det er bestemt blevet bevist at øge den seksuelle erfaringer.\n[0: 19: 44.7] Sean Jameson: Tak så meget for det, og der er også jeg tror, to apps, der kan hjælpe dig med dette, hvis du vil hurtigt starte, og jeg vil sige, at en af dem hedder Cam, jeg tror, og den anden kaldes Headspace, og den slags grenede dem ind i meditation også?\n[0: 20: 04.6] Laurie Mintz: Ja, og der er en anden, der hedder Insight Timer, og det er det, de lærer. De underviser mindfulness via meditation, og det er en fantastisk måde at øve på det, og faktisk tror jeg, det er 10 minutter to gange om dagen, der har vist sig, at det virkelig hjælper. Så jeg beder folk bruge dem, men jeg siger også, at du ikke behøver det. Du kan bare virkelig øve dette i dit daglige liv, men disse apps er fantastiske, og jeg er så glad for, at du bragte dem op.\n[0: 20: 32.9] Sean Jameson: Ja, og jeg vil også gerne tilføje, at der måske er fyre, der lytter, og jeg kender som fyr selv, jeg leder altid efter teknikken, hvad skal jeg gøre med mine hænder, eller hvordan skal jeg placere mig, og de bliver fanget af den idé af, “Åh, jeg har bare brug for den rigtige position”, og de tænker måske så meget på, hvad de kan gøre for at hjælpe deres partner med at være i øjeblikket eller til at bekymre sig eller bare glemme børnene i tre timer.\nOg så jeg tror, at hvis fyre kan tænke på disse linjer som: 'Nå, hvad er den bedste teknik, jeg burde bruge?' Jeg tror, det er en dobbelt whammy, og jeg tror, det vil få bedre resultater for dem og for deres partner.\n[0: 21: 21.7] Laurie Mintz: Ja, og det vil jeg virkelig understrege Bliv kliterende gavner både kvinder og mænd, fordi kvinder lider af færre orgasmer på grund af disse kulturelle myter, men lige ved siden af det er denne myte, at for at være en god elsker, skal du vare længe og presse hårdt, og det griber ind i så mange mænds seksuelle oplevelser og Hvis du kan give slip, eller at din penis er nøglen til hendes orgasme, kan du virkelig nyde og omhyggeligt fordybe dig i sex meget bedre såvel som dig selv og bare spørge, spørg din partner, 'Hvad kan du lide?' du ved, at seksuel kommunikation virkelig går langt.\n[0: 22: 08.5] Sean Jameson: Så har du nogen råd til kvinder eller mænd, der lytter i heteroseksuelle forhold eller i samme kønssammenhæng, noget råd til dem for at øge lidenskaben og lysten, hvis de fandt det svækkende eller slags falder over tid?\n[0: 22: 28.8] Laurie Mintz: Ja, så det er interessant, for blandt unge kvinder er det en seksuel bekymring at have en orgasme, og blandt kvinder i langvarige forhold hos ældre kvinder er mindretræsten den største bekymring. Så hvad jeg gerne vil sige til de mennesker med disse nedsatte ønsker eller slags sex blev bare lidt kedelige, det er faktisk meget naturligt, at vores sexlyst mindskes, når vi bliver ældre og i langvarige forhold.\nOg at der er to ting, der virkelig hjælper med dette, tror jeg. Det er mange gange, mennesker går ind i denne næsten ikke-sex eller meget sjældne kønstilstand, fordi de venter på at være kornede med at have sex, som da de var yngre, og nøglen er at sige nej, tingene har ændret sig, og det er normal. Det er ikke dårligt, men at have det, jeg kalder trister, fordi det lyder mere romantisk, men planlagte seksuelle møder og for at sige som 'Dette er vores ideelle frekvens, og det er her, vi skal have sex.'\nOg selvom det lyder romantisk, er det også virkelig blevet bevist, at det forbedrer sexliv, fordi du skal slippe af med disse myter om, at sex skal være spontan, hvilket jeg også kan komme ind på, hvis du vil. Det er sjældent spontant, og det var endda ikke engang spontant, når du troede, det var, hvilket igen, jeg kan komme ind på, hvis du vil.\n[0: 23: 58.7] Sean Jameson: Vær venlig.\n[0: 24: 00.3] Laurie Mintz: Ja, men at planlægge TRIS eller seksuelle møder giver plads til ikke at vente med at være liderlig til at have sex. Har sex for at blive liderlig. Så hvad angår at slippe af med den myte, er alle som 'Åh sex skal være spontan' det er denne myte, men virkelig, hvad vi synes om denne spontane sex var godt orkestreret sex som tænk på, hvis du gik på en date med din nu partner du har mistet dette ønske om i de tidlige stadier. Du ved, du har en kjole, du har bruset op, du ser godt ud.\nDu sprøjtede parfume eller tager dit pæneste undertøj eller hvad, du flirter, du rører hele natten, du er lidt stemningsfuld og derefter lav og se, du har sex i slutningen af natten. Det er ikke spontant, det er godt orkestreret.\n[0: 24: 50.4] Sean Jameson: Meget meget.\n[0: 24: 51.2] Laurie Mintz: Ja, og hvis vi engang slipper af med ideen om, at det skal være spontan, er du selvfølgelig ikke i stand til at orkestrere det på samme måde med to job og to børn, der løber rundt og i love, der kommer ind og ud eller hvad som helst. Så du er nødt til at vende tilbage til at orkestrere det, ved at planlægge det, ved at skabe plads i dit liv og din tidsplan for det og derefter blande det op. Gør ikke den samme gamle rutine. Du ved, hvis det er blevet kedeligt, bland det op.\nPrøv en anden samleje position, køb et nyt sexlegetøj, brug nogle nye smøremidler, rollespil, hvad du end vil gøre for at blande det lidt op.\n[0: 25: 28.2] Sean Jameson: Så det er alt meget godt råd, Laurie, og jeg spekulerer bare på, jeg antager, at jeg stiller det samme spørgsmål igen, slags, men lad os sige, at du lytter, og du har alle disse oplysninger, og du vil nu have din mand om bord. Det er klart, som du sagde, at du ikke ønsker at konfrontere dem som en pose mursten i ansigtet, men hvad er den bedste måde, hvordan kan du anbefale en kvindelig partner at sige og henvende sig til hendes mandlige partner for at diskutere dette?\n[0: 25: 59.1] Laurie Mintz: Ja, jeg mener, at den første ting er at bruge rigtig god kommunikation, timing af det på passende måde, at eje det med jeg-udsagn, sætninger, der starter med jeg snarere end med dig. Faktisk har begge mine bøger kapitler om kommunikation, fordi jeg tror, det er nøglen. Du ved, kommunikation er sengestenen for at få din seng til at rokke, dybest set.\n[0: 26: 22.4] Sean Jameson: Jeg kan lide det.\n[0: 26: 23.1] Laurie Mintz: Ja, så du er nødt til at tale om det, og jeg synes, det er dejligt at anerkende det positive og derefter sige, hvad du vil ændre, 'Jeg elsker dig virkelig, jeg elsker vores forhold, og jeg har følt mig lidt af mangel på sex mellem os for nylig, og jeg vil gerne rette det, fordi det er vigtigt for mig. Jeg tror, at sex er noget, vi deler. Det er det, der gør vores forhold anderledes end værelseskammerater eller forretningspartnere. Det er virkelig vigtigt for mig, og jeg gætter på, at det er vigtigt for dig. ”\nSå igen har jeg hørt på denne podcast eller læst denne bog eller ”Jeg havde denne idé og tro på den eller ej, hvad sexterapeuten anbefaler er at vi bestemmer vores ideelle frekvens og at vi får tid til dette, og jeg tror, det ville hjælp mig, fordi hvis jeg ved, at ... ”en masse tid kan du sige noget i retning af,” Sig, at vi gør det på onsdag aften, mange gange falder jeg bare i sengen så udmattet, men hvis jeg ved, at det er vores plan, vil jeg tænker over det hele dagen. Jeg sparer min energi på det, og det vil jeg virkelig gerne prøve. Vil du være villig til at gøre det med mig? ”\n[0: 27: 39.1] Sean Jameson: Så inden vi slutter, undrer jeg mig over, om du bare har et råd, som du gerne vil have vores lyttere med at tage med hjem i aften?\n[0: 27: 50.8] Laurie Mintz: Ja, kan jeg give to? Kan jeg give en til kvinder der kæmper med orgasme og en til kvinder med lav seksuel lyst?\n[0: 27: 58.8] Laurie Mintz: Okay, så for kvinder, der kæmper for orgasme, vil jeg sige onanere - onanere - onanere og finde, hvad der fungerer for dig, og du har al ret til seksuel fornøjelse og gå til at finde ud af det og for de kvinder, der er, ”Jeg er for træt til sex. Jeg har mistet mit drev, ”ligesom den gamle Nike-reklamefilm ville jeg sige,” Bare gør det. ” Hvis det ikke er sjovt, er det ikke sex på pligten, selvom det ikke starter med noget ønske som en bil, der er kold, når du starter den, men varmer op, mens du går sammen, kan du behandle din seksualitet på samme måde.\n[0: 28: 38.0] Sean Jameson: Absolut. Laurie, dette har været fantastisk. Jeg spekulerer bare på, hvor og hvordan folk kan komme i kontakt med dig, hvis de vil lære mere om dig, eller hvis de har et spørgsmål, eller hvis de vil vide mere om din bog?\n[0: 28: 53.6] Laurie Mintz: Sikker på, du kan gå til min hjemmeside, og den har links til at købe begge bøger. Begge er tilgængelige, uanset hvor bøger og e-bøger sælges. Det har også links til alle mine konti på sociale medier. Jeg er meget aktiv med at sexet via sociale medier og elsker at interagere med læsere og lyttere, så det ville være fantastisk.\n[0: 29: 25.1] Sean Jameson: Fantastisk. Laurie, tak for at du kom på showet.\n[0: 29: 27.6] Laurie Mintz: Tak for at have mig med på showet.


Grønt Miljø 4 / MAJ 2015 GRØNT MILJØ 4/ PDF\nGrønt Miljø 4 / MAJ 2015 GRØNT MILJØ 4/2015 1\nDownload "Grønt Miljø 4 / MAJ 2015 GRØNT MILJØ 4/2015 1"\n1 Grønt Miljø 4 / MAJ 2015 ANLÆGSGARTNERNORMER. Revideret regelopsamling med mange rettelser og tilføjelser. 4 KONKURRENCE. Danmarks grimmeste have viste hvad der ses som grimt - og smukt. 14 ØKOSYSTEMTJENESTER. Det gratis værdisætningsprogram i-tree har succes i USA. 24 VÆRDISÆTNING. VAT 03 og Alnarpmodellen til træer blev testet og evalueret. 26 VANDAFLEDNING. I et villakvarter skal m 3 vejvand uden om renseanlægget. 34 GRØNT MILJØ 4/2015 1\n2 2 GRØNT MILJØ 4/2015\n3 RUL DIN GRÆSPLÆNE UD ÅRET RUNDT SMÅ RULLER: 61 x 164 x 1,5 cm = 1m 2 pr. rulle STORE RULLER: Bredde cm. Længde op til 35 meter. Priser pr. m 2 excl. moms & transport: 1-24 m 2... kr. 30, m 2... kr. 25, m 2... kr. 18, m 2... kr. 15, m 2... kr. 13,- Over 3000 m 2... kr. 12,- Græstage, 1-39 m 2... kr. 40,- Græstage, over 40 m 2... kr. 30, Ringsted Tlf KOMMENTAR KUN ÉN EUX-ANLÆGSGARTNER At kombinere fag og gymnasium i en EUX blev muligt i 2010, og i 2012 forsøgte Roskilde Tekniske Skole sig som den første med en EUX-anlægsgartner. Med 23 tilmeldte lovede det godt. Men allerede 6. januar året efter stoppede den sidste. I 2013 var der ikke tilmeldinger nok, men i 2014 prøvede man igen. Det samme gjorde Selandia og Jordbrugets Uddannelsescenter Aarhus. Kun en halv snes stykker i alt meldte sig. Og nu godt et år efter hænger kun én ved. Laura Egede Olsen er p.t. den eneste EUX-anlægsgartnerelev i landet. Og hendes mål er politiskolen. Anlægsgartner er kun en gardering! Grelle tal. Og ansøgningerne i år ser ikke bedre ud. Spøjst, for ser man på alle erhvervsuddannelser, begynder en langt større andel på EUX og en langt mindre andel falder fra. Som man kan læse i dette nummer, kan forklaringen bl.a. være at anlægsgartnerprøverne falder sammen med gymnasieeksaminerne - og gør det samtidig med at praktikværterne har højsæson. Roskilde Tekniske Skole har før udtalt at man ikke fik de de bogligt stærke elever som ville have gået i gymnasiet. Man fik dem der ellers havde taget EUD. EUX er en måde at lokke elever fra det alt for populære gymnasium, få kvikke hoveder ind i fagene og få nogle af dem hurtigt videre til fagets videregående uddannelser. Her har EUX-anlægsgartner fejlet. Tabet afbødes dog af at de fleste frafaldne er endt i EUD-anlægsgartner. De er ikke tabt for faget og kan siden blive f.eks. jordbrugsteknolog, professionsbachelor i jordbrugsvirksomhed eller have- og parkingeniør, godt hjulpet af de generelt gode koblinger og meritordninger. Og dem der tager gymnasiet, kan senere komme ind på de videregående grønne uddannelser hvis de stadig har den grønne interesse. Alligevel er EUX en god idé som erhvervsuddannelsesreformen også støtter. Fagene får en mere alsidig rekruttering. Den unge får en dobbeltuddannelse der giver flerdobbelte uddannelsesmuligheder. Og hvis man f.eks. har ambitionen om at blive anlægsgartner før man bliver landskabsarkitekt, så slår man med EUX to fluer med ét smæk. Det kan for den unge mere end opveje dét at kunne gå på et lokalt gymnasium med vennerne. EUX-anlægsgartner skal ikke afskrives, men det er nødvendigt at analysere de triste tal og deres baggrund - og få politisk opbakning til at gøre EUX mere anlægsgartnervenlig. SØREN HOLGERSEN FORSIDEN. Have- og parkingeniørstuderende er i gang med en beskæringsøvelse i bytræarboretet. Beskæring er også et fagligt tema på Have & Landskab. Foto: Oliver Bühler. Grønt Miljø Redaktion: Søren Holgersen, ansv. (sh). Tlf Lars Lindegaard Thorsen (lt). Tlf Abonnement: Tenna Palmberg, Tlf Annoncer: Steen Lykke Madsen, Teknovation ApS. Tlf Tlf Udgiver: Danske Anlægsgartnere / ProVerte A/S. Tryk: Jørn Thomsen Elbo A/S. Trykoplag: Oplag: : ifølge Specialmediernes Oplagskontrol. Cirka 860 er sendt direkte fra udgiver og indgår ikke i det kontrollerede tal. Medlem af Danske Specialmedier. 33. årgang. ISSN Grønt Miljø er et fagligt magasin om planlægning, anlæg og drift af have, park og landskab. Målgruppen er fagfolk i privat eller offentlig virksomhed samt fagets kunder, leverandører og uddannelsessøgende. Grønt Miljø udkommer med 10 årlige numre. Et årsabonnement koster 425 kr. inklusiv moms. Kollektive abonnementer kan aftales. GRØNT MILJØ 4/2015 3\n4 Jord, planter og sten på rette vis ANLÆGSGARTNERNORMER. Normer og vejledning for anlægsgartnerarbejde forsøger at samle alle regler op, og viser det i en ny udgave med mange rettelser og tilføjelser Af Kim Tang og Søren Holgersen Efter fem år er anlægsgartnernormerne igen lavet om. På næste side gengives nogle af de væsentligste ændringer i Normer og Vejledning for Anlægsgartnerarbejde som normerne rigtigt hedder. Først og fremmest er en række kilder fornyet, udgået eller opstået. Ny er f.eks. Kvalitetsstandard for planteskoletræer som er et indiskutabelt grundlag for normerne. Det er også DS 1136 om belægninger som siden sidst er udkommet i en ny udgave. En anden nyhed der har haft indflydelse på de reviderede normer, er SBi s anvisning 224 om fugt i bygninger, herunder fald bort fra bygninger, sokkelhøjder, niveaufri adgang og omfangsdræn. Der er også nye referencer om bl.a. græs, genbrugsmaterialer og træ. Andre ændringer skyldes en tilpasning til det praktiske behov eller ny faglig udvikling. Det er næppe undgået nogens opmærksomhed at permeable befæstelser og stålkanter fylder mere i faget end før. Så det gør de også i normerne. Alt i alt er ændringerne så mange at det sikreste er at få fat i de nye normer. De træder i kraft 1. juni I en overgangsperiode vil både den nye og gamle udgave kunne have betydning, bl.a. afhængig af konkrete aftaleforhold. Sorterede referencer Udgiveren er som alle gange før siden 1962 Danske Anlægsgartnere. I sin nuværende form - og titel - er det dog kun tredje udgave siden Kort fortalt beskriver normerne hvad faget betragter som fagmæssigt korrekt anlægsgartnerarbejde. Som sådan er de et udgangspunkt for anlægsgartnerens arbejde når der ikke foreligger særlige aftaler om hvordan arbejdet skal udføres. Normerne kan endvidere anvendes som et projektværktøj og som reference for udbudsmateriale. Normerne er i princippet en referenceopsamling der giver en oversigt over relevante regler i danske standarder, vejregler mv. og sorterer dem. Desuden tilføjes der regler eller alternativer hvor de andre standarder mv. ikke dækker nok i forhold til anlægsgartnerarbejde eller - i enkelte tilfælde - går på tværs af indarbejdede anlægsgartneriske traditioner. Et eksempel er fald på belægninger hvor der er anlægsgartnerisk tradition for et mindre fald på mindst 10 promille på terrasser. Statens Byggeforsningsinstitut mener at der skal være mindst 20 promilles fald i udfald fra bygninger - og derfor normalt også på terrasser. Normer og Vejledning for Anlægsgartnerarbejde er vel at mærke kun rettet mod anlægsarbejde. Hvad angår drift kan man bl.a. henvise til Danske Anlægsgartneres Pleje af grønne områder hvor en ny udgave ventes senere i år efter at en fælles basisstandard først er færdig. Norm og vejledning I normerne skelnes som før mellem normer og vejledning. Normerne der er understrege- Omslaget på de nye normer har både belægninger og planter med - selv om planterne kun er som skygger. Med det anvendte grej og de fraværende værnemidler skulle man måske tro at billedet har nogle år på bagen, men det er faktisk fra GRØNT MILJØ 4/2015\n5 NOGLE AF DE VÆSENTLIGSTE ÆNDRINGER FRA 2010-UDGAVEN TIL 2015-UDGAVEN OVERTAGELSE Det præciseres at al flytning af jord skal håndteres i henhold til de kommunale jordregulativer. JORDARBEJDE Om råjord præciseres vejledende at det højst må rumme 2 vægt% humus. Om muld præciseres at man ved muldbearbejdning ikke må ødelægge jordens krummestruktur. Der er også tilføjet teksturkurver som man kan kvalitetsvurdere mulden efter. Det præciseres at man før jordarbejde via Ledningsejerregistret (LER) skal kontrollere om der er ledninger i jorden. Om mulddeponering præciseres at mulden ikke må dozes sammen i høje mulddepoter, og at kompost kan medvirke til at gendanne biologisk liv. Om råjordsløsning skærpes normkravet til overfladens jævnhed på sportsplæner. Der må højst være 5 cm gab på 3 meter retskede. Ellers er det fortsat 15 cm. Det nævnes at løsning kan give sætninger fordi grubespor falder sammen, og at det især er et problem på græs. Om jordbehandling frarådes fortsat fræsere og andre roterende redskaber, men stennedlægningsfræser kan accepteres hvis der kun er én overkørsel. PLANTNING Kvalitetsstandard for planteskoletræer er tilføjet som vejledende krav. Det er fortsat kun mere generelle krav der er anført som norm. Om plantehuller er det tilføjet som vejledning at man skal bortlede overskydende vand hvis det omgivende terræn falder mod plantehullet. Ved tilførsel af nyt muld til plantehullet bør teksturen svare til den omgivende muld. Det tilføjes vejledende at specielt byog vejtræer efter plantning vil have behov for gødning. Om vanding er det vejledende krav til træer øget til 200 liter hver 14. dag den første vækstsæson. Før var det liter pr. gang. Om jorddække tilføjes vejledende at en våd og kold jord ikke bør dækkes da dækmaterialet nedsætter både fordampning fra og opvarmning af jorden. GRÆS Skemaet over anvendte græsarater og deres egenskaber er ændret til Sterfs The Grass Guide fra Om færdiggræs tilføjes vejledende at tykkelsen på græstørvene normalt er 1,5-2,0 cm og højst bør afvige 10 mm inden for den enkelte leverance. Til sportsplæne skærpes de vejledende krav til ukrudtsmængden der højst må have 1% dækning. Jævnheden på sportsbaners råjordplanum skærpes vejledende til højst 5 cm gab på 3 meter retskede. Ellers er normen 10 cm. Vejledende krav til vækstlaget er præciseret hvad angår silt (højst 8%) og sten (må ikke skade etablering og vækst). BEFÆSTELSER Normen til fugemateriale af beton følger nu den reviderede DS 1136 og skal være styrkeklasse C30/37. Normen til beton til afretningslag følges også DS 1136: C30/37 til brosten og C20/25 til kantsten. Der er tilføjet beskrivelse af permeable befæstelser hvor den eneste norm dog er at alle lag skal være permeable. Til bære-, fuge- og afretningslag anbefales en fin makadam, jf. Dansk Beton. Kravene til knust beton, tegl, asfalt samt blandinger og slagger følger nu Vejdirektoratets udbudsforskrifter fra 2011 og Om chaussébrosten tilføjes vejledende at de i bueforbandt må variere mere end DS 1136 angiver. Der er større krav til betonvarers udseende. Om betonvarer tilføjes som norm at huller grundet lerklumper og kalksten kun må forekomme i ubetydeligt omfang. Den vejledende grænse er 10 pletter over 1,5 cm 2 pr. 10 m 2 belægning, jf. Dansk Beton. Denne grænse gælder også for jernudfældninger. Beskrivelsen af kunststofbelægninger og især kunstgræs er ændret, bl.a. som følge af at DBU har trukket sine standarder tilbage. Beskrivelsen er nu rent vejledende bortset fra faldunderlag. Det tilføjes vejledende at små fliser under 4 cm tykke er svære at få at lægge fast i afretningsgrus. De bør ligge i leret grus med blødt aftræk eller i bundne materialer. Det beskrives vejledende hvad man gør med bære- og afretningslag når overflader af uens tykkelse kombineres, f.eks. chaussébrosten og betonfliser. Om rodvenlig befæstelse tilføjes vejledende at nedvandingen må doseres så jorden ikke pakkes for meget mellem stenene og at rodvenlige befæstelser også kan opføres i plast, stål og beton. Om dræning vejledes nu om omfangsdræn, jf. SBI-Anvisning 224 og DS 436, herunder beskyttelse af fundamenter. Afvandingsfaldene er revideret efter nye kilder, bl.a. SBi-anvisning 224. Den generelle norm er præciseret, og det anbefales ikke at bruge permeable befæstelser i udfald fra bygninger. Der er divergens mellem SBi s 20 o/oo i udfald og de 10 o/oo som efter anlægsgartnerisk tradition gælder for terrasser. Om belægningers overhøjde tilføjes vejledende at den bør være ½-1 cm i forhold til græs og bede. Om tolerence i plan tilføjes vejledende at tolerancen bør være 10 mm hvor man skal holde flugter og moduler. Tilpassede klinker, klinkefliser og brudfliser bør vejledende være mindst 30% af normalstørrelsen, samme krav som i forvejen gælder for betonsten. Om fuger er tilføjet som norm at kantsten af natursten skal have 2-5 mm fugebredde og kantsten af beton 2-3 mm fugebredde, jf. DS Det præciseres at kravene til fugebredder generelt gælder grusfuger. For faste fuger henvises til leverandøranvisninger. Stålkanter er beskrevet detaljeret, men som norm er der kun generelle krav. For ubehandlet stål anbefales mindst 8 mm godstykkelse ved højst 10 cm lysning. Grusbelægninger og insitustøbt beton som toplag er beskrevet vejledende. TRAPPER Fald på trin og repos har for natursten fået en øvre grænse på 25 o/oo. For beton er den nedre grænse nu 10 o/oo (før 15), og den ny øvre grænse 25 o/oo. Om elementrapper vejledes om trin med savede (glatte) undersider og risikoen for at de skrider frem. Normkravet til opspring på betontrapper er reduceret fra 3 til 2 mm. Præcist tildannede trappeelementer kan vejledende indbygges med et fald på mindst 5 o/oo, hvor det generelle krav er 15 o/oo. TERRÆNMURE Funderingsdybden er øget til 20 cm for murhøjder op til 1,5 m på frostsikker og frostvivlsom bund. Der er tilføjet vejledende krav til nedgravning af palisader. Om bagstøbning er der tilføjet nye vejledninger der bl.a. angiver at bagstøbningen ikke føres helt til tops, men aftager med murhøjden. TAGHAVER Om vækstlag præciseres vejledende hvordan jordens tørrumvægt mv. bør være, men uden konkrete tal. Om vindstabilitet tilføjes vejledende at man kan bruge jordankre i form af f.eks. armeringsnet. GRØNT MILJØ 4/2015 5\n6 de, bør så vidt muligt altid følges. De er i vidt omfang gengivet fra anerkendte referencer som danske standarder og vejregler og er ofte af en vis generel karakter. Al øvrig tekst er vejledning eller almindelig forklaring. Vejledningerne er i vid udstrækning baseret på branchens erfaring og kan med fordel følges i de fleste tilfælde. Til det vejledende stof hører f.eks. den nye Kvalitetsstandard for planteskoletræer. Det skal altså præciseres i kontrakten hvis den skal gælde. Den gælder ikke automatisk fordi man har henvist til anlægsgartnernormerne. Formen med de blandede normer og vejledninger - og den pragmatiske blanding af produkt- og proceskrav - genkendes fra bl.a. vejreglerne. Med den nye udgave, der er blevet lidt længere end den gamle, er dette princip udvidet. Det kan man bl.a. se i nye afsnit om bl.a. permeable befæstelser og insitustøbt beton. Baggrunden er bl.a. at der bliver stadig flere materialer og metoder og de bliver stadig sværere at angive eksakte krav. Alt kommer an på alt. Resultatet er generelt mere snakkende normer. Det er en udvikling der kan diskuteres, men som det er svært at finde et godt alternativ til. Norm med begrænsninger Normer og vejledninger burde ideelt hvile på hele verdens viden og erfaring, men det er i praksis umuligt. Der findes sandsynligvis undersøgelser og erfaringer om hver eneste enkelte detajle. Men selv om viden spreder sig på mange måder, er det ikke alt der er inddraget i normerne. Som et eksempel kan man tage de fald der kan - eller skal - være bort fra bygninger. Statens Byggeforskningsinstitut (SBi) siger i deres vejledning fra 2013 at der skal være et fald på mindst 25 promille i mindst 3 meter fra bygningen, dog mindst 20 promille når belægningen er tæt. Kravene er pænt gengivet i normerne selv om de er i konflikt med den gamle anlægsgartnerregel om at man kan gå ned på 10 promille på terrasser. Men hvor kommer SBi s krav fra, og hvad er deres rationale? Det er ikke tjekket nærmere ud over en telefonsamtale til SBi der ikke afslørede noget nærmere. Logikken er formentligt den at der ikke må opstå et direkte vandtryk mod soklen. Vandtrykket opstår når jorden er vandmættet hvad den derfor ikke må blive. For at modvirke det, må der ikke sive vand ned. Ikke for meget i hvert fald. Derfor må regn ikke sive direkte ned i jorden. Derfor må der ikke dannes pytter på overfladen. Vand må ikke stuves op ved bygningen. Derfor skal der være fald. Jovist, men at noget vand siver ned, skader jo ikke, bare jorden ikke bliver vandmættet. Så småpytter betyder vel ingenting. Det kan vel heller ikke være værre end hvor der er jord og græs ind til bygningen hvor vand siver ned selv om der er lidt fald. Og hvis der ikke er kælder kan det hele vel være lige meget. Og hvorfor skal faldet lige være 20 og 25 promille og ikke 10 promille? Vandet løber væk i alle tilfælde selv om det bare er lidt langsommere når faldet ikke er så stort. Og hvorfor skal det være lige tre meter fra bygningen og ikke f.eks. to? En i sig selv mindre detalje rejser mange spørgsmål der ideelt burde studeres i et omfattende litteraturstudium og analyseres før kravene blev sat ind i normerne. Måske der bliver tid og råd engang i fremtiden. Som bruger af normerne skal man blot vide at de ofte hviler på antagelser, sporadisk viden og praktiske erfaringer der altid rummer en vis tilfældighed. Det bidrager til at der er mere og mere vejledning mens de mere bindende normer får stadig mere generel karakter. KILDER Normer og vejledning for anlægsgartnerarbejde. Af Kim Tang, Søren Holgersen m.fl. Danske Anlægsgartnere s. SKRIBENTER Kim Tang er fagkonsulent i Danske Anlægsgartnere. Søren Holgersen er Grønt Miljøs redaktør. De har begge medvirket ved flere tidligere udgave af publikationen. Kravene til muldudlægningens jævnhed, sten i overfladen mv. afhænger af det ønskede fremtidige præg. Her tilstræbes et havepræg med en meget præcis og jævn overflade, og er arealet ikke for stort, kan en gammeldags trædning stadig være nyttig. 6 GRØNT MILJØ 4/2015\n7 GRØNT MILJØ 4/2015 7\n8 Perlestenene overtager stille og roligt de ledige arealer - og kirkegården bliver mere og mere grå. Også her på Egebjerg Kirkegård. Genopfind den grønne og frodige mindehave Erstat perlesten med græs på landsbykirkegårdens ledige arealer, råder kirkegårdskonsulent Kistegravsteder kan omdannes til urnegravsteder med en fælles beplantning ved baghækken. Foto: C. Skibsted. Nyplantet allé af søjleavnbøg på Maribo Kirkegård. Foto: C. Skibsted. ment mellem de aktive gravsteder giver kirkegården en stor intimitet, skriver Skibsted der mener at den samlende grønne flade understreger kirkegården som den store fælles gravplads for tidligere slægter. Det naturprægede udtryk vinder da også mere og mere frem, og mange nye gravsteder anlægges i græs. Man kan dog godt bevare gamle, store familiegravsteder tæt på kirken. De har ofte både karakteristisk beplantning og lokal- og kulturhistorisk interesse. Når gravstedet udløber, må man vurdere om de skal bevares, også for at bidrage til en grøn kirkegård. Et led i planen kan være at samle de aktive arealer. Er der Fra at være grønne og frodige mindehave er mange landsbykirkegårde ved at blive præget af grå flader af perlesten. Det bør de ikke, skriver landskabsarkitekt og kirkegårdskonsulent Charlotte Skibsted i videnbladet Gør landsbykirkegårdens ledige arealer grønne fra Institut for Geovidenskab og Naturforvaltning. Når der er færre kistebegravelser og kirkegården bevarer sin størrelse, bliver der ledige arealer. De er let at dække med perlesten, men det kan ende med store grå stenflader med små gravstedøer. Gravstederne er måske endda selv dækket af perlesten og skiller sig kun ud med en lille hæk. Derfor skal menighedsråd og gravere nytænke kirkegården. De skal ikke mere finde plads til så mange gravsteder som muligt i ret fast struktur. De skal genopfinde den grønne og frodige mindehave. Få først et overblik over kirkegårdens ledige gravstedsareal i dag, råder Skibsted. Brug derefter protokol og gravkort til at få et indtryk af hvilke ledige arealer der opstår de næste fem-syv år. Mange af de kistegravsteder der udløber, vil nok ikke få fredningstiden forlænget. Landsbykirkerne var før omgivet af græs. Derfor er det oplagt igen at tænke i græs. Perlesten og grus bør være forbeholdt de primære gange. På de sekundære gange kan græsset brede sig. Skønheden i de grønne flader som sammenbindende eleflere ledige kistegravsteder ved siden af hinanden, kan de bruges til urnegravsteder. Man kan da bevare hækken og måske etablere en fælles beplantning bagerst fordi et urnegravsted fylder mindre end en enkeltkistegrav. Er de ledige gravsteder mere spredte, kan man lade hækkene stå og tilplante arealerne med stauder eller små buske som kirkegården anlægger og plejer. De ledige arealer kan også udnyttes til at give løvtræerne en chance. De har i århundreder indrammet kirkegårdene og givet dem læ og skyggespil, men plantesygdomme og storme har de seneste årtier ryddet godt ud i dem. Elmene er væk, askene og kastanjetræerne er ved at gå samme vej. Tænk både i store træer som eg, lind, ahorn og bøg og mindre løvtræer som røn, avnbøg, tjørn og mispel, råder Skibsted. Træerne kan plantes spredt i ledige gravsteder, i kirkegårdens kant eller som en allé langs den centrale gang. Man bør plante dem i en bundplantning. Træer i græs gror dårligt og bliver nemt beskadiget af plæneklipperen. Kirkegården skal blive en ny grøn helhed. Gravernes arbejde forskydes fra intensiv pleje af mange individuelle gravsteder til kirkegården som sådan, og det kræver større viden om planter. sh KILDE. Charlotte Skibsted (2015): Gør landsbykirkegårdens ledige arealer grønne. Videnblade Park og Landskab Institut for Geovidenskab og Naturforvaltning, Københavns Universitet. 8 GRØNT MILJØ 4/2015\n9 GRØNT MILJØ 4/2015 9\n10 Ny staudehave til en ældre dronning TILLYKKE. Margrethe II fik en staudehave til Fredensborg Slotshave i 75-års fødselsdagsgave af regeringen og Folketinget - og er selv med til at færdiggøre planerne Af Lars Thorsen Da Danmarks regent blev 75 år den 16. april, var der én gave som med sikkerhed ikke ender på et kongeligt pulterrum. Det er gaven fra regeringen og Folketinget. Den består nemlig af en omlægning af staudehaven på Fredensborg Slot. Og modsat de fleste andre gaver, skal dronningen selv være med til at udforme den. Jeg har netop i sidste uge haft et møde med Hendes Majestæt hvor vi gennemgik de første skitser med henblik på selve havens disponering, men også plantevalget. Hun går meget op i både farver og former, men absolut også i artsvalg, forklarer Christine Waage der havde lavet plantesammensætningen ud fra tidligere samtaler med dronningen og derfor ikke ramte helt forbi. Bortset fra at hun foreslog at der skulle indgå et felt med træpæoner. Christine Waage er landskabsarkitekt i Styrelsen for Slotte og Kulturejendomme og ph.d. i landbohavekultur og restaurering af historiske haver. Hun vil i den næste må- neds tid færdiggøre haveplanen, så den kan blive præsenteret for majestæten igen og forhåbentligt godkendt. Derefter vil planterne blive bestilt så plantearbejdet kan gå i gang til foråret 2016 mens anlægsarbejdet med havens store linjer - som bøgehække og trappeanlæg - vil gå i gang så snart den reserverede have i Fredensborg Slot lukker for offentligheden midt i august. Selv om haven ikke er færdigprojekteret endnu, anslår Christine Waage at anlægningen af den nye staudehave vil koste omkring en million kroner. Ud over regeringen og Folketinget er der også andre gavegivere der i anledning af den runde fødselsdag har ønsket at bidrage til projektet. Dronning Ingrids have De indviede vil vide at der allerede er en staudehave i den reserverede have i Fredensborg Slotshave. Den er kendt for sin blomsterpragt, artsrigdom og levende farvespil der udfolder sig fra det tidlige forår til sent efterår. Den er åben for offentligheden (ligesom den nye have vil være) i juli og halvdelen af august. Det var Dronning Ingrid der fik omlagt den reserverede have til en engelsk inspireret landskabelig blomsterhave. Hun fik også anlagt et stort staudebed, men det var tilbage i midten af 1930 erne. Derfor var staudebedet ved at være udlevet. Vi har selvfølgeligt sørget for at indplante en del stauder i det hvert år så det kunne tage sig flot ud. Men med tiden syntes vi at beddet havde mistet sin sammenhæng, forklarer Christine Waage om valget af staudehaven som gave. Men også den nye staudehave tager udgangspunkt i stedets historie. Den er disponeret med afsæt i et fasangårdsanlæg der lå i området i 1700-tallet. Hække markerer en hovedakse og en tværakse så der opstår fire mindre haverum. Derved skabes fire temahaver med mulighed for forskellige udtryk og blomstringshøjdepunkter. Det primære greb bliver at vi planter nogle pænt store felter på 3-5 m 2 i stedet for blot en meter, så vi får nogle store farveflader. Det er ikke et mål i sig selv at få så mange arter og sorter ind som muligt, Den eksisterende staudehave ser flot ud i fuldt flor. Men den havde mistet sin overordnede sammenhæng efter mange års løbende indplantninger. Foto: Thomas Rahbek, Styrelsen for Slotte og Kulturejendomme. det handler mere om at få et smukt farvespil med en vis ro, fortæller Christine Waage. Staudernes haverum Staudehaven vil bestå af en forårshave, en tidlig sommerhave, en sensommerhave og en lund af træer. Og selv om der stadig kan komme ændringer, er Christine Waage sikker på at forårshaven bliver plantet omkring det gamle legehus. Her vil der blive en masse løg, forskellige narcisser og andre blomstrende løgplanter, sat i græs. Desuden vil der bliver plantet mispler og kvæder så regentparret vil kunne nyde en lille frugtlund. I den tidlige sommerhave finder hovedblomstringen sted fra først i maj til sidst i juni. De primære farver er her lilla, gul, blå og pink sammensat i farveharmonier sat i spil med kontrasterende farver. Her vil der selvfølgelig være nogle tulipaner, men også forårsvortemælk, lupiner, løjtnantshjerte og nogle tidlige dagliljer. Sensommerhaven er placeret som nabo til rosenhaven og komponeret så blomstringen primært finder sted fra juli og frem til oktober. Her er de fremherskende farver rød, orange, pink, violet, blå og gul. Også her er bedet komponeret i farveharmonier med enkelte kontraster. De karakteristiske planter her er en del forskellige salvier, og vi kommer også til at bruge forskellige georginer og dagliljer, pæoner, valmue, solbrud, høstanemoner og asters. Men når man vælger til, så er der også fravalg, forklarer Christine Waage. Noget af det som ikke kommer til at indgå, er græsser som man ellers ser meget i de moderne, naturprægede præriehaver. Dette bliver en mere klassisk engelsk staudehave som vi kender det fra Gertrud Jekyll. Tvivl om træerne Kun det fjerde haverum som skal have træer som sit hoved- 10 GRØNT MILJØ 4/2015\n11 Fredensborg Slot set i drageperspektiv. Den nye staudehaves fire rum er ikke færdige endnu, men er tegnet ind på denne fotomanipulation. Haven står færdig i foråret Foto: Søren Agerlund, Styrelsen for Slotte og Kulturejendomme. element, er der ikke helt klarhed over endnu. Der vil blive tænkt på blomstring og høstfarver, men også vækstformen er vigtig. Det har jo noget at gøre med skalaer, så vi skal have nogle træer som kan danne overgang til den lille skala i staudehaven og ud til de store plæner, men også nogle træer som kan skabe overgang fra rododendronmassiverne, siger Christine Waage og nævner Prunus subhirtella, higankirsebær, som et eksempel. Ellers kunne jeg godt forestille mig at vi bruger nogle mirabeller som dronningen er meget glad for, og som både har smuk blomstring og frugt. De vil kunne formidle skalaen fra de små, mere hyggelige haver til de store plæner. Planter og passer selv Det bliver styrelsens egne gartnere som kommer til at passe dronningens nye staudehaver når den står færdig i foråret 2016, og derefter skal bruge 3-4 år på at vokse til. Det er de selvsamme folk som står for at plante, og det er ifølge Christine Waage helt bevidst. Der er bare en god sammenhæng i at man selv er med til at anlægge det som man senere skal passe, siger hun. Desuden er slotsgartneren 16 FORENINGER GAV 2 STOLE Staudehaven var ikke den eneste gave dronningen fik. Af Danske Anlægsgartnere, Arbejdsgiverne, Dansk Bilbrancheråd, Dansk Håndværk, Dansk Låsesmede Forening, Danske Malermestre, Håndværksrådet, Kristelig Arbejdsgiverforening, Sammenslutningen af Køretøjsbyggere og Autooprettere i Danmark, Skorstensfejerlauget, Aarhus Haandværkerforening, Den Nye Borger- og Håndværkerforening i Skive, Haandværker- og Industriforeningen i Odense, Hillerød Industri- og Haandværkerforening, Holstebro Industri & Håndværkerforening og Svendborg Håndværker- og Industriforening fik dronningen - to flotte stole! Det var dog trods alt ikke Ikeas de billigste, men designklassikeren Faaborg-stolen som Kaare Klint tegnede til Faaborg Museum i Stolene blev fremstillet til lejligheden af møbelsnedkerierne Rud Rasmussen og Carl Hansen som selv donerede yderligere to eksemplarer af stolen. og gartnerformanden og styrelsens dygtige staudegartnere fra eksempelvis Kongens Have og Frederiksborg Slot meget aktive medspillere i udfærdigelsen af den nye staudehave. Når jeg har lavet en tegning, så viser jeg den altid til dem og får deres input om alt fra disponering til arter og sorter, og på baggrund af disse dialoger har jeg eksempelvis sorteret flere fra fordi de ifølge gartnerne frøformerede sig for meget, og det blev næsten ukrudtsagtigt. Andre blev streget på grund af erfaringer med at de havde en tendens til at få meldug. På den måde er planteplanen blevet kvalitetssikret, og det synes jeg er privilegeret at vi alle sammen kan være med i processen. Så når vi står derude i haven om et par år, og tingene ikke helt bliver som det var planlagt, så kender de tankerne bag og kan sikre staudehavens udtryk på trods af udskiftninger eller renoveringer, lyder det fra Christine Waage. Men også regenten kommer til at få lov til at give sit besyv med. Når alting er afsat ude i haven i løbet af efteråret, forventer Christine Waage at dronningen vil rundt i anlægget for at sikre sig at alting er som det skal være. GRØNT MILJØ 4/\n12 De umistelige kirkegårde Et sagkyndigt udvalg er i gang med definere bevaringskategorier for kirkegårde der er truet af nedlæggelse, men ikke må mistes En kirkegård kan ikke nedlægges af stiftet før et sagkyndigt udvalg om kirkegårde er taget i ed. Og hvis udvalget erklærer kirkegården umistelig, kan den slet ikke nedlægges. Kirkegården kan også placeres i de to andre kateorier bevaringsværdig og andre kirkegårde. Reglen blev indført da Bekendtgørelse af lov om folkekirkens kirkebygninger og kirkegårde 29. marts 2014 kom i en ny udgave. Baggrunden er at nogle få kirker er lukket i de senere år og at flere nok følger efter. Dermed kan deres kirkegårde også blive nedlagt. I 2011 nedsatte Kirkeministeriet en arbejdsgruppe om folkekirkens kirker der helt eller delvis tages ud af brug. Gruppen skulle også se på kirkegårdene, og princippet om at kategorisere kirkegårde i umistelige, bevaringsværdige og andre kirkegårde kom med i arbejdsgruppens rapport i Kriterierne for kategorierne skal bygge på de retningslinier som findes i konventionen for Verdensarv vedtaget af Unesco i Idéen om de tre kategorier stammede fra daværende kirkegårdskonsulent Susanne Guldager. Hun fortæller at man i andre bevaringsspørgsmål bruger lignede kategorier. Man taler bare om fredning hvis noget er umisteligt. Det ord bryder de sig ikke om i Kirkeministeriet, siger hun. Højst kirkegårde Det sagkyndige udvalg der kategorisere de nedlægningstruede kirkegårde, er siden udpeget efter indstilling fra Akademiraadet, Det særlige Bygningssyn og Nationalmuseet. I udvalget sidder redaktør Annemarie Lund, professor Steen Høyer, museumsinspektør Ulla Kjær og kirkegårdskonsulent Preben Skårup. Udvalget skal først formulere kriterier for at placere kirkegårde i de tre kategorier. Når dét er på plads, skal udvalget vurdere i hvilken kategori man skal placere de kirkegårde som ønskes nedlagt. Hvis en kirkegård vurderes som umistelig kan den ikke nedlægges, heller ikke hvis kirken lukkes. Men da grundlaget er Unescos konventation for verdensarv lægges der op til at kun meget få truede kirkegårde havner i denne eksklusive kategori. Kirkeministeriet er selv kommet det meget løse skøn på kirkegårde. Susanne Guldager ser selv Lyø kirkegård som en oplagt kandidat som umistelig kirkegård, men den ønskes nok ikke nedlagt i overskuelig fremtid, oplyser hun. Til konceptet hører at umistelige kirkegårde skal vedligeholdes af folkekirken. De vil fortsat være omfattet af den kirkelige lovgivning og man kan blive ved at begrave i dem. Det er udtryk for at man respekterer at kirkegårde er brugsanlæg, fortæller Guldager der i det hele taget glæder sig over at lovændringen skaber mere opmærksomhed om kirkegårde som kulturarv. Det er der et stort behov for, fastslår hun. Guldager vurderer at det nok er kirkegårde i landets tyndtbefolkede dele der kan ønskes nedlagt af økonomiske grunde eller fordi det er svært at fastholde et aktivt menighedsråd. Afregistrere kirkeminder Lovændringen gjorde det endvidere muligt at bruge kirkebygninger til ikke-kirkelige formål. Vil man lukke en kirke, skal Kulturministeriet høres med henblik på om en fredning kan komme på tale. I den nye lov blev også reglerne om registrering af bevaringsværdige gravminder lavet om. Man kan nu afregistrere gravminder og dermed reducere antallet. Der er desuden den ændring at afgørelsen om registreringen af gravminder i Kirke-Stillinge kirkegård. Et godt eksempel på en kirkegård med mange kulturværdier. Foto: Susanne Guldager. sidste ende skal påklages til biskoppen, ikke til kirkeministeriet som det var før. Andre slags fredninger Andre love kan supplere den kirkelige lovgivning for at beskytte kirkegårdene. Hertil hører bygningsfredningsloven. Ifølge dem er en kirke fra før 1536 (reformationen) automatisk fredet, hvis den tages af brug. For yngre kirker skal der tages beslutning om fredning i hvert enkelt tilfælde. En bygningsfredning kan omfatte bygningens nære omgivelser f.eks. kirkegården i det omfang den er en del af en bevaringsværdig helhed. Kirkegården kan dog også fredes som et selvstændigt landskabsarkitektonisk værk. I begge tilfælde forudsættes at kirkegården ikke længere er i brug og derfor ikke hører under den kirkelige lovgivning. En nedlagt kirkegård der ikke længere omfattes af den kirkelige lovgivning, kan bruges til andre formål hvis den ikke fredes. I nogle tilfælde kan den da helt eller delvist bevares som fortidsminde ef- ter museumsloven. F.eks. kan krigergrave, sten- og jorddiger, konkrete gravminder og mindesmærker på kirkebeskyttes efter museumsloven der uddelegerer en del af ansvaret til de lokale kultur- og naturhistoriske museer. Naturbeskyttelsesloven har i enkelte tilfælde været brugt til at frede kirkegårde, f.eks. Assistens Kirkegård i København som blev fredet efter en kendelse fra Natur- og Miljøklagenævnet i En mulighed er også de såkaldte Exnerfredninger som er frivillige fredninger uden for kirkegården efter naturbeskyttelsesloven. Fredningerne er gennemført ved et stort antal kirker i 1950 erne for at holde synet af kirken frit. sh KILDER Bekendtgørelse af lov om folkekirkens kirkebygninger og kirkegårde. Kirkeministeriet 29. marts Grønt Miljø (2014): Umistelig kirkegård kan ikke nedlægges ifølge ny lov. Grønt Miljø 4/2014 s. 52. Susanne Guldager (2014): Nye muligheder for at bevare kirkegårde. Videnblade Park og Landskab Institut for Geovidenskab og Naturforvaltning Korrespondance med Susanne Guldager GRØNT MILJØ 4/2015\n13 GRØNT MILJØ 4/\n14 Grimme haver mangler planter og plan KONKURRENCE. Danmarks grimmeste have viste hvad folk opfatter som grimt - og dermed smukt - og afslørede også at typehusproducenterne leverer færdigproducerede grimme haver Af Lars Thorsen Intetsigende, kedelig, farveløs, uinspirerende, fantasiløs. Danskerne lagde ikke fingrene imellem da de skulle fælde dom over deres egne haver i Danske Anlægsgartneres konkurrence Danmarks grimmeste have. Her lagde over 140 haveejere billeder og beskrivelser af deres privathaver på Facebook for at vinde hjælp fra to anlægsgartnere i en dag. Normalt præsenterer folk ellers deres gode side på Facebook, men i denne omgang var det bagsiden af medaljen der blev vist. Grønt Miljø har fået fagkonsulent hos Danske Anlægsgartnere Kim Tang og landskabsarkitekt Signe Moos fra moos + looft til at se billederne igennem for at høre deres bud på hvad vi kan lære af det unikke kig bag havefolkets hække. Simpel, ufærdig, forfalden Et meget interessant fotomateriale. Først og fremmest vil jeg sige at de fleste haver nærmere er kedelige eller ufærdige end de er decideret grimme, pointerer Kim Tang, der mener at kunne se tre kategorier: Den simple have som bare består af en belægning, et græsareal og en hæk eller et hegn. Den ufærdige have hvor ejeren er gået i stå midt i et haveprojekt eller ikke er kommet i gang med haven efter huset er blevet renoveret eller bygget. Den rodede eller forsømte have med gamle, slidte belægninger, skæve støttemure, affald og opstablede materialer, ødelagte haveelementer og generelt forfald. Signe Moos er ikke uenig i denne inddeling og mener at mange af haverne ville have godt af en simpel oprydning. Men ellers handler det først og fremmet om at tage en beslutning om hvad man vil med haven. Man betaler jo rigtigt meget for arealet fra sokkel til skel, så det er synd for dem som ligger inde med en såkaldt grim have. Det handler grundlæggende om at få forløst grundens oplevelsesmæssige potentiale, siger Signe Moos. Hvad vil havefolket have? På baggrund af de mange fotos mener Kim Tang at kunne udlede nogle pointer om hvad danskerne generelt ønsker i deres haver. Det er jo de kedelige, halvtomme haver som ikke bliver vedligeholdt ordentligt der går igen på disse billeder. Jeg vil slutte at det de sætter pris på, er frodigheden, blomsterpragten og de oplevelser der ligger i den klassiske have med buske, træer og blomster og løg hvor du får al årstidsvariationen. Det mangler i alle disse haver, og derfor er de så kedelige, og bliver opfattet som grimme, siger Kim Tang. Også Signe Moos fremhæver oplevelsen i haven. Oplevelser er afgørende for haveejerens tilfredshed. Hun har som tidligere havekonsulent for Haveselskabet set mere end sin del af ufokuserede haver med potentiale og pointerer at det er fagpersonens rolle at finde frem til den enkeltes havedrømme hvilket kan være svært. Den klassiske bilproducent Henry Ford sagde engang at hvis han i sin tid havde spurgt folk hvad de ønskede sig, så havde de sagt en hurtigere hest. Men i virkeligheden ønskede de sig jo en bil, de vidste det bare ikke. På samme måde er det vores opgave at oversætte haveejernes tanker og ord så vi ikke kun giver dem det de siger de ønsker, men det de rent faktisk ønsker sig, siger Signe Moos og understreger at det handler om at stille et væld af spørgsmål, men måske også tage en tur inden for i huset. Det kan nemlig tit sige en masse om personen som kan overføres til arbejdet med haven. Tag en beslutning Heldigvis er haven et forholdsvis ufarligt sted at eksperimentere, og der er færre regler og restriktioner end med husbyggeri. Derfor opfordrer Signe Moos alle de deprimerede haveejere til ganske enkelt at kaste sig ud i det. I haven kan det jo ikke gå galt, og du kan få meget store virkninger med små midler. Hvis man f.eks. graver et hul og dynger jorden op ved siden af, har du pludselig et hul og en bakke og bevægelse i landskabet, noget som øjet kan vandre i, børnene kan løbe på, eller du kan lægge dig ned i og kigge på himlen når det blæser. Du kan også så morgenfruer over det hele eller bygge tårne af halmballer. I disse selvrealiseringstider er haven virkelig en oplagt chance for at folde sig ud. Start med en bid af foden Men både hun og Kim Tang påpeger det samme grundlæggende problem som mange af haveejerne også nævner i de mange kommentarer på Facebook. Nemlig at de ofte ikke kan overskue hvor de skal gå i gang. De stirrer sig simpelthen Med dette billede skød Danske Anlægsgartnere Facebook-konkurrencen Danmarks grimmeste have i gang. Billedet er fra skribentens egen have efter en husrenovering i Med hækken er havens ramme i det mindste på plads. Bien hedder Sally. Foto: Lars Thorsen 14 GRØNT MILJØ 4/2015\n15 Vinderne blev Maja og Nicolaj Schultz med denne have på Nyvej 17 i Haderslev. De får den 13. maj besøg af en anlægsgartnermester fra Danske Anlægsgartnere og to faglærte anlægsgartnere som arbejder gratis i haven. Efter ønske fra vinderne bliver vil der blive fokuseret på at rydde op, foretage terrænregulering og etablere et bålsted. blinde på hele projektet i stedet for at udvælge ét område og så gå i gang dér, forklarer Kim Tang. Det er lidt ligesom det gamle råd omkring hvordan man spiser en elefant. I stedet for at tro at man skal spise den hele på én gang, skal man starte med at tage en bid af foden. Dengang jeg var havekonsulent ringede folk jo nogle gange til os og nærmest sagde hjælp, jeg har fået have, fortæller Signe Moos. Her anbefalede jeg at man tænker på havens opbygning ligesom husets. Der skal være tænkt over gulv (belægning, græs, mos, blomster, terrasse mv.), vægge (hække, buske, træer, høje græsser, bambus mv.) og loft (f.eks. trækroner, pavilloner, himmel). Det kan gøre det lettere for haveejeren at afgrænse opgaven og rent faktisk tage en eller anden beslutning om hvordan haven kan udvikle sig, siger Signe Moos som også hyppigt har måttet tale folk væk fra idéen om at haven er et færdigt produkt. Haven er jo det langsomme skuespil. Det er netop dét at den forandrer sig med årstiderne for øjnene af en som nærmest er magisk og gør det tydeligt at det er levende væsener, siger Signe Moos. En hyppig grim have Årstidsvariation og haveoplevelser er der ikke mange af i hovedparten af de grimme haver på Facebook-kategorien De simple haver med græs, belægning og hæk. Folk synes ikke at den er pæn fordi den mangler frodigheden, blomsterne, de traditionelle årstidsoplevelser. Det er ganske enkelt planteindholdet der mangler, forklarer Kim Tang. Signe Moos supplerer: Der er jo tale om ét rum der er spændt helt ud til hækken. Du kan kigge ud af vinduet og se hele haven i et glimt, og så er der jo groft sagt ingen grund til at gå derud. Der er ganske enkelt ikke taget stilling til noget som helst. Det er det som gør det til en ligegyldig have. Og ligegyldige haver; det er netop hvad typehusproducenterne fremstiller når de skal finde på udearealer til deres standardhuse. Her bliver oftest lagt en stenbelægning helt op til huset og derefter en gang rullegræs ud til den nyplan- DEN SIMPLE HAVE. Mange haveejere havde typehusproducentens standardhave - belægning rundt om huset og græsplæne ud til hegnet. Disse haveejere kunne med fordel skabe nogle rum i haven, eventuelt blot plante nogle hække overfor hinanden og dermed skabe både slagskygger, læ og nye rum. GRØNT MILJØ 4/\n16 tede bøgehæk og et enkelt eller to små frugttræer i græsplænen. Man kan ikke engang kalde det ubevidst. Det er simpelthen bevidstløst, og når man sammenligner med disse havefotos, så er typehushaverne sjovt nok også præcist opskriften på hvordan man laver en grim have. Og hvis der er en bøgehæk med i pakken i skellet, så ser vi ofte at det er en ringe plantekvalitet hvor der kun er grene på den øverste femtedel. Så har man samtidig givet optimale betingelser for ukrudtet. Og så har vi efter kort tid ikke blot en kedelig, bevidstløs have, men også en have i forfald, understreger Signe Moos. DEN UFÆRDIGE HAVE. Her finder man byggematerialer i bunker eller en ødelagt have i kølvandet på et husrenoveringsprojekt eller nybyggeri. Her kan en mand med en maskine og en plan gøre en stor forskel på én dag. Selvvalgte grimme haver Grimme haver er naturligvis et spørgsmål om smag og behag. Og derfor er der også en kategori af grimme haver som ifølge Tang og Moos slet ikke fremgår af de mange havefotos: haven med flise- og stenbelægning overalt. Jeg havde jo håbet at der også ville komme nogle billeder ind af de stenørkener som breder sig ud over forhaverne i disse år. Men modsat de fleste haver i konkurrencen, har haveejere som har betalt dyrt for at få belagt hele haven med sten, velsagtens en idé om at det ser flot ud, lyder det fra Kim Tang hvis egen have er endog meget frodig. Men der er da en del af mine naboers haver som jeg godt ville have nomineret i den konkurrence. En lignende opfattelse af den fuldstændigt brolagte have deler Signe Moos: Ude omkring i villakvartererne har hæsligheden da gode kår med alt det granit som der lander luftbårne frø i og får hele belægningen til at forslumme. I min optik handler det meget mere om et behov for orden og kontrol end om et behov for at eje en have hvor planter vokser og udtrykket forandrer sig over tid. Men generelt vil jeg ikke tage stilling til, om det er grimt. At sige om haver er grimme eller smukke er ikke vores opgave. Vi skal se på virkninger og funktioner ud af elementerne i haven med henblik på at skabe oplevelser. Men hvis haveejeren selv har en oplevelse af at haven er grim, så bør der gøres noget. For haven kan andet og mere end bare at være det sted huset står. Som Signe Moos siger: Ligesom med kunst skal haven jo gøre noget ved os. Og hvis det er en god oplevelse at gå fra bilen og hen til hoveddøren - uanset hvordan dagen ellers har været - så er meget jo vundet. FLERE GRIMME HAVEFOTOS Se selv mange flere grimme havefotos i kommentarsporet på opslaget Har du Danmarks grimmeste have fra 27. marts på Danske Anlægsgartneres Facebookprofil på En del billeder er desuden slået direkte op under Opslag på side. DEN RODEDE ELLER FORSØMTE HAVE. I denne kategori har næsten alle haver én samlende løsning: Ryd op! 16 GRØNT MILJØ 4/2015\n17 GRØNT MILJØ 4/\n18 Tilskud til at gøre våd mark vådere En ny tilskudsordning skal medvirke til at ændre landbrugets lavbundsjorde til våd natur. Det drejer sig om marker langs vandløb, i lavninger og moser som i dag kun kan dyrkes efter grundig afvanding. Nu kan landmanden indstille dræningen og lade jorden sumpe til så den med tiden bliver til våde enge. Naturstyrelsen vil i de næste tre år bevilge 165 mio. kr. til formålet. Målet er 2500 ha ny natur. Resultatet bliver ifølge styrelsen ikke kun våde enge, men også en beskyttelse af vandmiljøet og færre drivhusgasser. Tilskuddet skal dække landmandens tab og udgifter til lukning af dræn og grøfter. EU s landdistriktsprogram betaler cirka 100 mio. kr., staten resten. Færdiggræs nu også i 15 kg ruller Prodana kan nu også levere rullegræs i 15 kg ruller. Det er 5 kg lettere end de sædvanlige 20 kg ruller der stadig leveres. De lettere ruller fremstilles efter ønske fra Danske Anlægsgartnere. De letter arbejdet og mindsker belastningen når man arbejder med at lægge rullegræs på større flader. Arbejdstilsynet har desuden en vejledende grænse på 15 kg for vridende løft. De nye ruller er 200 cm lange og 40 cm bredde. Altså 0,8 m 2 pr. rulle. Der er 60 ruller pr. palle. Tysk kvalitet bag ny to års garanti Kärcher giver nu to års garanti som standard på alle sine nye redskabsbærere. De to års garanti er en del af et nyt garantikoncept hvor der efter et år gennemføres et inspektionseftersyn af en autoriseret forhandler så problemer kan tages i opløbet. Ellers er eneste betingelse at de anbefalede serviceeftersyn er gennemført. Desuden er bevisbyrden vendt, så Kärcher skal bevise at fejlen ikke var på maskinen fra levering, ikke omvendt som normalt. Det nye koncept følges også op af strengere krav til forhandlere der bl.a. skal sørge for grundig instruktion af kunder og maskinførere. VERDENS LANDSKABER En frakørselsrampes tomme hjerte får liv På vejen til Melbourne i Australien kan man køre fra motorvejen via The Power Street Loop. Det er en frakørselsrampe der i en 270 graders bue omslutter et restareal som hverken kan tilgås til fods eller med bil - en ubenyttet urban ø. Men det cirkulære areal var Hottentot-figen. Foto: Wikipedia. Grønne sporvognespor og Hottentot-figne i Firenze Jernbanestrækninger og togskinner er som regel lig med beskidte skærver og skrald der blæser forbi. Men sådan skal det ikke nødvendigvis være. I Firenze er sporvognslinjen mellem stationerne Santa Maria Novella og Scandicci blevet flankeret af hække og buske og ved vejkryds med blomster og kugleformede stålstrukturer der bliver bevokset med jasmin og kaprifol. Det mest markante ved projektet må dog være det bunddække som nu følger hele sporvognslinjen. Den består primært af sedum og mesembrianthemum, men kyndige plantefolk har også observeret den afrikanske Carpobrotus edulis på billedet. Den er hjemmehørende i Sydafrika (hvor den er kendt som hottentot-figen) og bliver betragtet som invasiv i Italien. Måske skulle arbejdet gå meget synligt både fra veje og de omliggende bygninger, og nu skal det forvandles i kølvandet på en designkonkurrence som landskabsarkitekterne Drysdale, Myers og Dow vandt med projektforslaget Habitat Filter. Forslaget går ud på at etablere en byskov på stedet og spæde den op med en markant, opdelt, funktionel skulptur. Det funktionelle består bl.a. i at skulpturen bliver forsynet med solpaneler på overfladen og tanke til opsamling af regnvand indeni mens området samtidig skal fungere som et flora- og faunahabitat og dermed øget biodiversitet. Arealet er cirka m 2. worldlandscapearchitect.com. hurtigt da den grønne sporvognforbindelse ifølge lokale borgere hu-hej-vilde-dyr skulle være færdig, inden præsidenten kom på besøg. Invasive arter eller ej - flot og inspirerende er det. worldlandscapearchitect.com. 18 GRØNT MILJØ 4/2015\n19 Når forfaldne huse på landet skal fornys Kommuner har mange sager hvor en husejer i landzone vil rive det gamle hus ned og opføre et nyt. Og hvor de er for hurtige til at sige nej. Det gør de med den begrundelse at huset er en værdiløs ruin eller at det ikke har været beboet i tre år jf. planloven. I begge tilfælde skal man ansøge om tilladelse til et helt nyt byggeri - og den er er sværere at få. Det har medført flere sager hvor Natur- og Miljøklagenævnet er mere imødekommende end kommunerne. Nævnet præciserer at opførelse af et hus til erstatning for et eksisterende altid kræver landzonetilladelse efter planlovens 35. Efter nævnets praksis gives der almindeligvis tilladelse til at opføre et nyt hus hvis det eksisterende hus er beboet eller har været beboet inden for de seneste år og ikke er så forfaldent at det ikke har nogen værdi. Det er ikke afgørende at de seneste år er 3 år idet der består en ret til at tage den eksisterende bolig i anvendelse eller genopføre en ny bolig selv om det er adskillige år siden den var beboet. Det er ifølge nævnet endvidere en forudsætning at det nye hus opføres med nogenlunde samme udformning, beliggenhed og størrelse som det gamle hus, men det afhænger af de landskabelige forhold, bl.a. om der er tale om et særligt værdifuldt område hvor kommuneplanen har særlige bestemmelser (nmkn.dk, sag 138, juni 2014). Så mange læser Grønt Miljø 1 person 2 personer 3 personer 4 personer flere ingen 5,7% udover modtageren selv 9,6% 15,3% 20,4% 23,6% 25,5% DERFOR VIRKER DIN ANNONCE A&B Analyse (2014): Tilfredsheds & Læserundersøgelse af fagbladet Grønt Miljø 30 Vent bevidst med at skifte sandet ud Rens sandet i stedet Spar halvdelen af udgifterne SANDMASTER - biomekanisk rensning Sports-Zone A/S GRØNT MILJØ 4/\n20 Støttemuren, her oppe i to skifter, stod lidt skævt i forhold til terrassen i forgrunden. Men hvad var der aftalt? Anlægsgartneren får pålagt ansvaret ANKENÆVN. To nylige sager for privatkunder peger i samme retning: Den professionelle part må bære bevisbyrden og gøre hvad der skal til Hvis et anlægsgartnerarbejde ikke er beskrevet eller aftalt klart nok mellem en anlægsgartnervirksomhed og en privat kunde, kan virksomheden få ansvaret for at arbejdet alligevel bliver udført som kunden i sidste ende ønsker. Og hvis virksomheden udfører et arbejde efter gængs metode som ikke holder fordi det anvendte materiale er nyt og uvant, så er det anlægsgartnerfirmaet der som den professionelle part har ansvaret, også selv om materialet er en bygherreleverance. Det bekræftes af to nylige kendelser i mindre sager i Håndværkets Ankenævn der lægger ansvaret hos anlægsgartnerfirmaet. Og ser man tilbage, viser andre sager samme tendens. Så hvis anlægsgartnerfirmaer ikke skal blive fanget i dyre klager, må de tage mere ansvar for at få klare beskrivelser og aftaler. Og de må være mere opmærksomme på at overveje de faglige metoder, tage forbehold eller undlade at udføre arbejdet, lyder der fra fagkonsulent i Danske Anlægsgartnere Kim Tang. Det kan koste firmaet tid og penge at skulle tjekke aftaler og metoder, men er også udtryk for en professionalisering der gavner de dygtige og hæver fagets anseelse. Og en del af pengene får man i hvert fald igen fordi man undgår dyre og kedelige sager og at lave tingene om, siger han. Den ulige støttemur I den ene sag opførte et anlægsgartnerfirma en lav støttemur på tværs af en rækkehushave til erstatning for en gammel kant af træ. Muren blev opført af sammenlimede gadebrosten i tre skifters højde. Da den var færdig, viste det sig at den stod lidt skævt i forhold til husets facade og terrassebelægning. Det klagede kunden over. Men hvad var der egentligt aftalt? Det kunne ingen bevise. Ifølge kunden var den gamle kant af træ fjernet inden anlægsgartnerfirmaet kom til og var derfor ikke et udgangspunkt for den nye mur. Ifølge anlægsgartnerfirmaet blev den nye mur alligevel sat præcist hvor den gamle kant af træ havde stået. Det blottede jordprofil angav hvor. Før opsætning blev der sat snore så man kunne se hvor muren ville stå. Det blev ifølge anlægsgartnerfirmaet godkendt af kunden der heller ikke havde bemærkninger under og efter arbejdet, ikke før en overbo bemærkede det. Ankenævnets sagkyndige målte at afstanden fra terrassekanten til muren var 237 cm i den ene side og 218 cm i den anden. Altså en forskel op til 19 cm over 6,5 meter. Det betragtede den sagkyndige som en fejl, men selve murens udførelse havde han ikke noget at udsætte på. Ifølge ankenævnet havde anlægsgartnerfirmaet ikke bevist at det var aftalt at den nye mur skulle afsættes nøjagtigt hvor den gamle havde stået. Nævnet kunne derfor tilslutte sig den sagkyndiges erklæring, og finder i overensstemmelse hermed at afvigelsen må betragtes som en fejl som det hedder i kendelsen. Med andre ord lagde ankenævnet bevisbyrden for aftalen hos anlægsartnerfirmaet. Ankenævnet består af fem medlemmer. Formanden er landsdommer Finn Morten Andersen. Hertil kommer rådsmedlem Jan Howardy fra Forbrugerrådet, landsformand Allan Malskær fra Parcelhusejernes Landsforening samt - i anlægsgartnersager - de to anlægsgartnermestre Anders Matthiessen og Steen Hegnet Knudsen der repræsenterer Danske Anlægsgartnere. De to anlægsgartnermestre mente at sagen burde afvises da man ikke kunne afklare hvad parterne havde aftalt. Det var ikke nok, så med stemmerne 3-2 blev det bestemt at anlægsgartnerfirmaet uden beregning skulle gøre muren lige, og hvis det ikke skete inden 30 dage, skulle firmaet betale kr. inklusiv moms til kunden. Det var hvad den sagkyndige skønnede en opretning ville koste. Desuden skulle firmaet som tabende part betale kr. til ankenævnet for sagsbehandlingen. Ifølge den sagkyndige kan udbedringen ske ved at skille stenene fra hinanden og fjerne fugematerialet med en mekanisk mejsel hvorefter muren genopføres. Den gamle bagstøbning genbruges, men suppleres i det opståede hulrum op til 19 cm. Trappetrinene gled frem I den anden sag var problemet en stor hjørnetrappe fra en terrasse ned til haven. Et anlægsgartnerfirma opførte trappen af naturstenstrin som kunden selv havde leveret som bygherreleverance. Trindybden bestod af ét trin der med et overlap på omkring 3 cm hvilede af på trinet nedenunder. Trappen blev sat i beton. Problemet opstod da nogle af trinene gled frem så trinoverlappet blev forvandlet til en cirka 2 cm bred fuge og hvilede af på betonen. Kunden klagede derefter over fundamentet til ankenævnet. Den sagkyndige i sagen vurderede at fundamentet af beton med stabilgrus under var fagligt korrekt. Problemet skyldtes at trinene var savskåret på alle sider og kun stokhugget på den synlige overside- og forside. Undersiden var derfor ret glat. Det resulterede i begrænset friktion mod betonen der ikke hæfter godt på glat og minimalt vandsugende natursten. Med elementernes fremfald og belastning kunne elementerne derfor komme til at glide frem. 20 GRØNT MILJØ 4/2015


Avisens 11. årgang, mandag den 19. oktober 2020, opdateret kl. 5:00. Redigeret af Emma Qvirin Holst\nWammen: Genopretningsinstrumentet tilvejebringer finansiering til en række EU-programmer\nGENOPRETNING: Finansministeren svarer Jan E. Jørgensen (V), at alle forhandlinger om de relevante EU-retsakter pågår i lyset af corona, det vil også sige ændringer af Kommisionens forslag til forordning om et genopretningsinstrument og en genopretningsfacilitet. Genopretningsinstrumentet tilvejebringer finansiering til en række EU-programmer.\nWermelin: I 2018 fik Miljøstyrelsen foretaget et nabotjek af EU-landene Tyskland, Sverige, Polen og Nederlandene\nKVÆLSTOF: Miljøministeren svarer Erling Bonnesen (V), at Miljøstyrelsen har fået lavet et nabotjek af EU-landene Tyskland, Sverige, Polen og Nederlandene i 2018. Landene har beregnet et indsatsbehov for kvælstof for at opnå god tilstand i kystvande og havområder. Danmark, Tyskland og Nederlandene har det største procentvise indsatsbehov, og Sverige og Polen har de mindste.\nKofod: Vi har truffet beslutningen om Ahrenkiel ud fra diplomatiske hensyn\nSKANDALE: Udenrigsministeren svarer Peter Skaarup (DF), at det blev vurderet, at Thomas Ahrenkiel ikke kunne tiltræde som ambassadør ud fra diplomatiske hensyn, mens undersøgelse af FE-sagen er i gang.\nHummelgaard: Det vil ikke være i strid med Danmarks EU-retlige forpligtelser at fordele de 48 ugers ret til barselsdagpenge lige\nBARSEL: Beskæftigelsesministeren svarer Astrid Carøe (SF), at det ikke vil være i strid med Danmarks EU-retlige forpligtelser at fordele de 48 ugers ret til barselsdagpenge med 26 uger til hver forælder, men at det vil opleves som om at længden af perioden forkortes. Derfor er det ikke en god og hensigtsmæssig løsning for børn eller for deres familier.\nBramsen: Beslutningen om at sende chefen for FE hjem blev truffet den 21. august\nSKANDALE: Forsvarsministeren svarer Karsten Lauritzen (V), at beslutningen om at sende chefen for FE samt to ledende medarbejdere midlertidigt hjem blev truffet den 21. august, da Bramsen blev bekendt med tilsynets alvorlige kritik.\nJensen: Fiskeristyrelsen kan tillade, at fiskeriet fortsættes, såfremt det er en lille teknisk fejl\nKAMERAOVERVÅGNING: Ministeren for fødevarer, fiskeri og ligestilling svarer Morten Messerschmidt (DF), at fiskeri skal indstilles som følge af tekniske problemer med fartøjenes kameraer, men at Fiskeristyrelsen kan tillade, at fiskeriet fortsættes, hvis fejlen er af underordnet betydning.\nPrehn: Vi tager mistanker om korruption i forbindelse med udviklingssamarbejder meget alvorligt\nKORRUPTION: Udviklingsministeren svarer Christian Juhl (EL), at Udenrigsministeriet ikke kan sortliste organisationer på forhånd, men hvis korruptionsanklagede BWSC skulle optræde som mulig partner i en fremtidig aktivitet, vil ministeriet foretage en konkret vurdering af BWSC. Der er en nultolerance over for korruption, og der vil blive fulgt op på sager med mistanke om korruption.


Parkhotel Krone Alzenau - Sammenlign Hotelpriser Alzenau\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Tyskland > Hoteller i Alzenau > Parkhotel Krone Alzenau\nParkhotel Krone AlzenauHellersweg 1, Alzenau, Tyskland Vis kort\nParkhotel Krone Alzenau: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 4 stjerner i Alzenau, Tyskland.\nDe komfortable værelser på Parkhotel Krone Alzenau har hårtørrer, tv og minibar. Samtlige værelser er udstyrede med radio, telefoner og varme. Det private badeværelse på hvert værelse er udstyret med brusebad.Frankfurt Lufthavn er under 45 minutter i bil fra hotellet. Der er kun 10 minutter kørsel til midt Alzenau.\nBrugere, som kiggede på Parkhotel Krone Alzenau kiggede også på disse 4 stjerner Alzenau hoteller:\nGenerel vurdering: 7.19/10Rengøring: 7.75/10Service: 7.97/10Udstyr: 7.2/10Beliggenhed: 7.4/10Mad: 7.2/10Værelser: 7.15/10baseret på 35 anmeldelser\nNærmeste hotellerHotel Gasthof Krone Alzenau


Den uforglemmelige stranding - Begyndelsen på eventyret - Movellas\nDen uforglemmelige stranding\nRobinsonaden i måske kommer til at læse er en skoleopgave. Jeg synes den skulle deles med nogen :)\nPrologIntroduceringBegyndelsen på eventyret\n3. Begyndelsen på eventyret\nJeg vågnede i min seng en mandag morgen og var meget spændt. Jeg skulle ud at sejle i Onkel Artiks båd. Det var min fødselsdag og min forældre vidste ikke noget om at jeg skulle ud at sejle. Jeg havde det lidt dårligt med at gå fra mine forældre uden at de vidste det, men de vil jo ikke give mig lov. Jeg tog min lille brune læder pose hvor mit pæneste tøj var i. Jeg havde også en kam, en lille pose med 5 peso i. Jeg grædte mig rigtig meget til turen! Tænk at jeg skulle sejle hen over Stillehavet!\nJeg var ude ved broen og ventede på at Onkel Artiks vil komme. Jeg hørte skridt bag mig, det var onkel Artiks! Jeg løb hen til ham og stillede mig lige foran ham. Han havde et smil på læben. Det havde jeg også. Jeg var super spændt. Vi gik ombord på hans store båd. Onkel Ariks er en opdagelsesrejsende. Jeg så vandet begyndte at flyve forbi os. Duften af hav var meget dejlig. Jeg føte frihed men også skyld. Mine forældre. Jeg kunne ikke tænke på hvordan de ville reagere når de vognede op! Ej, det ville jeg ikke tænke over det mere! Den skyld følse kom igen og igen gennem mig. Det begyndte at regne. Jeg hørte lyn og torden, jeg troede der var storm på vej. Bare der ikke sker noget.\nNej, nej, nej! Der var lyn! Skibet kunne ikke sejle længere. Det måtte bare ikke ske. Vi havde lige nået Stillehavet, vi kunne ikke give op allerede nu! Jeg kunne se en lille stribe land. Nej! Et lyn havde ramt vores båd! Vi var ved at synke! Det her måtte ikke ske. Jeg var kun 17 år, jeg ville ikke dø allerede. Jeg mærkede vand på mine fødder. Vandet havde nået op til første dæk. Jeg kunne ikke se min onkel. Oh nej, bare han ikke havde druknet. Vandet var kold, meget kold. Jeg blev nød til at gøre noget! Jeg ledte efter min onkel men han var væk! Jeg svømmede og svømmede og prøvede at komme hen til det lille stribe land. Jeg havde meget hovedpine men endelig nåede jeg den lille stribe land. Det var en ø! Jeg kunne ikke se nogen mennesker så jeg kunne hurtig regne ud at det var en øde ø. Jeg var sulten! Jeg tænkte på at hente nogen ting fra vraget. Jeg blev nød til at svømme derhen. Jeg så at en træplade flød løs så jeg prøvede at stabilisere de ting jeg fandt. Jeg fandt : en økse, en saks, en sæk med korn, 5 kartofler og en sav. Saven, saksen og øksen skulle jeg nok finde på at bruge til noget Jeg fandt også en lille gryde.\nDet var begyndt at blive lidt mørkt. Det var også begyndt at være lidt køligt. Jeg var begyndt at blive lidt sulten så jeg begyndte at lave et bål tæt ved vandet. Jeg var lidt bange for at overnatte på øen men jeg havde sådan set ikke noget valg. Bålet var begyndt at være lidt kraftigt. Så jeg rodede lidt rundt i den sæk jeg havde bundet rundt om livet på mig selv med et reb jeg havde med. Jeg fandt den gryde jeg fandt og de 5 kartofler. Jeg kogte kartoflerne og spiste dem uden noget lyd. Jeg blev rat træt og kravlede op i et højt træ fordi jeg ikke havde et andet sted. Jeg lod bålet blive tændt så jeg kunne være sikker på at dyrene ikke kom.\nHej igen :) Jeg vil blive meget glad hvis i trykkede ''like''. Som jeg sagde er det min første movella så det kan godt være det tager lidt tid før robinsonaden rigtig kommer i gang :) Jeg undskylder meget hvis i synes at kapitlerne er korte :)


Alzheimer avisen - "Det hjælpsomme hjem"\n"Det hjælpsomme hjem"\n"Det hjælpsomme hjem" i Dalum\nEfter en kort omgang køkkenkaffe kørte vi alle ud til ”Det hjælpsomme hjem” i Dalum.\nHer blev vi modtaget af Mette Elkjær Larsen, som indledningsvis fortalte om tilblivelsen af og baggrunden for den lejlighed med hjælpemidler, som vi skulle ind at se og ”røre” ved. Lejligheden er åben kl. 10–15 hver dag, fredag dog til kl. 13. Man kan komme frit ind fra gaden, aftale er ikke nødvendig.\nLejligheden er indrettet som et almindeligt hjem, hvor det i øvrigt er muligt at prøve hjælpemidlerne på stedet. Ca. halvdelen af hjælpemidlerne er dagligdags ting, der evt. kan bevilges, den anden halvdel er ting man selv kan købe.\nDet er ikke muligt at låne tingene med hjem, men der kan hjælpes med råd og vejledning samt henvisninger, som i øvrigt også er angivet på den enkelte genstands QR-kode. På det centrale hjælpemiddeldepot kan der via kommunens sagsbehandlere udlånes genstande til afprøvning i hjemmet.\nVi gik herefter igennem stuerne, hvor Mette fortalte om og demonstrerede en mængde af de udstillede genstande samt udvalg af teknologi, som gør hverdagen lettere. Undervejs besvarede Mette en masse spørgsmål og der var rigtig mange spændende ting at lære.\nLene takkede til slut for en meget illustrativ rundtur, som alle var meget glade for.\nMan kan tilmelde sig nyhedsbrev på: dethjælpsommehjem@odense.dk\nKlik på kameraet og se flere billeder fra vores besøg.


Anglo-German Naval aftale - Pages  - Verden encyklopædiske viden\nAnglo-German Naval aftale\n1935 Anglo-German Naval aftale er engelsk og tysk på 18 juni 1935 trådte i kraft den arme traktat mellem de to flåder. Tyske flådefartøjer bruttotonnage højst Washington Naval traktaten og London Naval traktaten fastsatte Commonwealth naval tonnage 35%. I ubåd, den tyske garanti for at bevare ubåden tonnage ikke overstiger Commonwealth Naval Submarine 45% af den samlede tonnage for\nTraktaten - de vigtigste bestemmelser i\nGenerelt mente, at "den anglo-tyske Naval aftalen" lovligt løftet "Versailles" de tyske flåde oprustning begrænsninger før Anden Verdenskrig, til Storbritannien Frankrig og Tyskland gennemføre politikken for eftergivenhed af produktet.\nDet gennemfører ophævelsen af Hitlers "Versailles" terms of forsvarsmateriel lyst, men afspejler også de britiske anvendelse Tyskland mod Sovjetunionen, Frankrig, velafbalancerede politiske overvejelser.\nAftalen ville underminere "Versaillestraktaten" i form af forsvarsmateriel, hvilket gør tysk genoprustning legaliseret. December 1938, meddelte Tyskland den britiske regering, vil det fortsat være en tonnage af det samme med den britiske ubåd flåde April 28, 1939 har annonceret afskaffelsen af aftalen.\nTraktaten - grundlæggende oplysninger\n[Britiske udenrigsminister Rev Tyske Ambassade i UK]\nJoachim von Ribbentrop Excellence\nTraktaten - hovedindholdet\nI de sidste par dage,. Den tyske regering og repræsentanterne for Hans Majestæts regering om forberedelse og afholdelse af en konference om flådens forsvarsmateriel konsultationer og foredrag Jeg er beæret over at meddele Dem, at Hans Majestæts regering er gået med til den tyske regering om den fremtidige styrke i den tyske flåde oprustning visninger, nemlig: Fremtiden for den tyske flådes flådestyrker samt de britiske og Commonwealth flådestyrker alle medlemsstater den del af summen bør 35:100. Hans Majestæts regering, at denne udtalelse er den tyske regering til opretholdelse af fremtidige flådestyrke af våbenbegrænsning system til at foretage ekstraordinære bidrag. Hans Majestæts regering mente også, at den tyske regering aftalt med denne permanente, utvetydige aftale, der vil gøre verdens regeringer til at nå til en fælles begrænsning af kraften i Naval bevæbning har en stor rolle i at fremme arbejdet.\nHans Majestæts regering repræsentant Tyskland på samme tidspunkt til fordel for flere nylige samtaler, for realisering af dette princip fremsat en række forklaringer og erklæringer, og de principper og meninger, der kan sammenfattes som følger:\n(A) tyske og britiske flåde 35:100 tonnage forhold vil være permanent. Tyske flådefartøjer bruttotonnage højst Washington Naval traktaten og London Naval traktat Commonwealth naval tonnage 35%. Efter svigt af disse traktater, ikke den tyske flåde flåde tonnage overstiger den faktiske samlede tonnage for Commonwealth-landene på 35%.\n(B) Hvis der i fremtiden de store flåder indgået en ny aftale om våbenbegrænsning, de britiske og tyske flåder tonnage af proportioner om aftalen kan ikke accepteres, vil den tyske regering ikke længere være omfattet af bestemmelserne i foregående stykke tonnagegrænsen, forudsat at Tyskland skal overholde de nye flåde rustningsbegrænsning traktater forhold restriktioner.\n(C) den del af tyske flåde tonnage fastsat til 35:100 om opførelse af flådefartøjer fra andre lande, antallet af berørte. Hvis fremtiden for et land pludselig massiv build krigsskibe, flåde underminere eksisterende internationale balance i militær magt, Tyskland fællesskab foreslået til den britiske beholdt den nye verden naval militær styrke til kontrol og inspektion rettigheder.\n(D) den tyske regering i form af Naval udstyr vil få følgende tilladelse - baserede naval klassifikationssystem, og dets krigsskibe hvert niveau af tonnage og bevæbning er begrænset til den relevante standard maksimum. Derfor, i princippet, dog med følgende afsnit (f) den forudsætning, er den tyske regering parat til straks at følge den standard grænse på 35% for at bygge flådefartøjer vil flådefartøjer Wubei dens niveau er inddelt i flere kategorier, den tyske regering kan Gejian justere antallet af artsspecifik byggeri til dette formål, hver af flådens skibe vil ikke overtræde bestemmelserne i traktaten, og stigningen i antallet af skibe, et vist niveau, vil andre niveauer reducere antallet af skibe som kompensation. Hvis der i fremtiden problemet lande om Navy undladt at underskrive en ny rustningsbegrænsning traktat eller en ny traktat om antallet af skibe på alle niveauer ikke gøre bestemmelser og restriktioner, vil den tyske regering om antallet af skibe på alle niveauer af justeringer og justere antallet og metoder vil blive betragtet kun den tyske regering og mellem Hans Majestæts regering Affairs.\n(E) Såfremt de næste nye store naval naval lande har underskrevet traktaten, vil krydsere og destroyere slås sammen til én klasse, vil den tyske regering opfylder et sådant krav, selv om de to skibstyper i Tyskland har en tendens til deres klassificering.\n(F) ubåde, er 35:100 ikke overtræder bestemmelserne i den forudsætning, kan den tyske regering bygge ubåd tonnage, kan være lig med summen af Commonwealth-landene tonnage af alle ubåde. Tyske regering garanteret, medmindre de forhold, der er nævnt nedenfor optræder de tyske ubåd hverdage bevarer Commonwealth ubåd tonnage ikke overstiger 45% af den samlede tonnage. Medmindre en alvorlig indvirkning på den tyske nationale sikkerhed situation. I sådanne tilfælde vil den tyske ubåd overstige 45% af forholdet. Inden du tager denne foranstaltning vil Tyskland informere Hans Majestæts regering i Tyskland, inden påberåbe en sådan bestemmelse, vil de to lande laver en venlig samtaler og konsultationer.\n(G) Som i Royal Navy 35% af tonnagen skibe på alle niveauer inden for rammerne af præcise, detaljerede beregning af division og det er umuligt at Tyskland vil følge Royal Navy for 35% af den samlede tonnage for fartøjer til beregning af bruttotonnage, og generelt planlægning alle niveauer af skibets konstruktion af dens nummer er tonnage for fartøjer på hvert niveau justeres, indtil den når 35% af kvoten hidtil. Den tyske regering og Hans Majestæts regering hvilket niveau af krigsskibe bliver nødt til at foretage justeringer for fælles drøftelser, forudsat at sådanne justeringer ikke vil have en væsentlig 35:100 principper eller permanent skade.\nOm ovenstående punkt (c) en forklaring, og jeg er beæret over at meddele Dem, at Hans Majestæts regering i forholdet mellem de to flådestyrker 35:100 krav blev ikke opfyldt i tilfælde af anerkendelse af gyldigheden af denne bestemmelse for at tage forbehold.\nJeg håber, at du vil være i stand til at identificere og bekræfte, at den tyske regering havde fremført synspunkter og krav i disse bestemmelser har været præcise, klare beskrivelser og instruktioner.\nJeg ønsker at kommentere [Besøgende (18.207.*.*) | Logon ]


Vælg størrelse: Intet valgt 15 US - 49½ EUR 9 US - 42½ EUR\nUnder Armour 3022667 Spotlight BK. Letvægts syntetisk overdel bygget med Haptic Printing overlag for ekstra struktur. Mid-cut konstruktion for ankelstøtte uden at ofre hastigheden. EVA-sockliner i fuld længde til underfodsstøtte og komfort. Strategisk placerede knopper for forbedret bremsning og hurtige multiretningsbevægelser og eksplosiv acceleration. Vægt: 340 g.