1 Regionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Intensivt afsnit er et alment intensivt afsnit med plads til 8 patienter. Intensivt afsnit er en del af anæstesiologisk afdeling, som også omfatter opvågningsafsnit, anæstesiafsnit, palliativt afsnit, dagkirurgisk afsnit og lægeambulancen. Regionshospitalet er en del af Region Midtjylland. Hospitalet er et af regionens akuthospitaler. Hospitalet er akkrediteret i foråret Samarbejdsrelationer herunder bl.a. tværfaglige og tværsektorielle Plejegruppen ledes af en afdelingssygeplejerske og en souschef og består af godt 40 sygeplejersker, hvoraf de fleste har specialuddannelsen i intensiv sygepleje. Tillige er der ansat social- og sundhedsassistenter, sygehjælpere og serviceassistenter, som alle indgår i tæt samarbejde direkte og indirekte omkring patienten. Sygeplejen tilrettelægges som tildelt patientpleje under hensyntagen til kontinuitet for patienten og plejepersonalets faglige kompetencer. Patienternes kritiske tilstand gør det oftest nødvendigt med én sygeplejerske til hver patient. I hver vagt er der udpeget en sygeplejerske, der fungerer som koordinator. Koordinatoren har det overordnede overblik over patienter og personale i den pågældende vagt og står for planlægningen af de følgende vagter. Vi samarbejder med sygeplejersker og læger fra alle specialer på hospitalet. Vi har dagligt samarbejde med fysioterapeut og ergoterapeut. Vi samarbejder (tlf.) med personale fra regionens øvrige intensive afsnit. Plejegruppen samarbejder på hospitalet med en række andre faggrupper om at identificere og yde den mest hensigtsmæssige pleje og behandling: Lægegruppens hovedansvar er diagnosticering og sygdomsbehandling Billeddiagnostiskafdeling udfører diverse røntgenundersøgelser, CT scanninger, MR scanninger og ultralydsundersøgelser Bioanalytikeren tager blodprøver og analyserer disse Fysioterapeuter og ergoterapeuters hovedansvar er mobilisering, ADL-træning og vurdering af behov for hjælpemidler Diætisten giver ernæringsvejledning til patienter med særlige ernæringsbehov Udskrivningskoordinatorer/visitatorer i hjemmeplejen er vigtige samarbejdspartnere med henblik på at planlægge hensigtsmæssige udskrivelser. Samarbejdet er essentielt og med henblik på at skabe kontinuitet og sammenhæng for den enkelte patient jfr. den danske kvalitetsmodel (IKAS Serviceassistenter sørger for transport af patienter mellem afsnittene, rengøring, henter journaler, bestiller mad og lign. Side 1 af 15\n2 Regionshospitalet Patientkategorier/borgerkategorier Intensivt afsnit ITA modtager patienter fra alle specialer, voksne såvel som børn. Hovedparten af patienterne er voksne med kirurgiske og/eller medicinske lidelser. Afsnittet har en variation af patienter i korte og meget lange forløb. Patienter visiteres til intensivt afsnit som følge af aktuelt eller truende respiratorisk og/eller cirkulatorisk svigt. Patienter kan komme akut via skadestuen, lægeambulancen, fra akutmodtagelsen, akut sengeafsnit, operationsafsnit, opvågningsafsnit og fra alle sengeafsnit. Patienter kan endvidere overflyttes til Intensivt afsnit pga. pladsproblemer på regionens øvrige intensive afsnit. I relation til klinisk undervisning har afsnittet kirurgisk status. Beskrivelse af sygeplejefaglige forhold Centrale kliniske sygeplejefaglige problemstillinger Sygeplejefaglige opgaver i relation til patienter med bevidsthedspåvirkning samt begrænset kommunikationsevne pga. respiratorbehandling eller pga. akut eller kronisk sygdom. Sygeplejefaglige problemstillinger knyttet til patienter med påvirket respiratorisk og/eller cirkulatorisk svigt. Sygeplejefaglige problemstillinger i relation til patienter med manglende evne til ernæringsindtag. Sygeplejefaglige problemstillinger i relation til patienters problemer med udskillelser. Sygeplejefaglige problemstillinger relateret til at være akut syg, uhelbredeligt syg, kronisk syg, at være i et sygdomsforløb præget af stor usikkerhed, at være døende, at være pårørende. Sygeplejefaglige problemstillinger i forhold til at planlægge, koordinere og samarbejde med patient, pårørende og fagpersonale. Sygeplejefaglige problemstillinger i forhold til at observere patienterne ved brug af lettere medicoteknisk udstyr. Typiske kliniske sygeplejeopgaver På intensivt afsnit ITA er sygeplejeopgaverne af såvel behandlende, forebyggende, rehabiliterende og lindrende karakter. Sygeplejeopgaverne varierer ud fra den enkelte patients situation, samt hvor patienten er i sit sygdomsforløb f.eks. den akutte fase, rekonvalecensfasen etc. eller i en fase, hvor patienten er uhelbredeligt syg/døende. Sygeplejeopgaverne er relateret til kommunikation, tætte observationer, personlig hygiejne, generel anvendelse af hygiejniske principper, iltbehandling, ernærings- og væsketerapi, udskillelse, mobilisering, instrumentel sygepleje mm. Det faglige indhold retter sig mod sygeplejerskens virksomhedsområde. Der er primært fokus på at udføre sygepleje, men der indgår også elementer af at formidle sygepleje, at lede sygepleje og at udvikle sygepleje. Side 2 af 15\n3 Regionshospitalet Sygeplejefaglige opgaver, der er knyttet til det at udføre sygepleje, relaterer sig til afdelingens patientkategorier og det/de konkrete patientforløb, som du er involveret i: Kropspleje Assistere ved sengebad Nedre toilette Brusebad Hud-, negle-, hår-, skæg- og øjenpleje Mundpleje Sengeredning og skift af sengetøj Hygiejniske forholdsregler Håndhygiejne Adskillelse af og omgang med rent/urent Beskyttelse af patient og personale mod smitte Mobilisering og aktivering Hjælpemidler til forflytning og forflytningsteknik Mobilisering af patient i sengen, til stol og stående/gående Lejre patienten Forebygge og behandle immobilisationens risici og følger Støtte patienten i forhold til behovet for søvn/hvile, sansestimulering og aktivering Respiration Observere og vurdere patientens respiration Vurdere sekretmængde og udseende Lejre den respirationspåvirkede patient Assistere ved behandling med ilt Cirkulation Måle og vurdere puls og blodtryk Observere og vurdere patientens cirkulatoriske tilstand Observere og vurdere patientens væskebalance Udregne patientens væskebalance Observere og vurdere patientens elektrolytbalance Servere drikkevarer og hjælpe patienten med at drikke Ernæring Vurdere patientens ernæringstilstand Udarbejde ernæringsberegning Være opmærksom på eventuelle årsager til nedsat appetit hos patienten og søge at afhjælpe disse Anvende forskellige kostformer Servere mad og hjælpe patienten med at spise Registrere patientens kost- og væskeindtagelse Side 3 af 15\n4 Regionshospitalet Udskillelse Måle, observere og vurdere patientens forskellige former for udskillelser Hjælpe patienten med bækken/bækkenstol Hjælpe patienten med at regulere mave- og tarmfunktionen Assistere ved anlæggelse af KAD eller engangskaterisation Legemstemperatur Måle og vurdere patientens temperatur Hjælpe patienten med at regulere temperatur Sanse- og nervesystem Observere og vurdere patientens bevidsthedsniveau Observere og vurdere patientens neurologiske forhold Stimulere patientens sanser Smerter Observere og vurdere patientens smerter Afhjælpe patientens smerter ud fra smerters fremmende og hæmmende faktorer Hud og slimhinder Observere og vurdere patientens hud og slimhinder Assistere ved skift af forbinding ved rene/urene sår Observere og pleje af huden ved dræn og katetre Søvn og hvile Hjælpe patienten til søvn/hvile Observere og vurdere patientens søvnmønster Sygeplejefaglige opgaver, der er knyttet til at formidle sygepleje, indebærer, at du: Samarbejder Informerer og vejleder patienter og pårørende i relation til grundlæggende sygepleje Dokumentation Dokumenterer i et tydeligt fagsprog på baggrund af praksis-, udviklings- og forskningsbaseret viden for sygeplejehandlinger Formidler observationer og refleksioner til samarbejdspartnere Sygeplejefaglige opgaver, der er knyttet til at lede sygepleje, indebærer, at du: Indgår i plejen i relation til udvalgte patientforløb under hensyn til patientsikkerheden Sygeplejefaglige opgaver, der er knyttet til at udvikle sygepleje, indebærer, at du: Øver dig i at argumentere for sygepleje i et tydeligt fagsprog på baggrund af praksis-, udviklings- og forskningsbaseret viden Indgår i faglige diskussioner i relation til grundlæggende sygepleje Side 4 af 15\n5 Regionshospitalet De sygeplejefaglige opgaver, den studerende udfører i praksis, handler om at stille sin sygeplejefaglige viden til rådighed for patienter og pårørende. At dokumentere og formidle sine observationer og refleksioner om sygeplejen til den enkelte patient og til medstuderende, sygeplejersker og øvrige samarbejdspartnere At den studerende agerer hensigtsmæssigt og ansvarligt i relation til hospitalets retningslinjer og egne kompetencer. Samarbejde med patient/pårørende herunder at medinddrage patienten i plejen og formidle ny viden til patienten i forhold til grundlæggende sygepleje ud fra patientens behov og ud fra at optimere patientforløb (IKAS 2012). Patientforløb tager udgangspunkt i, at den studerende samarbejder med patienten og får indsigt i dele af patientens livshistorie og erfaring med sygdom, pleje og behandling. Sygepleje ved patientforløb er at indhente og analysere data med henblik på at identificere patientens behov, opstille mål for sygeplejen, udføre sygepleje, evaluere og justere den udførte sygepleje og dokumentere den udførte sygepleje i forhold til patientens grundlæggende behov (Dansk Sygeplejeråd 2012) samtidig med at sikre kvalitet i patientforløbet (IKAS Typiske patientforløb/borgerforløb Den intensive patient vil ofte være i en kompleks situation med flere sygdomme og organsvigt samtidigt. Patienter indlægges på intensivt afsnit som følge af akut respiratorisk og/eller cirkulatorisk svigt ofte ledsaget af bevidsthedspåvirkning. Den primære sygdom kan være pneumoni, KOL, leversvigt, alvorlige infektioner med påvirkning af et eller flere organer (sepsis, multiorgansvigt), kompliceret eller risikofyldt postoperativt forløb efter operation m.m. Patienten indlægges hjemmefra via ambulance/lægebil eller fra et hvilket som helst afsnit på hospitalet. Patienten kan komme fra andre hospitalers intensivafsnit, hvis patienten hører til Regionshospitalet i eller pga. overbelægning på det pågældende intensivafsnit. Patienten observeres tæt af den tildelte sygeplejerske samt ved hjælp af overvågningsudstyr, som konstant er koblet til patienten. Observationerne dokumenteres løbende på en observationskurve minimum hver time. Patienten har ofte brug for, at sygeplejersken er meget tæt på for at skabe tryghed. Graden og hyppigheden af observation og interventioner er afhængig af patientens tilstand. Indlæggelsestiden varierer fra få timers observation til uger og nogle gange måneder. Langvarig respiratorbehandling/-udtrapning vil ofte være årsag til, at patienten er indlagt i uger/måneder. En lang indlæggelse på intensivt afsnit kræver lang genoptræning, som starter allerede, når det akutte forløb er overstået. Indlæggelsesforløbet vil ofte være præget af sygdomsmæssige og følelsesmæssige op- og nedture for patient og pårørende. Samarbejde og involvering af nære pårørende vil ofte være en vigtig og daglig del af plejen, da patienten kan have påvirket bevidsthedstilstand og være for fysisk svækket til at deltage aktivt i indlæggelsesforløbet. En indlæggelse på intensivt afsnit kan være kendetegnet af stor usikkerhed, angst, ændret kropsidentitet, døgn- og søvnrytme (bl.a. som følge af forstyrrelser fra personale/undersøgelser/behandling/observation samt mange lyde fra udstyr, alarmer, snak osv.). Der er risiko for at udvikle konfusion (intensivt delirium). Det tilstræbes at forebygge unødige forstyrrelser samt at opspore intensivt delirium i et tidligt stadie. Side 5 af 15\n6 Regionshospitalet Efter indlæggelse på intensivt afsnit overflyttes patienten til et stamafsnit, hvor behandling af grundsygdommen samt videre genoptræning vil foregå. Metoder i klinisk praksis Du skal arbejde med nedenstående metoder. Kliniske metoder: Sygeplejeprocessen herunder identifikation af patienten/patienternes problemstillinger og behov for sygepleje, opstille mål for patienten, planlægge sygeplejen til de udvalgte patienter og handle/ intervenere i relation til denne planlægning, observere patienten og evaluere den udførte sygepleje Kliniske metoder til vurdering af patientens tilstand - Respirationsfrekvens og måling til vurdering af respirationsaktivitet - Body mass index (BMI) og vægt til vurdering af kost - ernæringsscreening - Blodprøve til vurdering af f.eks. kroppens væske- og elektrolytbalance - Urin teststrimmel (stix) til vurdering af urinens udslag på bestemte stoffer - Temperaturmåling til vurdering af kroppens temperatur - Pulsfrekvens og blodtryk til vurdering af kroppens cirkulationsgrad - Observationsskema til vurdering af afgrænsede områder i relation til afsnittets patientkategori - Hindsøes test og/eller Glascow coma scale til vurdering af menneskets bevidsthedstilstand - Visuel analog skala (VAS) og/eller numerisk rangskala (NRS) til vurdering af smerteintensitet og ændring - EKG til vurdering af hjerterytme - NIP-skema (national indikator projekt) - TOKS (Tidlig Opsporing af Kritisk Sygdom) - ISBAR (Identifikation, Situation, Baggrund, Analyse, Råd) Refleksionsmetoder: Erfaringsudveksling - Model for praktisk færdighedsudøvelse - indhold og rækkefølge, nøjagtighed, lethed, integration og omsorg væremåde ( Patientforløb Fælles refleksion seminar (se Modulbeskrivelsen, bilag 2) Forsknings- og udviklingsmetoder: Litteratursøgning vedrørende metoder til afdækning af kvalitet 1. Faglig kvalitet 2. Organisatorisk kvalitet 3. Patientoplevet kvalitet Kendskab til aktuelle forsknings- og udviklingsaktiviteter i afsnittet Implementering og udvikling af elektronisk patientjournal Anvendelse af metoder til høj patientsikkerhed Side 6 af 15\n7 Regionshospitalet Aktuelle sygeplejefaglige udviklings- og forskningsområder Du skal have kendskab til afsnittets kliniske retningslinjer, instrukser og procedurer ved pleje og behandling, der relaterer sig til det/de patientforløb, som du er involveret i. Du skal desuden have kendskab til følgende fælles retningslinjer for Regionshospitalet : Kliniske retningslinjer vedrørende Håndhygiejne og Uniformshygiejne Klinisk instruks vedrørende Trykspor og Tryksår Klinisk instruks vedrørende Ernæringsscreening Klinisk retningslinje vedrørende Mundpleje Specifikt for intensivafsnittet ITA: Dagbogsprojekt til udvalgte patienter på intensivt afsnit med opfølgende samtale i ambulant regi efter indlæggelsen Indførelse af basal stimulation til urolige patienter på intensivt afsnit Beskrivelse af uddannelsesmæssige forhold Undervisningens organisering herunder vejlednings- og evalueringstilbud På Regionshospitalet er den kliniske undervisning organiseret sådan, at der i hvert afsnit er ansat en klinisk vejleder, som varetager den overordnede vejledning i relation til de studerende. De studerende og elever samles omkring et udvalgt antal patienter og varetager sygeplejen for patienterne i samarbejde med og understøttet af den kliniske vejleder samt et udvalgt antal sygeplejersker. De centrale vejledningsmetoder er peer learning og før-, under- og eftervejledning. Studerende/elever drøfter og planlægger sygeplejen med udgangspunkt i den enkelte studerendes kompetencer. Klinisk undervisning: Inden for de første 14 dage vil den kliniske vejleder i afsnittet og den studerende afholde planlægningssamtale med henblik på at starte planlægning af den studerendes forløb i afsnittet samt at afklare forventninger mellem den studerende og den kliniske vejleder Herefter afholdes hver uge vejlednings- og evalueringssamtale mellem den kliniske vejleder og den studerende. Dette planlægges med hensyn til den kliniske praksis. Samtalerne tager afsæt i de studerendes erfaringer fra praksis. Samtalerne indeholder også en evalueringsdel, hvor den kliniske vejleder vil evaluere, hvordan den studerende arbejder i relation til læringsudbyttet for modulet eportfolio anvendes som samarbejdsredskab mellem den studerende og den kliniske vejleder Den studerende vil have mulighed for at reflektere over patientsituationer som en del af den daglige vejledning. Det vil indebære en refleksion over den planlagte sygepleje såvel som den udførte sygepleje. Denne vejledning og refleksion foregår primært som gruppevejledning. Den daglige vejledning vil udspille sig direkte i den kliniske praksis i autentiske patientsituationer Side 7 af 15\n8 Regionshospitalet Den studerende vil have mulighed for at få vejledning og feedback til planlagt og fastlagt studieaktivitet, som en del af den vejledning den studerende får til ugesamtalen Den kliniske vejleder vil vejlede den studerende i forhold til intern klinisk prøve og gennemføre prøven som eksaminator Den studerende evaluerer det kliniske undervisningsforløb sammen med den kliniske vejleder. Den studerende har på forhånd udfyldt evalueringsskema. Samtalen er placeret efter afvikling af intern klinisk prøve. Den kliniske vejleder har ansvaret for at finde et tidspunkt og et uforstyrret lokale til afholdelse af planlægningssamtale, vejlednings- og evalueringssamtaler og evalueringssamtale Læringsmiljø - Praksisfællesskab: Den studerende vil deltage i afsnittets fællesskab. I fællesskabet vil den studerende have mulighed for at stille spørgsmål og indgå i faglige diskussioner, samtidig med at den studerende får mulighed for at lære af forskellige rollemodeller. De studerende betragtes som en del af afdelingen og det forventes, at den studerende deltager i opgaverne i afsnittet og er opsøgende i forhold til læringsmuligheder i afsnittet. Læringsmulighederne ligger netop i at deltage i praksis understøttet af refleksion før-, under- og efter patientsituationer Studieplaner i klinisk praksis: Læringsudbyttet og rammerne for læring er beskrevet i Modulbeskrivelsen og er udspecificeret i den generelle kliniske studieplan for det enkelte afsnit Derudover udarbejder den studerende den individuelle kliniske studieplan, som vil formes over hele det kliniske forløb Både den individuelle kliniske studieplan, den generelle kliniske studieplan og modul beskrivelsen danner grundlag for samarbejdet mellem den kliniske vejleder og den studerende. Det vil være med udgangspunkt i dem, at den studerende og den kliniske vejleder kan planlægge den studerendes læreproces Forventninger til den studerende Forventninger til den studerende i klinisk praksis: Den studerende skal være til stede i gennemsnit 30 timer om ugen. Hvis den studerende har fravær kan det være nødvendigt at planlægge, at den studerende bruger en del af sin studiefrie tid i klinisk praksis. Dette aftales internt mellem den kliniske vejleder og den studerende. Den kliniske undervisning vil kunne placeres på alle tidspunkter af døgnet og ugen. Det afgørende er, hvordan og hvornår den studerende har mulighed for at opnå læringsudbyttet for modulet, og hvornår der er vejledningsmuligheder Der kan ikke planlægges med længerevarende studiefrie perioder, ferie mv. med mindre, det er begrundet i ferielukning af afsnittet Den studerende skal i relation til planlægningssamtalen forberede et udkast i eportfolio til den individuelle kliniske studieplan. Den studerende skal ajourføre sin studieplan i eportfolio og arbejde aktivt med den individuelle studieplan gennem perioden i klinisk praksis, så den afspejler Side 8 af 15\n9 Regionshospitalet læringsudbyttet for modulet Den studerende skal være forberedt til vejlednings- og evalueringssamtalerne. Samtalerne tager afsæt i de erfaringer den studerende får i praksis. Den studerende planlægger, hvad samtalen konkret skal tage afsæt i. Den kliniske vejleder kan, hvis ikke den studerende har forberedt, hvad samtalen skal have fokus på, vælge at give den studerende en evaluering og herefter afbryde samtalen Vi forventer, at studerende til den afsluttende evalueringssamtale udfylder og medbringer en kopi af evalueringsskemaet Vi forventer, at den studerende deltager aktivt og ansvarligt i afsnittets praksisfællesskab ud fra den studerendes forudsætninger. Den studerende forventes ligeledes at tilgå praksis med nysgerrighed og undren i forhold til praksis, men med respekt for den viden afsnittet er i besiddelse af Vi forventer, at den studerende er ansvarlig i forhold til sin egen læring og kompetencer, samarbejdspartnere og patienter. Dette indebærer blandt andet at være opsøgende i forhold til læring og søge vejledning Kliniske vejlederes sygeplejefaglige og pædagogiske kvalifikationer Den kliniske vejleder er sygeplejerske og uddannet som klinisk vejleder ved de mellemlange videregående sundhedsuddannelser. Dvs. at den kliniske vejleder har pædagogiske kompetencer til at kunne varetage vejledning af den studerende. Den kliniske vejleder har desuden klinisk erfaring samt lyst og motivation til at vejlede studerende. Den kliniske vejleder indgår i et vejledernetværk, hvor der er fokus på kollegial supervision og kvalitetsudvikling af den kliniske undervisning. Den kliniske vejleder samarbejder med den uddannelsesansvarlige sygeplejerske, som har ansvaret for sygeplejerskeuddannelsen på hospitalet. Den uddannelsesansvarlige sygeplejerske planlægger møder og udvikling for de kliniske vejledere samt samarbejder med uddannelsesenheden. Krav vedrørende klinisk pensum Det samlede pensum er på sider pr. ECTS point svarende til sider. Der må ikke anvendes tidligere opgivet pensum. Den studerende: Vælger sider selvvagt pensum med afsæt i litteratur omhandlende de for modulet relevante emner. Pensum består af praksis-, udviklings- og forskningsbaseret viden Arbejder løbende med sit pensum i den kliniske undervisningsforløb, så den studerende ved afslutning af perioden har dokumenteret sit pensum til vejlederen i eportfolio Følger op på og ajourfører det selvvalgte pensum, når behov i den studerendes individuelle kliniske studieplan indikerer dette og sådan, at selvvalgt pensum er fuldendt inden intern klinisk prøve Anvender pensum til at reflektere over praksisfeltet og understøtte læring og læringsudbytte på Modul 4 Anvender pensum reflekteret i forhold til handlinger og interventioner i praksis Side 9 af 15\n10 Regionshospitalet Det kliniske uddannelsessted: Opgiver sider. En del af dette er fælles litteratur for de studerende på og en del er specifikt for det enkelte afsnit Fælles opgivet litteratur (se bilag 1) Specifik opgivet litteratur findes beskrevet i afsnittet og udleveres til den studerende af den kliniske vejleder Bestemmelser vedrørende studerendes studieaktivitet og bedømmelser At være studieaktiv er en forudsætning for at deltage i den interne kliniske prøve. Den kliniske vejleder vurderer, om den studerende har været studieaktiv. At være studieaktiv indbefatter, at den studerende: Deltager aktivt i sygeplejeopgaver beskrevet i uddannelsesstedets generelle kliniske studieplan. Dette betyder, at den studerende demonstrerer viden og indsigt i den sygepleje, som den studerende udfører i afsnittet. Ligeledes betyder det, at den studerende kan handle forsvarligt og kompetent i forhold til de sygeplejeopgaver, som er afspejlet i den generelle kliniske studieplan. Derudover betyder det, at den studerende i gennemsnit skal være til stede i klinisk praksis 30 timer ugentligt Udarbejder individuel klinisk studieplan og følger op på samt ajourfører denne. Dette betyder, at den studerende i eportfolio udarbejder et udkast til den individuelle kliniske studieplan og drøfter den med den kliniske vejleder under hele den kliniske periode Deltager aktivt i andre studieaktiviteter beskrevet i den generelle kliniske studieplan og i den individuelle kliniske studieplan. Dette betyder, at den studerende skal deltage i studieaktiviteter, således at deltagelsen og den studerendes viden og kompetencer afspejler læringsudbyttet på det pågældende modul Har afviklet fastlagt studieaktivitet, som retter sig mod kliniske metoder til vurdering af patienters/borgeres fysiologiske tilstand. Dette betyder, at de opstillede kriterier er opfyldt (se bilag 2) Har afviklet planlagt studieaktivitet med fokus på modulets tema i form af seminardeltagelse. Dette betyder, at de opstillede kriterier for deltagelse i seminar er opfyldt (se Modulbeskrivelsen, bilag 2) Opgiver og får godkendt selvvalgt litteratur, som er indskrevet i eportfolio. Dette betyder, at den studerende løbende arbejder med udarbejdelse af den individuelle litteraturliste, så den foreligger inden intern klinisk prøve Anvender og ajourfører de relevante elementer i eportfolio. Dette betyder, at den studerende skal anvende eportfolio i relation til den kliniske undervisning under hele den kliniske undervisningsforløb herunder planlægningssamtalen, vejlednings- og evalueringssamtaler, afsluttende evalueringssamtale, samt til refleksion over planlagt og udført sygepleje Intern klinisk prøve Modulet afsluttes med en intern klinisk prøve, som består af to delprøver (se Modulbeskrivelse modul 4, bilag 1). Side 10 af 15\n11 Regionshospitalet Udarbejdet af: Intensivt afsnit ITA, maj Klinisk vejleder Lotte Stentoft Dahl og uddannelsesansvarlig sygeplejerske Birgit Søndergaard. Godkendt af uddannelsesleder ved Dato og underskrift. Annette Rosenkilde Side 11 af 15\n12 Regionshospitalet Bilag 1 Litteratur/pensum Bernild, C. et al. 2012, Anbefalinger til fremtidens studieunits, Sygeplejersken, vol. 112, no.12, pp Dansk Selskab for Patientsikkerhed 2011, Patientsikkerhed og kvalitetsarbejde i en tid med begrænset økonomisk vækst, Dansk Selskab for Patientsikkerhed, Hvidovre, pp. 1-12, ekonomisk_vaekst_2011.pdf Dansk Selskab for Patientsikkerhed 2007, Håndbog i sikker mundtlig kommunikation: kommunikation - teamsamarbejde, Dansk Selskab for Patientsikkerhed, Hvidovre, pp. 1-16, Gram, M.N., Krøjgaard, D.M., 2014, Grundlæggende sygepleje gør en forskel, Sygeplejersken, vol. 114, no.2, pp Hospitalerne i Region Midtjylland u.å.,, Regionale dokumenter, afsnit Håndhygiejne, regional retningslinje [Homepage of Region Midtjylland], [Online]. Available: Hospitalerne i Region Midtjylland u.å.,, Regionale dokumenter, afsnit Uniformshygiejne - hygiejniske forholdsregler, regional retningslinje [Homepage of Region Midtjylland], [Online]. Available: Hospitalerne i Region Midtjylland u.å.,, Regionshospitalet og Grenå, fælles dokumenter, afsnit Hygiejneorganisation [Homepage of Region Midtjylland], [Online]. Available: Hospitalerne i Region Midtjylland u.å.,, Regionshospitalet og Grenå, fælles dokumenter, afsnit Procedure for rekvirering af Cobi statisk reaktiv madrasser [Homepage of Region Midtjylland], [Online]. Available: Hospitalerne i Region Midtjylland u.å.,, Regionshospitalet og Grenå, fælles dokumenter, afsnit Tidlig opsporing af kritisk sygdom hos voksne patienter indlagt på sengeafsnit, Regionshospitalet (DDKM ) [Homepage of Region Midtjylland], [Online]. Available: Hospitalerne i Region Midtjylland u.å.,, Regionshospitalet og Grenå, fælles dokumenter, afsnit Instruks for ernæring hos voksne indlagte patienter på Regionshospitalet (DDKM og ) [Homepage of Region Midtjylland], [Online]. Available: Martinsen, B. 2011, "Bliv bedre til at hjælpe med spisning", Sygeplejersken, vol. 111, no. 6, pp Nielsen, C., Larsen, K., Skovsgaard, A. & Stenholt, B. 2007, "Model for at lære praktisk sygepleje", Sygeplejer- Side 12 af 15\n13 Regionshospitalet sken, vol. 107, no. 17, pp Nielsen, C., Skovsgaard, A., Stenholt, B. & Lomborg, K. 2009, "Brug for fokus på kliniske færdigheder", Sygeplejersken, vol. 109, no. 16, pp Kommune & Region Midtjylland u.å., Lokal Sundhedsaftale. Kommune og Region Midtjylland , Sundhedsstyrelsen, beredskab/sundhedsaftaler/sundhedsaftaler /godkendte-sundhedsaftaler-for /~/media/4cee769cff584c4e8f7fa9cb511515eb.ashx Rasmussen, L.I. 2012, "Patientsikkert Sygehus skaber flotte resultater - langsomt", Ugeskrift for læger, vol. 174, no. 26, pp Sundhedsstyrelsen 2008, Vejledning til læger, sygeplejersker, social- og sundhedsassistenter, sygehjælpere og kliniske diætister: screening og behandling af patienter i ernæringsmæssig risiko, 1.1st edn, Sundhedsstyrelsen, København, pp. 1-35, Sundhedsstyrelsen, DTU Fødevareinstituttet, Fødevarestyrelsen, Kost & Ernæringsforbundet & Kliniske Diætister 2010,, Den Nationale Kosthåndbog. Available: Tellervo, J. 2003, "Det snavsede dilemma; Jocelyn Lawlers regler om at overkomme forlegenhed", Sygeplejersken, vol. 103, no. 12, pp Aarhus Universitet, Afdeling for Sygeplejevidenskab 2011, Klinisk retningslinje for håndhygiejne, Center for Kliniske Retningslinjer - Nationalt Clearinghouse for Sygepleje, Side 13 af 15\n14 Regionshospitalet Bilag 2 Klinisk studiemetode: Fastlagt studieaktivitet rettet mod kliniske metoder til vurdering af patienters/borgeres fysiologiske tilstand Definition og rammer Den fastlagte studieaktivitet skal med udgangspunkt i modulets læringsudbytte afspejle den studerendes kendskab til og arbejde med kliniske metoder i praksis. Den studerende skal kunne arbejde problemløsende og målrettet i forhold til den grundlæggende sygepleje i samarbejde med en udvalgt patient. Den studerende skal anvende sygeplejeprocessen som klinisk metode. Patientforløbsbeskrivelse med udgangspunkt i sygeplejeprocessen. Den studerende skal med udgangspunkt i sygeplejeprocessens 4 faser øve sig i at arbejde med sygeplejeprocessen som et redskab i forhold til patientens sygeplejefaglige problemstillinger i relation til udvalgte fysiologiske behov. Sygeplejeprocessen: Den studerende kan læse mere om sygeplejeprocessen på: som er en e-læringsportal omkring sygeplejeprocessen. Sygeplejeprocessen kan bruges til: Vurdering herunder en dataindsamling, en analyse og fortolkning af data og formulerer en eller flere problemer/sygeplejediagnose. Planlægning af sygeplejen herunder prioritering af problemer, mål for plejen, valg af handlinger. Udførelse af sygeplejen herunder en fortsat dataindsamling. Evaluering af sygeplejen. Ramme: Den studerende skal udarbejde en plejeplan, som afspejler indsigt og viden i forhold til det patientforløb, der tages udgangspunkt i. Beskrivelsen er i forhold til udvalgte fysiologiske behov. Den studerende vælger 1-2 sygeplejefaglige problemstillinger ud fra den autentiske patientsituation, den studerende har oplevet i praksis. Den studerende reflekterer over problemstillingerne med henblik på at opnå forståelse for patientens situation og sygeplejeprocessen som en klinisk metode til at opnå en målrettet pleje af patienten samt begrundelser for sygeplejen. Beskrivelsen kan indeholde en kort beskrivelse af problemstillingen, planlægning, intervention/handlinger og evaluering. Dette gøres med afsæt i praksis-, udviklings- og forskningsbaseret viden. Dette danner udgangspunkt for en refleksion i forhold til de beskrevne problemstillinger. Det skriftlige produkt giver mulighed for fordybelse i praksis og mulighed for refleksion i forhold til den konkrete praksis. Side 14 af 15\n15 Regionshospitalet Ansvars- og rollefordeling Sygeplejestuderendes rolle: Beskriver patientens situation ud fra sin dataindsamling. Data kan indsamles fra patienten selv, den elektroniske patientjournal og samarbejdspartnere Udvælger ud fra data 1-2 sygeplejefaglige problemstillinger i relation til patientens fysiologiske behov Anvender sygeplejeprocessen til at analysere disse behov skriftligt i forhold til at vurdere, planlægge, intervenere og evaluere sygeplejen til den udvalgte patient Afleverer 2 sider til den kliniske vejleder på et aftalt tidspunkt. Tidspunktet for aflevering skal overholdes og aftales til planlægningssamtalen Den studerende møder forberedt til drøftelse af det afleverede materiale Klinisk vejleders rolle: Den kliniske vejleder har gennemlæst og forholdt sig til det, den studerende har afleveret Den kliniske vejleder drøfter det afleverede med den studerende og gør det skriftlige materiale til genstand for refleksion Den kliniske vejleder giver den studerende tilbagemelding med henblik på, at den studerende udvikler kompetencer i forhold til praksis Side 15 af 15\nRegionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Akutmodtagelsen på plan 4 er et døgnåbent afsnit, der modtager akut indlagte patienter med både kirurgiske\nRegionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Apopleksi- og geriatriafsnittet - MS4 - modtager patienter ramt af sygdom i hjernen og/eller har sygdomme\nRegionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Afsnittet er et kirurgisk gastroenterologisk afsnit og varetager således den kirurgiske behandling af\nRegionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering MS2 modtager patienter med medicinske lungesygdomme, herunder KOL, cancer og infektioner, reumatologiske\nRegionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Medicinsk sengeafsnit 3 (MS3) er ét af 4 medicinske afsnit på Regionshospitalet. Afsnittets specialer\nRegionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Gynækologisk- og barsels afsnit er et sengeafsnit med tilknyttet familieafsnit Afsnittet er en del af\nGenerel klinisk studieplan Undervisningssted: Center Åbakken Område Nord, Randers Kommune. Modul 4\nområde Vest, Kommune Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Kommune har ca. 95.000 indbyggere. Af de 95.000 bliver ca. 7.000 serviceret af ældreområdet fordelt\nBeskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Urologisk ambulatorium er en del af Kirurgisk afdeling på. Urologisk ambulatorium er en satellitfunktion ved Århus Universitetshospital\nRegionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Skadestuen/akutmodtagelse er en del af akutafdelingen på Regionshospitalet og varetager den akutte pleje\nRegionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Dagkirurgisk afsnit er en del af anæstesiologisk afdeling på Regionshospitalet. Regionshospitalet er\nRegionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Neonatalafsnit C4 er akut modtageafsnit med plads til 10 nyfødte børn. Afsnittet har 4 familiestuer.\nGenerel klinisk studieplan Undervisningssted: Svaleparken Genoptræningsafdeling område Syd, Randers Kommune. Modul 4\nGenerel klinisk studieplan Undervisningssted: Akutafdelingen, hospitalsenheden Horsens\nBeskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Akutafdelingen er en del af Hospitalsenheden Horsens (HEH) og består af skadestuen og et modtage- og observationsafsnit.\nRegionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Dialyseafsnittet er et afsnit, hvor patienter med kronisk nyresvigt kommer ambulant og får hæmodialyse.\nRegionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Gastroenterologisk klinik består af et dagafsnit og ambulatorium. Afsnittets speciale er mave-,tarm-\nRegionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Kirurgisk sengeafsnit er et gastroenterologisk afsnit og varetager således den kirurgiske behandling\nUdfold dit talent VIA University College Dato: 7. juli 2015 Generel klinisk studieplan Hospitalsenheden Horsens Ortopædkirurgisk sengeafdeling P5 Modul 4 Med denne generelle kliniske studieplan vil vi\nFor intensiv- og opvågningsafsnit, Hospitalsenheden Horsens\nVIA University College Sygeplejerskeuddannelsen i Horsens Modul 4 For intensiv- og opvågningsafsnit, Hospitalsenheden Horsens Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering\nRegionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Opvågningsafsnittet er et døgnåbent korttidsafsnit normeret til 14 patienter. Afsnittet er en del af\nBeskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Akutmodtagelsen på plan 4 er et døgnåbent afsnit, der modtager akut indlagte patienter med både kirurgiske og medicinske\nUdfold dit talent VIA University College Dato: 3. april 2016 Generel klinisk studieplan Hospitalsenheden Horsens Afdeling: Intensiv- og opvågningsafsnit Modul 12 Med denne generelle kliniske studieplan\nRegionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Medicinsk sengeafsnit 2 er et sengeafsnit, der modtager patienter med medicinske lungesygdomme, infektionsmedicinske,\nRegionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Ortopædkirurgisk sengeafsnit modtager både planlagte og akutte patienter med ortopædkirurgiske lidelser.\nRegionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Ortopædkirurgisk ambulatorium er en del af Ortopædkirurgisk/Kirurgisk afdeling på Regionshospitalet.\nUdfold dit talent VIA University College Dato: 12. februar 2015 Generel klinisk studieplan Hospitalsenheden Horsens Afdeling: Akut afdelingen Modul 12 Med denne generelle kliniske studieplan vil vi gerne\nModul 12 For Ortopædkirurgisk ambulatorium, Hospitalsenheden Horsens\nBeskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Regionshospitalet Horsens er en del af Region Midtjylland. Hospitalet er et af regionens akuthospitaler. Hospitalet blev\nUdfold dit talent VIA University College Dato: 28. februar 2016 Generel klinisk studieplan Hospitalsenheden Horsens Ortopædkirurgisk sengeafdeling P5 Modul 11 Med denne generelle kliniske studieplan vil\nRegionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Apopleksi- og geriatriafsnittet modtager patienter ramt af sygdom i hjernen og/eller har sygdomme relateret\nRegionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Medicinsk Endokrinologisk klinik har endokrinologi som speciale. Klinikken består af et ambulatorium\nUdfold dit talent VIA University College Dato: 21. januar 2016 Generel klinisk studieplan Hospitalsenheden Horsens Afdeling: Intensiv- og opvågningsafsnit Modul 11 Med denne generelle kliniske studieplan\nGenerel Klinisk Studieplan. Modul 1 For Intensiv- og Opvågningsafsnit, Hospitalsenheden Horsens.\nVIA University College Sygeplejerskeuddannelsen i Horsens Modul 1 For Intensiv- og Opvågningsafsnit, Hospitalsenheden Horsens. Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering\nHvert plejecenter har en plejecenterleder, der refererer til Områdelederen i et af de to Træning - og hjemmepleje områder.\nBeskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Plejecenter Digterparken Tove Ditlevsens Vej 2 8500 Grenå Tlf: 8959 2880 Plejecenter Digterparken er en del af Sundhed\nUdfold dit talent VIA University College Dato: 12. februar 2015 Generel klinisk studieplan Hospitalsenheden Horsens Akut afdelingen Modul 11 Med denne generelle kliniske studieplan vil vi gerne byde dig\nGenerel klinisk studieplan Undervisningssted: Barselsafsnittet P2, Hospitalsenheden Horsens\nUndervisningssted: Barselsafsnittet P2, Hospitalsenheden Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Barselsafsnittet er en del af Kvindeafdelingen på Hospitalsenheden.\nGenerel Klinisk Studieplan. Modul 1 For Akutafdelingen, Regionshospitalet Horsens\nSygeplejerskeuddannelsen i Horsens Modul 1 For Akutafdelingen, Regionshospitalet Horsens Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Akutafdelingen Akutafdelingen\nRegionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Klinikgangen er et afsnit under kirurgisk og organkirurgisk afdeling, hvor både øjen-, øre-, næse-,


En bornepsykolog nye meninger\nAt spørge om dine børn, vil vi give dem de skæmmeste skoler, de mest udviklede og interessante legetøj, vi bryr os om deres helbred, forsøger at administrere et afbalanceret vitaminmåltid, og nogle gange glemmer vi vigtigheden af barnets psyke. En børnepsykolog fra Krakow er en rolle, der ikke vil pege på uddannelsesmæssige ulemper. Det er værd at tage trøst til en psykolog, ikke kun når vi føler, at polske uddannelsesmetoder også fejler, kan vi ikke kommunikere med barnet. Det er også værd at tage en psykologs opmærksomhed på, når vi får indtryk af, at dit barn er et stort talent, er han yderst kvalificeret. Specialisten udfører en test, som kan hjælpe os med at vælge den vej, der skal vejlede vores barn. Det er værd og overveje et besøg hos en børnepsykolog, når en tutor eller nye kvinder, der bruger mere tid sammen med barnet, trækker udtalelsen om sådanne problemer, der kan være vanskelige.\nFor et barn psykolog kan gå godt, som vi har brug for at tale med dit barn på højre, passerer vigtige oplysninger om de ændringer, der vil komme i sit formål, som f.eks. Oplysninger om hans forældres skilsmisse, eller død af en elsket. Psykologen vil præsentere placeringen af centret forståeligt for et barn, ærlig, i form af en overkommelig også ikke efterlader nogen tvivl om viljen, vi har brug for at formidle.\nIntet barn udvikler sig perfekt, nogle begynder senere at gå, og andre udvikler senere følelsesmæssig intelligens eller har et problem med at forstå de grænser, der er stillet - alle spørgsmål kan opdages i forbindelse med en børnepsykolog.\nOversaettelseskontor for industrielle murere\nKaffe effekt pa sundheden\nKassynsregistre af ursynow


Har du spørgesmål, så kontakt os her\nDatoer jeg er interesseret i\nWebsitet anvender ”cookies”, der er en tekstfil, som gemmes på din computer, mobil el. tilsvarende med det formål at genkende den, huske indstillinger, udføre statistik og målrette annoncer. Cookies kan ikke indeholde skadelig kode som f.eks. virus. Det er muligt at slette eller blokere for cookies. Se vejledning: http://minecookies.org/cookiehandtering .\nHvis du sletter eller blokerer cookies vil annoncer kunne blive mindre relevante for dig og optræde hyppigere. Du kan desuden risikere at websitet ikke fungerer optimalt samt at der er indhold, du ikke kan få adgang til. Websitet indeholder cookies fra tredjeparter, der i varierende omfang kan omfatte: : Hyppige tredjeparter ved digital annoncering\nPersonoplysninger er alle slags informationer, der i et eller andet omfang kan henføres til dig. Når du benytter vores website indsamler og behandler vi en række sådanne informationer. Det sker f.eks. ved alm. tilgang af indhold, hvis du tilmelder dig vores nyhedsbrev, deltager i konkurrencer eller undersøgelser, registrerer dig som bruger eller abonnent, øvrig brug af services eller foretager køb via websitet. Vi indsamler og behandler typisk følgende typer af oplysninger: Et unikt ID og tekniske oplysninger om din computer, tablet eller mobiltelefon, dit IP-nummer, geografisk placering, samt hvilke sider du klikker på (interesser). I det omfang du selv giver eksplicit samtykke hertil og selv indtaster informationerne behandles desuden: Navn, telefonnummer, e-mail, adresse og beta-lingsoplysninger. Det vil typisk være i forbindelse med oprettelse af login eller ved køb.\nData om din brug af websitet, hvilke annoncer, du modtager og evt. klikker på, geografisk placering, køn og alderssegment m.v. videregives til tredjepar-ter i det omfang disse oplysninger er kendt. Du kan se hvilke tredjeparter, der er tale om, i afsnittet om ”Cookies” ovenfor. Oplysningerne anvendes til mål-retning af annoncering. Vi benytter herudover en række tredjeparter til opbevaring og behandling af data. Disse behandler udelukkende oplysninger på vores vegne og må ikke anvende dem til egne formål. Videregivelse af personoplysninger som navn og e-mail m.v. vil kun ske, hvis du giver samtykke til det. Vi anvender kun databehandlere i EU eller i lande, der kan give dine oplysninger en tilstrækkelig beskyttelse.\nDu har ret til at få oplyst, hvilke personoplysninger, vi behandler om dig. Du kan desuden til enhver tid gøre indsigelse mod, at oplysninger anvendes. Du kan også tilbagekalde dit samtykke til, at der bliver behandlet oplysninger om dig. Hvis de oplysninger, der behandles om dig, er forkerte har du ret til at de bliver rettet eller slettet. Henvendelse herom kan ske til: jens@madplan.dk. Hvis du vil klage over vores behandling af dine personoplysninger, har du også mulighed for at tage kontakt til Datatilsynet.\nWebsitet ejes og publiceres af: Madplan ApS, Skejby Nordlandsvej 311, 8200 Aarhus N. Telefon: 4161 5600 Email: kontakt@madplan.dk


Cevea - Hæv boligskatterne\nKonservatives forslag om boligskat har gode takter - især forslaget om en avanceskat. Men en afskaffelse af øvrige boligskatter er ikke vejen at gå. Vi bør derimod hæve boligskatterne, hvis vi vil undgå øget ulighed og finansiel ustabilitet.\nKonservative indledte denne uge med et omfattende reformforslag. Søren Pape og co. anbefaler, at både grundskylden, ejendomsværdiskatten samt rentefradraget afskaffes. Til gengæld foreslår partiet, at der indføres en skat på fortjenesten ved salg af ens ejendom, hvis man ikke bruger denne til køb af en ny bolig.\nDet samlede udspil kommer forud for de planlagte forhandlinger om et nyt ejendomsvurderingssystem.\nDer er flere gode takter i Konservatives forslag. For Søren Pape og hans kollegaer tænker rent faktisk progressivt på et par områder. Det er der brug for - især i forhold til beskatningen af vores boliger.\nDet er et friskt pust, at det er Konservative, der kommer med et konkret forslag til, hvordan vi kan beskatte fortjenesten på boliger. Ejendomsavanceskatten skal iflg. Konservative være 50 procent af boligejerens gevinst ved salg af boligen, som kun betales, hvis den ikke placeres i en ny bolig, som man selv bor i. Sådan gør man allerede i andre lande, som vi normalt sammenligner os med, blandt andet Sverige.\nDet giver rigtig god mening. For hvorfor beskatter vi ikke afkastet på en boliginvestering, når vi beskatter alle andre investeringer?\nBoligen er en god investering\nFor mange mennesker er deres bolig den bedste investering, de nogensinde foretager sig. Og over de seneste årtier er mange boliger blevet mere end fordoblet i værdi. Det betyder dels, at boliger af mange i stigende grad betragtes som et investeringsobjekt snarere end noget at bo i. Og dels, at udviklingen i boligpriser er en af de mest afgørende faktorer for, om uligheden i formuer stiger.\nBeskatning af fortjenesten ved boliginvesteringer vil kunne øge fokus på boligers primære formål – et sted at bo – og mindske deres betydning for fordelingen af velstand i samfundet.\nI Konservatives forslag skal avanceskatten samt en afskaffelse af rentefradraget og generel tilbageholdenhed i det offentlige forbrug finansiere, at også grundskylden og ejendomsværdiskatten helt fjernes.\nDet er derimod ikke smart.\nFor det første vil det blive en dyr fornøjelse af fjerne de normale ejendomsskatter. Det vil derfor betyde nedskæringer i milliardklassen på vores fælles velfærd. Det vil alt andet lige gå mest ud over dem, der har mest brug for den.\nPå det område gør vi i stedet klogt i at lytte til anbefalingerne fra OECD. De har i flere år råddet os i Danmark til at hæve skatterne på fast ejendom.\nDet har indtil videre ikke vakt genklang blandt de danske politikere. Men der er brug for at opgør med fastfrysningen af ejendomsværdiskatten. For vi ved, at skattestoppet på boliger var en af hovedårsagerne til boligboblen, og at det har været med til at øge uligheden voldsomt.\nFastfrysningen øger uligheden fordi, det understøtter stigende boligpriser. Det er den rigeste del af befolkningen, der har egen bolig. Og det er den rigeste del af dem, der har de dyreste boliger og dermed får største udbytte. Dermed er det med til at øge den allerede stigende økonomiske ulighed i Danmark.\nDerudover kan fastfrysningen af boligskatterne være med at skabe ny ustabilitet på de finansielle markeder. Når vi ikke har boligskatter, der falder og stiger i takt med boligpriserne, så mangler vi et effektivt redskab til at forhindre endnu en boligprisboble.\nDet øger risikoen for prisbobler, der pustes op indtil de springer og efterlader os med finanskriser som spredes til realøkonomien.\nMed Konservatives forslag lægges der op til, at forhandlingerne om ejendomsvurderingssystemet ender med at blive forhandlinger om hele den måde, hvorpå vi beskatter ejendom i Danmark. Der er forslaget om avanceskat på boligsalg en rigtig god ide.\nDerudover kan forhandlingerne åbne op for en generel diskussion af boligskatterne. Her er der brug for at politikerne tør tænke progressivt og lytter til OECD’s anbefalinger om at hæve boligskatterne.\nHvis det sker, kan man til gengæld sænke skatten på arbejde, hvilket vil give meget sundere økonomiske incitamenter.


De bedste boutique-hoteller i Srinagar - TripAdvisor\n4 af 1.180 ejendomme matcher dine filtre. Ryd alle filtre\nNr. 1 ud af 4 i Boutique-hoteller i Srinagar med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 4 i Boutique-hoteller i Srinagar med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 4 i Boutique-hoteller i Srinagar med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 4 i Boutique-hoteller i Srinagar med bedste værdi for pengene\nBoutique-hoteller i nærheden af Srinagar (2)\n39,1 km fra Srinagar\nNr. 9 af 165 hoteller i Srinagar\nNr. 20 af 165 hoteller i Srinagar\nNr. 35 af 165 hoteller i Srinagar\nNr. 64 af 165 hoteller i Srinagar\nNr. 33 af 165 hoteller i Srinagar\nNr. 37 af 165 hoteller i Srinagar\nNr. 44 af 165 hoteller i Srinagar\nNr. 67 af 165 hoteller i Srinagar


De 8 naturråd Flere dyr i agerlandet Naturstriber, insektvolde og andre naturtiltag Fælles naturfremme i agerlandet\nDe 8 naturråd (2014)\nMed 60% af det danske areal udnyttet til landbrugsproduktion, er landmanden en vigtig naturforvalter. De 8 naturråd samler praktiske forslag til, hvordan man kan bevare og øge naturværdierne på sin ejendom.\nFlere dyr i agerlandet (2013)\nKataloget præsenterer dyr, der presses af den intensive dyrkning af agerlandet. Der leveres forslag til, hvordan levesteder og fødekilder sikres. Kataloget viser vejen mod en sammenhængende naturindsats, som sikrer gode forhold i alle dyrets livsfaser.\nNaturstriber, insektvolde og andre tiltag (2013)\nI dette idekatalog gives eksempler på naturtiltag, der er nemme at anlægge og som bidrager med værdi til de dyr, der lever i agerlandet. I kataloget finder man både ideer, der er lige til at gå til samt tiltag, der kræver en lidt større indsats.\nFælles naturfremme i agerlandet (2012)\nLæs om fem landmænds samarbejde om naturbeskrivelse og naturpleje for et sammenhængende område ved Vejle.


Til striptease hos Haitis politi | Information\nHaitis politi tvunget til at forklare sin rolle i korruptionen, narkotrafikken, mord, tortur og panikagtig brutalitet over for demonstrationer\nMed kort varsel havde Haitis nationale politidirektør Pierre Denizé indkaldt til pressemøde.\nDet var blevet bydende nødvendigt at forklare politiets rolle i en række af den seneste tids dramatiske hændelser.\nI forvejen er politiets renommé temmelig hærget, retsvæsenet fungerer ikke, og der er kaostendenser i det haitisanske samfund, som forstærkes af, at landet savner politisk styring. Kriminaliteten er stærkt stigende, der er masser af automatiske våben i omløb. Politiet synes uinteresseret, og når de endelig en gang imellem griber ind, er det på en klodset og retsstridig måde.\nDer er samtidig tegn på omsiggribende korruption inden for korpset. Politisk er politiet langt fra neutralt, det er blevet splittet i fraktioner. Forskellige magtgrupperinger har som tidligere tiders duvalieristiske baroner omgivet sig med egne private sikkerhedskorps, og der er meget flydende grænser mellem almindeligt politiarbejde og free lance virksomhed til fordel for den ene eller den anden magtfigur.\nDet er f.eks. en kendt sag, at eks-præsident Aristide, som fra sit stærkt bevogtede private palads i Tabarre driver sin meget omfattende blandede landhandel, hvoraf en del er politisk og en anden del mere lyssky forrretninger, inklusive en mistænkelig bankvirksomhed, har betydelig indflydelse på en del af politikorpset.\nSamtidig er det blevet mere og mere klart, at mange politifolk er dybt indblandet i den colombianske narkotrafik, hvor Haiti i dag fungerer som et vigtigt transitland.\nHaitis seneste politiske krise har varet over et halvt år.\nParlamentets to kamre, de deputerede og senatet, tvang Rosny Smarths regering til at gå af og har siden boykottet præsident Prévals halvhjertede forsøg på at få en ny regering på benene. Préval synes at have mistet troen på, at han kan udrette noget som helst, som kan skaffe ham den folkelige opbakning, han lige fra starten har savnet.\nDet synes tvivlsomt, om landet overhovedet kan regeres, sådan som situationen er. Krigen mellem de to fraktioner af Aristides oprindelige Lavalas-bevægelse Organisation Politique Lavalas og Lafanmi Lavalas, er så dyb og så hadefuld, at det lammer alt.\nDet økonomiske reformprogram med privatisering af en række inkompetent drevne statsvirksomheder, som, de udenlandske donornationer med Verdensbanken har krævet gennemført som betingelse for omfattende økonomisk hjælp til at opbygge en effektiv infrastruktur, er voldsomt upopulær i befolkningen. Det hele er gået i stå.\nDe eneste, der bevæger sig, er hadet, splittelsen, intrigerne, Haitis selvfortærende sygdom.\nOveralt er det synligt, at der er mange mærkelige penge i Haiti. Det er en skamløst synlig undergrundsøkonomi, der giver sig udtryk ved et voldsomt byggeri af paladsagtige tankanlæg, betonbanker, store supermarkeder og kunstigt oppumpede ejendomspriser,\nHaiti eksporterer som bekendt intet og er den vestlige verdens fattigste land, målt i gennemsnitlig indtægt per indbygger.\nStore dele af befolkningen lever i ekstrem nød og er afhængig af udenlandske hjælpeprogrammer, Den mon-strøse velstand kommer fra narkotransitten og sidder som dekoration oven på dette land, som er ved at synke ned i sumpen.\nNy kandidat på banen\nNu har René Préval bragt en ny premierministerkandidat på banen, økonomen Hervé Denis, som var informationsminister i Aristides eksilregering, men ellers er mest kendt som skuespiller og teaterinstruktør. Han er meget sympatisk, men det er endnu tvivlsomt, om parlamentet vil give grønt lys. Det er som om landets lovgivende forsamling har besluttet, at landet ikke skal kunne fungere.\nOg så kom midt i denne temmelig ustabile situation bomben, der eksploderede uden for universitetshospitalet i sidste uge. Én død. 16 kvæstede. Bomben blev af mange taget som et varsel om en optrapning af konflikterne.\nDerefter fulgte skandalehistorien om politiet i smuglerbyen Miragoane, som stjal fra en kokainladning, som de selv forinden havde konfiskeret.\nOg så dagen efter den opsigtsvækkende arrestation af oppositionspolitikeren Léon Jeune under mærkelige omstændigheder,\nJo, der var ét og andet af forklare.\n'Bagvaskelse af politiet'\nTil stede var Robert Manuel, statssekretær for offentlig sikkerhed, politichefen Pierre Denizé og den ansvarlige for intern disciplin i politikorpset Auchere Luc Joseph.\nDe havde noget, de gerne ville fortælle.\nFørst og fremmest om arrestationen af Jeune, som ifølge sin advokat var blevet groft mishandlet af politiet i sit hjem.\n"Det er bagvaskelse af politiet", sagde Robert Manuel. "Léon Jeune blev behandlet korrekt. Han blev taget på fersk gerning. Vi fandt i hans hjem et stort arsenal af automatiske våben, bl.a. AK-16, masser af ammunition, politiuniformer, hjelme og udførlige onde planer, bl.a.. om et mordattentat på præsident Préval. Vi havde en dommer med ved arrestationen. Léon Jeune er anklaget for forbrydelser mod forfatningen".\nRobert Manuel sagde, at Jeune og hans medsammensvorne havde planlagt et komplot, som skulle skabe kaos i landet, og at det var finansieret af udenlandske narkotikakarteller og bl.a. omfattede en systematisk korrumpering af det nationale politi.\n'Dæmonerne sluppet løs'\n"Alle dæmonerne er sluppet løs," sagde regeringens sikkerhedschef, og politiet havde simpelthen lækket "en makaber sammensværgelse mod forfatningen, imod det haitianske folk, og imod Haitis ansvarlige ledere."\nDet drejede sig om et plot om at gennemføre en række forbryderiske handlinger, først og fremmest en plan om at myrde præsidenten, skabe kaos og forhindre udviklingen af et demokratisk politikorps. En ingrediens i komplottet var at splitte, korrumpere og intimidere politiet, så det blev forhindret i at udføre sit arbejde. Internationalt organiseret kriminalitet var involveret, en del politifolk havde allerede ladet sig korrumpere, "men vi vil udrense de betændte elementer," lød det fra sikkerhedschefen.\nEn haitiansk radioreporter ville gerne have en kommentar til, at FN's menneskerettighedsgruppe i Haiti havde erklæret, at Leon Jeune var blevet mishandlet ved arrestationen, og at der var fremsat en officiel protest. Politichef Denizé affejede det:\n"Folk påstår altid, at politiet er brutalt. Det kan de jo bare gå til retten med. Vi vil ikke lade os intimidere. Det er en del af kampagnen mod os at beskylde os for ukorrekt opførsel." Og Robert Manuel tilføjede, at Leon Jeune jo ikke er urørlig, selv om han er politiker.\nDer er dog stadig en del uklarhed omkring arrestationen.\nNogle mener, at Jeune har magtfulde fjender, som ville ham til livs, og som fandt anledningen god til at komme af med ham.\nSamtidig havde politiet i høj grad brug for at vise handlekraft og samfundssind netop nu, hvor korpsets anseelse er på et lavpunkt. Ifølge denne teori skulle fundet af beviser være en bekvem iscenesættelse. Et øjenvidne til hans arrestation fastholder, at Leon Jeune blev slået og fik sit hoved banket mod gulvet så kraftigt, at øjenvidnet tro-ede, at han ville blive slået ihjel.\nSituationen er godt mudret. Er det Lavalas-bevægelsens indre opgør, der igen accellererer? Men hvor er de store spillere i baggrunden? Hvad vil de, hvor vil de hen? Er det kun forvirring, de ønsker?\nPolitiet var imidlertid allerede igang med næste kapitel af deres selvforklaring.\n"En krig er igang inden for politiet," sagde Auchere Luc Joseph, som er ansvarlig for politiets interne disciplin.\n"Narkotika oversvømmer landet, og politiet er udsat for fristelser."\nHan fortalte derefter i meget underholdende detaljer historien om Miragoane-politistationens tag-selv-aktion.\nDe 150 kg blev beslaglagt efter en wildwest-agtig skudepisode i et landevejskryds og derefter bragt ind til den lokale politikommissærs kontor.\nMen så blev politikommissæren med trusler på sit liv tvunget til at distribuere ko-kainen til politiofficererne. Auchere ledede selv en mission ned til den navnkundige smuglerby - som måske huskes i Danmark for den tra-gikomiske historie med det danske skib, som blev beslaglagt og den danske besætning, som uden sigtelse blev holdt indespærret i Miragoanes uhumske fængsel et par uger for to år siden.\nSyv politifolk blev arresteret, samt en dommer og en retsskriver. Andre politifolk var flygtet op i bjergene med deres andel af kokainen.\n"Hvad der skete i Miragoane i søndags er ikke unikt," tilføjede politiets disciplinærchef. "Der er mange andre steder i Haiti, hvor politiet er involveret i narkotrafikken. Det er vores opgave at forhindre, at den udvikling kommer ud af kontrol."\nDet var striptease, vi oplevede på politihovedkvarteret. Eller sidste udkald for en intern udrensning, som også meget vel kan få et blodigt efterspil ude på gaderne.\ndemonstrationerdødsfaldfattigdomhistorieinfrastrukturkriminalitetRigspolitiettorturvåbenpolitikprivatisering og udlicitering


Danish Open succes til Moo Sa\nSelvom Skanderborg Taekwondo Klub selv var arrangør af Danish Open lørdag i fælledhallen blev der ikke give ved dørene når medaljerne skulle uddeles. Men Moo Sa teknikhold leverede en flot sæsonafslutning på dansk grund da de doblede op på det antal medaljer klubbens havde forventning om. Det blev til ikke mindre end 10 medaljer i de 17 klasser klubbens deltog i.\nSilja Kjølbo blev klubbens MVP, da hun tog guld i begge discipliner hun deltog i. Først blev det til sejr i juniorgruppen og som afslutning af Danish Open også guld i free style gruppen for junirer. I samme gruppe blev det dobbelt Moo Sa sejr, da Signe Damgaard tog sig af sølvet. Sarah Therkelsen tog sig af klubbens tredje guld, da hun sammen med Damien Holm vandt pargruppen i mixpar. Sarah måtte nøres med sølv efter Silja Kjølbo i den individuellegruppe for junirer, så også her blev det til dobbelt Skanderborg sejr.\nAmalie Benfeldt blev tredobbelt medaljetager ved Danish Open efter free style individuelt sølv, sølv i team damer med Chelina Larsen og Freja Løkke fra landsholdet. Sidste og ikke mindst tog Amalie Benfeldt og Thomas Purup bronze i parklassen for sortbælter..\nJosefine Christiansen og Anders Leth leverede et flot præstation, da de sikrede sølv i pardisciplinen for juniorer. Sidste Moo Sa medalje blev vundet af Andreas Sørensen, som i free style gruppen for juniorer tog en flot bronzemedalje. Laura Nancke sluttede nr. 5 i en af stævnets største grupper rødbælte piger og klubbens teknik debutanter Kasper Simonsen og Sabastian Bille ved Danish Open sluttede på fine finaleplaceringer som hhv. nr. 4 og nr. 5 i rødbælteklassen for drenge.


Beboere planlægger at kæmpe for at holde Newfane hospital operation | UGG Sutsko Laveste Priser, Høj Kvalitet UGG Støvler Danmark\n(WIVB) Mere end 200 mennesker pakket et nødmøde mandag aften, hvor vejledere af Newfane, Cambria, Wilson og Somerset forsøgte at komme med ideer om hvordan man redder Eastern Niagara Hospital i Newfane.\nOperatørerne af anlægget siger, at der ikke er truffet beslutninger om eventuelle lukninger, men beboere siger, at de har set og hørt andre tegn på, at hospitalet bevæger sig mod lukning.\nkunne være forskellen mellem liv eller død, sagde hun. når hun går ind i disse anfald, går hendes hjertefrekvens mellem 130 og 180, hvilket kan forårsage enten hjertestop eller slagtilfælde, og med dette hospital lige rundt om hjørnet kan hun få hjælp til lægen så hurtigt som muligt. hospitalet har været i Newfane i over 50 år, men det var for godt fem år siden, at det blev et østlige Niagara hospital. Det er den samme gruppe, der driver det tidligere Lockport Memorial Hospital, men i de sidste par måneder har begge hospitaler haft afsked.\nByvejlederne mødtes med den medicinske koncernchef sidste uge.\nNewfane Supervisor Tim Horanburg sagde, jeg fortæller dig, at den præcise erklæring blev foretaget: Vi holder Newfane åben, begge sygehuse går ned. Hvad siger det til dig? Nyheder 4 modtog en erklæring fra en talsmand for en hospital i sidste uge, som sagde, at afskedigelserne var relateret til effektivitet\nNewfane resident Debbie Bartenstein udtalte, boede i hele dette samfund hele mit liv; jeg rejste mine børn her. Dette er ikke første gang vi har været i kriser, og en ting jeg ved, er, at dette fællesskab band sammen som intet andet samfund, jeg nogensinde har set. Vi vil kæmpe og vi vil kæmpe hårdt. tilføjet, beboere i Northern Niagara County rejste pengene og bygget det hospital. Der var ingen stats- eller føderal hjælp, det var beboerne, der byggede det, så jeg ville ikke lægge noget forbi disse beboere, hvad vi kan gøre. Hvis der er kommunikation, kan vi få det til at fungere. embedsmænd siger trods nylige investeringer i anlægget har hospitalet kæmpet på grund af en tendens til flere mennesker, der bruger akutplejefaciliteter og ændringer i den måde, hospitalerne udbetales på, men de understreger, at der ikke er truffet endelige beslutninger.\nØst Niagara Hospital har gjort betydelige bestræbelser på vegne af sit Newfane-websted i løbet af de seneste år. Det investerede 3 millioner dollars i 2010 for at renovere Med / Surg-enheden for at forbedre miljøet for plejepleje. Dialysenheden blev tilføjet i 2011, efter at denne service blev identificeret som et medicinsk behov i samfundet. Radiologi udstyr / teknologi er blevet forbedret, herunder tilføjelser af en 64 skive CT scan, digital mammografi og dual head nuklearmedicin opgraderinger.\nSygehuset har i år lavet nogle afskedigelser på begge sygehusområder som følge af fald i indlæggelsesvolumen, skift i ambulant ydelser, patientbeskyttelses- og overkommelige omsorgslov, ændringer i den måde, hospitalerne udbetales, stigninger i ukompenseret pleje og velgørenhedspleje Medicare sekretessnedskæringer og det vanskelige sundhedsmiljø.\nSom reaktion på Newfane-samfundets seneste bekymringer studerer hospitalet en række muligheder for at reducere udgifterne, men har ikke truffet nogen afgørelser. For at være levedygtig er det afgørende, at hospitalet proaktivt undersøger mulighederne for at omorganisere organisationen og udnytte dets ressourcer på den mest effektive måde i overensstemmelse med patienternes udnyttelse af tjenester.\nCarolyn Moore, direktør for fællesskabsrelationer, udtalte: ‘Forandring er en konstant for sundhedsinstitutionerne i dag. Sygehuse kan ikke længere fungere på samme måde som de gjorde for 20 år siden eller endda for 10 år siden. Som samfundets behov og udnyttelsen af tjenesteydelser ændres, skal hospitalet også omkonfigurere. Det er vigtigt for at sikre ENHs langsigtede bæredygtighed i regionen. ‘\nMoore tilføjede: ‘ENH forbliver forpligtet til at give adgang til lokal pleje. Det tager en metodisk tilgang til evaluering af alle områder, så det bedst kan imødekomme samfundets skiftende behov og placere hospitalet for fortsat succes. Der er endnu ikke fastsat specifikationer For at kommentere her anerkender du, at du har læst og accepteret vores Servicevilkår. Kommentarere, der overtræder disse vilkår, herunder brug af vulgært sprog eller racemusler, vil blive forbudt. Vær venlig at respektere andres meninger. se en upassende kommentar, bedes du flagge den for vores moderatorer til at gennemgå.


Forhandlingsresultat om Frederiksberg Kommunes forhold i 2005\nRegeringen og Frederiksberg Kommune har drøftet en række forhold af særlig betydning for Frederiksberg Kommune i 2005.\nFrederiksberg Kommune tager regeringens økonomisk-politiske målsætninger til efterretning.\nFrederiksberg Kommune tager regeringens aftaler med KL og Amtsrådsforeningen, herunder størrelsen af bloktilskuddet til amter og kommuner, til efterretning.\nPrivatisering af DONG\nFinansministeriet har i dag offentliggjort en analyse af privatiseringsalternativer for DONG. Analysen blev bestilt i januar 2004 og er udarbejdet af investeringsbanken N M Rothschild & Sons.\nAftale om kommunernes økonomi for 2005\nFinansminister Thor Pedersen har på regeringens vegne indgået en aftale med Kommunernes Landsforening om kommunernes økonomi i 2005.\nRegeringen og amterne enige om økonomien i 2005\nFinansminister Thor Pedersen har på regeringens vegne indgået en aftale med Amtsrådsforeningen om amternes økonomi i 2005.\nAnsvaret for Christianiaområdet flyttes fra Forsvarsministeriet til Slots- og Ejendomsstyrelsen under Finansministeriet\nMed virkning fra den 15. juni 2004 overgår ansvaret for Christianiaområdet fra forsvarsministeren til finansministeren, som har til hensigt at placere forvaltningen i Slots- og Ejendomsstyrelsen under Finansministeriet.\nOffentliggørelse af betænkning om embedsmænds rådgivning og bistand\nBetænkningen fra Udvalget om embedsmænds rådgivning og bistand til regeringen og dens ministre offentliggøres i dag ved et pressemøde i Finansministeriet. Betænkningen er udarbejdet af et sagkyndigt udvalg med professor, dr. jur. Jens Peter Christensen som formand.\nØstre Landsret har afsagt dom i satsreguleringssagen (”Scharla-sagen”)\nØstre Landsret har i dag afsagt dom i den retssag, som H.P. Scharla Nielsen har anlagt mod staten. Sagen vedrører Finansministeriets beregning af satsreguleringsprocenten mv. for årene 1994-1998.\nØstre Landsret har frifundet staten. Dommen er enstemmig. Der er således ikke fundet grundlag for H.P. Scharla Nielsens synspunkter om, at han – og dermed et meget stort antal af landets borgere – har krav mod staten om tilbagebetaling af skat eller forhøjelse af sociale ydelser.\nBaggrundsoplysninger om satsreguleringssagen\nØstre Landsret har i dag frifundet staten i satsreguleringssagen (Scharla-sagen). I det følgende redegøres for satsreguleringsordningens indhold og for dommen i sagen.\nFinansminister Thor Pedersen har følgende kommentar til vismandsrapporten: ”Jeg hæfter mig ved rapportens positive budskaber. Vismændene mener, at afmatningen er forbi – og at ledighedskurven er knækket. De regner med at vi får nedbragt ledigheden til et – nærmest historisk – lavt niveau frem mod 2006. Vismændene forudser også at betalingsbalanceoverskuddet stiger. Samt at vi fastholder pæne overskud på de offentlige finanser."\nSom led i forsøgsordningen vedrørende omkostningsregnskaber i staten har Finansministeriets departement udarbejdet en årsrapport for 2003.


Sommerhuse i Øvrabø - Cofman.com sommerhusudlejning\nSommerhus i Øvrabø\n2 sommerhuse i Øvrabø\nPrivate feriehuse i Øvrabø kan lejes gennem Cofman.com\nDet helt store udvalg af ferieboliger i Øvrabø finder du her. Vil du og familien gerne holde ferie i Øvrabø, og har du bestemte ønsker, angiver du dem lige herunder. Ellers kan du se alle vore feriehuse i området for neden på siden. Ved hvert sommerhus kan du komme videre til en beskrivelse af huset og ledighedsperioder.\nEn smuk og luksuriøs ferielejlighed i en fredelig og rolig beliggenhed lige ved fjorden. Her kan I nyde panoramaudsigt over fjor\nden og bjergene. Fjorden tilbyder meget gode fiskemuligheder for alle, der vil prøve fiskelykken.I\nstrand lige ved lejligheden - perfekt til et forfriskende bad på varme sommerdage. Ellers tilbyder lejligheden\nSommerhuse i nærheden af Øvrabø\nØvrabø er en meget lille destination. Derfor er der ikke så mange sommerhuse til udlejning netop der. I stedet har vi her samlet et udvalg af huse, der ligger i nærheden af Øvrabø.\nHold en uforglemmelig dejlig ferie i dette skønne...\nKun 20 meter fra det fiskerike vannet ligger denn...


DR skal afholde sig fra lange, dybdegående artikler online, står der i den nye public service-kontrakt. Ministeren afviser brud på armslængdeprincippet.\nOffentliggjort: 18.09.18 kl. 15:37\nKulturminister Mette Bock (LA) afviser, at der er sket et brud på armslængdeprincippet i udformningen af en ny public service-kontrakt, som er fremtidens rettesnor for DR.\nDele af oppositionen kritiserer regeringen for, at der i kontrakten står, at DR's hjemmeside "skal afholde sig fra lange, dybdegående artikler".\n"En arm hænger altid på en krop, så det er politikere, der udstikker mål, opgaver og økonomi."\n"Den meget lille begrænsning for de opgaver, som DR skal løfte på nettet, forhindrer ikke, at DR kan udvikle sig på nettet de kommende år. Det har jeg en klar forventning om, at man vil gøre."\n"DR's opgave er at levere et indhold til danskerne, som ikke går i direkte konkurrence med det, som private medier tjener deres penge på," siger hun.\nMen er det ikke netop en detailregulering?\n"Nej, for DR er ikke født til at arbejde på skrift eller papir. Men nu har vi en virkelighed, hvor DR selvfølgelig også skal være på nettet."\n"Men det betyder ikke, at DR skal bruger sine ressourcer til at lave noget, som de private medier bruger deres penge på," siger Mette Bock.\nHun afviser at pege på, hvor lange artiklerne må være, eller hvordan man definerer "dybdegående", fordi det netop ville være at bryde med armslængden.\nLukker en række kanaler\nDR har meldt ud, at der skal skæres op mod 400 stillinger som konsekvens af medieforliget, der blev indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti tidligere på året.\nSpareplanen betyder, at antallet af tv-kanaler går fra seks til tre, mens antallet af radiokanaler går fra otte til fem.\nI 2020 vil DR kun udbyde tv-kanalerne DR1, DR2 og børnekanalen DR Ramasjang. DR K og DR2 samles under et nyt DR2 med fokus på både samfund og kultur. P6, P7 og P8 nedlægges fra 2020.\nI kontrakten står der videre, at det i DR's programflader og platforme skal "være tydeligt, at vort samfund bygger på folkestyre og har sin rod i kristendommen."\n"Dansk kultur er blandt andet påvirket af vores historie og traditioner, og det er en del af vores kulturarv, at vi har været kristne gennem rigtig mange år."\n"Men det forhindrer ikke, at DR også har en oplysningsforpligtigelse i forhold til andre trossamfund, som vi har i Danmark," siger Mette Bock.\nDu siger, at DR skal være et kulturelt fyrtårn, men samtidig sparer I 20 procent på DR. Hvordan hænger det sammen?\n"Det hænger sammen på den måde, at der er noget, som DR skal lave mindre af og mere af. Og det er det, som vi har udmøntet i public service-kontrakten."\n"DR har selv påvist vejen med kanalstrukturen, og det vil jeg gerne kvittere for."\n"Den lægger op til, at DR skal være et kulturelt fyrtårn, og den kigger ind i digitaliseringsudfordringen og adresserer, at vi har en generationskløft,2 siger Mette Bock.


Se Kæledyrenes hemmelige liv 2 Online Gratis Danske Undertekster – PROMYSE\nSe Kæledyrenes hemmelige liv 2 Online Gratis Danske Undertekster\nHome › Forums › Creating networks and synergies with social actors (Communication strategies) › Se Kæledyrenes hemmelige liv 2 Online Gratis Danske Undertekster\nThis topic contains 0 replies, has 1 voice, and was last updated by zakir85 2 years, 1 month ago.\nOctober 11, 2019 at 9:11 pm #180795\nHer kan du se denne film streaming gratis: https://freehdwatch.club/dk/?film=286#e-learning101119\nDigitale biografer kan levere live-udsendelser fra forestillinger eller arrangementer. Dette begyndte i første omgang med live-udsendelser fra New York Metropolitan Opera, der leverer regelmæssige live-udsendelser til biografer og er blevet imiteret Kæledyrenes hemmelige liv 2 bredt siden da. Ledende territorier, der leverer indholdet, er Storbritannien, USA, Frankrig og Tyskland. Det Kongelige Operahus, Sydney Opera House, English National Opera og andre har fundet nye og tilbagevendende Kæledyrenes hemmelige liv 2 publikum betaget af detalje, der tilbydes af en live digital udsendelse med håndholdte og kameraer på kraner placeret overalt i lokalet for at fange de følelser, der kan gå glip Kæledyrenes hemmelige liv 2 af i en levende sted situation. Derudover tilbyder disse udbydere alle yderligere værdier i intervallerne f.eks. interviews med koreografer, cast medlemmer, en backstage tour, der ikke ville blive tilbudt på Kæledyrenes hemmelige liv 2 selve live arrangementet. Andre live events i dette felt er levende teater fra NT Live, Branagh Live, Royal Shakespeare Company, Shakespeare’s Globe, Royal Ballet, Mariinsky Ballet, Bolshoi Ballet og Berlin Kæledyrenes hemmelige liv 2 Philharmoniker.\nudbud af kunst også udvidet til at omfatte levende og indspillede musikbegivenheder som Take That Live, One Direction Live, Andre Kæledyrenes hemmelige liv 2 Rieu, levende musikaler som den nylige Miss Saigon og en rekordbrydende Billy Elliot Live I biografer. CAM fælles; Kvalitetsproblemer gør dette til et upopulært format\nEn kopi lavet i en biograf Kæledyrenes hemmelige liv 2 med et videokamera eller en mobiltelefon. Lydkilden er kameraets mikrofon. Cam rips kan hurtigt vises online efter filmens første preview eller premiere. Kvaliteten varierer fra subpar til passende, afhængigt af Kæledyrenes hemmelige liv 2 gruppen af personer, der udfører optagelsen og kameraets opløsning. Den største ulempe ved dette er lydkvaliteten. Mikrofonen optager ikke kun lyden fra filmen, men også baggrundslyden i biografen. Kameraet kan Kæledyrenes hemmelige liv 2 også optage bevægelser og lyd fra publikum i teatret, for eksempel når nogen står op foran skærmen, eller når publikum griner på et sjovt øjeblik i filmen.\nTelesync TS HDTS TELESYNC Kæledyrenes hemmelige liv 2 PDVD PreDVDRip Meget almindelig\nEn telesync (TS) er en bootleg optagelse af en film optaget i en biograf, undertiden filmet ved\nhjælp af et professionelt kamera på et stativ i projektionsboksen. Kæledyrenes hemmelige liv 2 Hovedforskellen mellem en CAM og TS kopi er, at lyden af en TS er optaget med en direkte forbindelse til lydkilden (ofte en FM microbroadcast, der leveres til hørehæmmede eller Kæledyrenes hemmelige liv 2 fra et indlæsningsteater). Ofte er en cam mislabeled som telesync. HDTS bruges til at mærke en High Definition videooptagelse.\nEn kopi lavet af en ufærdig version af en film Kæledyrenes hemmelige liv 2 produceret af studiet. Typisk har et arbejdspapir manglende effekter og overlejringer, og adskiller sig fra dets teatralske udgivelse. Nogle arbejdspunkter har en tidsindeksmarkør, der kører i et hjørne eller på Kæledyrenes hemmelige liv 2 den øvre kant; nogle kan også indeholde et vandmærke. Et arbejdspapir kan være en ubeskåret version og mangler noget materiale, der vises i den endelige film (eller herunder scener, der Kæledyrenes hemmelige liv 2 senere klippes).\nEn kopi fanget fra et filmudskrivning ved hjælp af en maskine, der overfører filmen fra dens analoge hjuls til digitalt format. Disse var sjældne, Kæledyrenes hemmelige liv 2\nfordi telecine-maskiner til fremstilling af disse udskrifter var meget dyre og meget store. Men de er for nylig blevet meget mere almindelige. Telecine har stort set samme kvalitet som dvd, Kæledyrenes hemmelige liv 2 da teknikken er den samme som digitalisering af den aktuelle film til dvd. Resultatet er imidlertid ringere, da kildematerialet normalt er en Kæledyrenes hemmelige liv 2\nfilm Kæledyrenes hemmelige liv 2 online gratis\nSe Kæledyrenes hemmelige liv 2 Stream Gratis Danske Undertekster\nFilm The Kæledyrenes hemmelige liv 2 streaming levende frie\nswesub Kæledyrenes hemmelige liv 2 filmer online\nKæledyrenes hemmelige liv 2 HD Danish Fuld Film Download


- Tilskud til Ph.d.-studerendes hypnoseuddannelse, når der foreligger en godkendt protokol til et studie, hvor klinisk hypnose undersøges.\n- Små og større projekter om klinisk hypnose.\n- Udviklingsarbejde, undersøgelser og dokumentationer\n- Research og pilotprojekter.\n- Udvikling af materiale til brug for undervisning og udbredelse af den kliniske hypnose (fx demonstrationsvideoer).\n- Frikøb til forfattervirksomhed.\nAnsøgning om støtte sendes til foreningens bestyrelse. Kontakt John Odin pr. e-mail >>> for yderligere oplysninger.


Sådan åbner du en røgbutik\nHvis du planlægger at starte en røgbutik snart eller i fremtiden, er der mange overvejelser, du skal tage først. En røgbutik er ikke som de fleste andre typer forretninger: Den sælger aldersbegrænsede produkter og skal overholde yderligere tilladelses- og licenskrav, som mange andre butikker - som tøjbutikker og hobbybutikker - ikke har at gøre med. De specifikke tilladelseskrav, du skal overholde, afhænger af nogle få faktorer, herunder din by og stat og de specifikke produkter, du har til hensigt at sælge.\nTrin 1: Opret et budget og en forretningsplan\nDet første trin i lanceringen af enhver form for virksomhed er at oprette en forretningsplan. Din forretningsplan skal indeholde følgende:\nHvem leder din virksomhed\nHvordan virksomheden vil fungere\nVirksomhedens forventede indtægter og udgifter\nAnalyse af virksomhedens målmarked\nDe produkter og tjenester, virksomheden leverer.\nI disse sektioner skal du bemærke detaljer som hvilke leverandører du vil bruge, og hvordan du finansierer virksomheden. Vil du sikre dig et lån til små virksomheder? Har du kontanter klar til at finansiere visse aspekter af virksomheden? Dette er kritiske detaljer, der skal være en del af din forretningsplan.\nTrin 2: Bestem de licenser, du har brug for\nHvis du planlægger at sælge tobaksprodukter, uanset om du er en officiel røgbutik eller blot en dagligvarebutik, der sælger cigaretter, skal du have en specifik tobakssalgstilladelse fra din by eller stat. Hvilke tilladelser du har brug for afhænger af, hvor du planlægger at åbne butikken. For eksempel skal en iværksætter, der ønsker at starte en røgbutik i New York City, skaffe sig en NYC Tobacco Retail Dealer License fra New York City Department of Consumer Affairs.\nDet samme gælder, hvis du har til hensigt at åbne en cannabis-apotek. Faktisk vil du højst sandsynligt stå over for strengere licenskrav til lovligt at drive en cannabis-apotek end at starte røgbutik. Find kravene til potentielle cannabisforhandlere fra din stats handelsafdeling. Der kan være forskellige krav til medicinske apoteker i modsætning til apoteker, der er åbne for alle voksne forbrugere.\nMange byer og stater regulerer også salg af e-cigaretter og flydende nikotin, kendt under navnet "vapes". Find dine by- og statsretningslinjer for salg af vape i detailleddet på deres respektive afdelinger for handelswebsteder, da kravene til vape-butikker kan være forskellige fra de krav, der stilles til tobaksforretninger.\nTrin 3: Opret og registrer et navn\nNår du har en forretningsplan og en forståelse af de tilladelser, du skal have, er det næste trin at registrere virksomheden. Bestem hvilken type stiftelse, som et selskab med begrænset ansvar eller et partnerskab, der giver mest mening for din røgbutik.\nDu bliver nødt til at registrere din virksomhed i din stat og hos Internal Revenue Service. Husk, at selvom du skal vide, hvilke tilladelser du har brug for at starte en åben røgbutik på dette tidspunkt, kan du i de fleste tilfælde først få disse tilladelser, før du har en registreret virksomhed. Når du har gyldige inkorporeringsdokumenter og et føderalt arbejdsgiveridentifikationsnummer, kan du få de tilladelser, du har brug for.\nTrin 4: Find den ideelle placering\nDet næste trin er at finde den rigtige placering til din røgbutik. Husk på, at på grund af de produkter, du vil sælge, vil din butik sandsynligvis have stejlere zonebegrænsninger end andre typer detailhandlere. Disse begrænsninger kan fastsættes af byen eller staten. For eksempel begrænser nogle byer tobak- og dampbutikker fra at operere inden for en fods afstand af en skole og en afstand af 500 meter fra hinanden.\nUd over at finde et sted, hvor du har lov til at åbne, skal du finde en, der passer til din kundekreds. En eksklusiv cigarbutik kan klare sig godt i et trendy centrum eller en high-end ejendom til blandet brug, mens en mellemstor røgbutik, der også sælger kaffe og aviser, sandsynligvis ville være mest succesrig i udkanten af et boligområde.\nTrin 5: Ansæt kyndigt personale\nNår du starter en røgbutik, er det ekstremt udfordrende at håndtere alt alene. Ansæt et kyndigt, venligt personale til at hjælpe dig med at drive butikken og gøre købsoplevelsen mere behagelig for kunderne.\nTrin 6: Markedsfør dit røgstop\nDu kan ikke forvente at tjene penge ved blot at åbne din cigaretbutik. Potentielle forbrugere har brug for at vide om din nyåbnede røgbutik, og dit job som ejer er at fortælle dem om det gennem effektiv markedsføring.\nEt par marketingstrategier, der kan fungere for dig, inkluderer:\nKuponer i lokale aviser\nIndpakning af køretøj.\nTrin 7: Flyt ind og åbn\nNår du har alt på plads for at skabe en fungerende, åben røgbutik, er du klar til at starte. Spred ordet om din nyåbnede cigaretbutik på sociale medier, i trykte medier og gennem andre kanaler, du kender, når dine målkunder.


Den store snestorm er aflyst | TV2 ØST\nDen store snestorm er aflyst\nArkivfoto. Foto: Ida Kristensen - TV ØST\nSnevejret holder stand længst mod nord.\n26. jan 2019, kl. 15:31\nI dagevis har der været tale om, at weekenden kunne ende i snestorm. Men der har også været stor fokus på usikkerheden i vejrprognoserne for weekendens vejr. Og nu ser det ud til, at det alternative scenarie med mildt vejr og regn i store dele af landet bliver den rigtige løsning.\nSnevejret holder dog stand længst mod nord, hvor man især i Vendsyssel, men også andre steder i det nordjyske har udsigt til et ganske vinterligt døgn med intenst snefald i perioder.\nMan har allerede fået seks til otte centimeter sne i blandt andet Himmerland natten til lørdag og lørdag morgen i henhold til DMI's snedybdemålere, og der falder mere frem mod mandag. Mandag morgen, når morgentrafikken sætter ind, kan der ligge op til 20 centimeter på de mest udsatte steder.\nDer bliver dog næppe tale om snefygning, og der bliver heller ikke tale om snestorm, men i stedet kraftigt snefald. For at have en regulær snestorm, skal der nemlig falde 10 centimeter sne samtidig med, at det fyger.\nRegnvejr breder sig op mod frostvejr og bliver til sne\nWeekenden byder på to snevejr. Det første bredte sig ind over Jylland fredag eftermiddag og aften, og det giver endnu sne stedvis i Nordjylland og ned over Kattegat til Sjælland lørdag eftermiddag.\nEn ny front med regn er dog hurtigt på vej fra sydvest. For manges vedkommende vil det primært blive til et regnvejr, men når regnen kommer tilstrækkeligt langt mod nord og øst, støder den ind i den endnu frostkolde luft på de kanter.\nI Nordsjælland vil det kunne begynde at sne ud på aftenen, og man kan nå at få omkring fem centimeter, inden tøvejr sætter ind med slud og regn.\nBakker får sneen til at fylde mere\nVendelboerne vil også opleve, at det påny begynder at sne i løbet af aftenen. Heroppe ser det imidlertid ud til, at kulden holder stand, så det kan blive ved med at sne hen over natten og det meste af søndag.\nDermed kan der mange steder ligge mellem 10 og 20 centimeter sne mandag morgen, og i de høje bakker vest for Frederikshavn kan der være over 20 centimeter. Det kunne være i det høje terræn syd for Ravnshøj og ud mod Lendum og videre op mod Tolne Skov, at der falder mest sne.\nMens det meste af landet mandag står op til grønne og brune og våde landskaber, vil det være ganske vinterligt i Vendsyssel og til dels i Himmerland og Nordsjælland. Foto: TV 2 Vejret\nAt det især er i bakkerne, at man får mest sne, skyldes, at temperaturen ligger tæt på frysepunktet. Og da temperaturen falder en halv til en hel grad, når man kommer 100 meter til vejrs, kan bakkerne gøre en stor forskel.\nI bunden af bakkerne kan sneen være våd og tung og kompakt, mens den oppe på toppen er mere luftig og fyldig. Og i nogle tilfælde kan man endda opleve, at det regner nede i dalen, mens det sner oppe i bakkerne.\nDa temperaturen i Nordsjælland også er tæt på frysepunktet i aften og i nat, skal der ikke ske store forskydninger, før det kan blive til mere sne på de kanter.\nTrafikanterne er sikkert glade for, at snestormen er aflyst, men der kan stadig være problemer i Nordjylland mandag morgen. Og sneentusiasterne har trods alt mulighed for at nyde sneen fra det første snevejr flere steder lørdag.


Praktiske erfaringer med udlejning af honningbier\nDu er her: LandbrugsInfo > Planteavl > Biavl > Praktiske erfaringer med udlejning af honningbier\nBemærk: Dokumentet er arkiveret, udløbet 30-09-2010\nVi startede med biavl i 1965 med enkelte trugstader på et mindre landbrug på Næstvedegnen, hvor der var brug for en bi-indtægt. Desuden avlede vi hvidkløver til DLF. Min interesse for biavl var stor, og jeg deltog i flere kurser. Biavl er meget spændende og det at være med til, at forme naturens luner er noget helt særligt. Et bistik må man kunne tåle også på steder, hvor det gør ondt. To ældre biavlere tilbød hele deres samling af materiel, 100 bistader med bier til en overkommelig pris. Det var fint, at lære af deres erfaringer og deres håndelag. Det har jeg haft gavn af siden. Hvert år glæder man sig til, at lukke staderne op og se resultaterne af tidligere års arbejde. Der var stor interesse for at leje bierne på Næstved-Fodby egnen, helt ned mod Skælskør. Der manglede også bier til frøavlen den gang.\nFlytning til Falster\nI 1972 solgte vi vores gård og købte gården i Gundslev. Det var nok indtægterne på biavlen, der gav mig mod til at købe en større gård. Jeg troede, at Lolland-Falster var et godt sted med et mildt klima. Her på Jonstrup har biavlen været en del af driften siden 1972. Jeg havde kontakt med frøavlskonsulent Claus Arnhild, SN-FRØ. Han skaffede de første udlejningspladser på Falster og flere af dem har vi endnu. I flere år havde vi ca. 200 stader med bier. 100 stader på Falster og 100 blev på Sjælland. Vi havde nogle gode år særlig på Sjælland, hvor udbyttet var 3 gange større end på Falster, grundet den megen sommerraps, det mere kuperede terræn og mange levende hegn.\nBiavl med varoa mider og mangel på bier\nVi fik, som så mange andre, varoamider, der ødelagde vore bifamilier i flere år. De sidste 10 år, hvor vi har lært, at styre varoa miderne og været heldige med meget milde vintre, er vi igen gået ind for større bihold. Nu lever vores bier og er meget mere sunde. 500 kr. i leje er blevet standard på Sydhavsøerne. Det giver en bedre sikkerhed for vort store arbejde og modsvarer en meget mindre honninghøst. Den mindre høst skyldes det flade terræn og åbne landskab, som bevirker at blomstringen er hurtigt overstået. Altså et dårligt bytte at flytte fra Sjælland til Falster.\nVejr og bestøvning\nVi mangler raps, der altid giver et træk med nektar og blomsterstøv. Som biavler er vi lige så afhængige af vejret, som frøavleren. Bierne arbejder kun optimalt, når solen skinner i stille vejr. Staderne skal stå i læ, og biavleren må flytte til de steder, hvor der er mad til bierne. Det er meget forskelligt, fra bigård til bigård, hvor meget honning, der kan blive. Mange frøavlere er meget bange for, om nu naboen sår et stykke raps eller lignende, der vil lokke hans bier, men det er helt ubegrundet. Når hvidkløveren dufter, vejret er varmt og luftfugtigheden høj skal bierne nok blive på marken og bestøve marken. Når temperaturen om natten er over 14 grader, giver kløveren nektar - ellers ikke. Så er det godt, at der er andre steder med mad, f.eks. hos naboen. Et vedvarende træk er den bedste hindring af sværmning, som er den største skade, der kan overgå en bifamilie. Kulde, regn og sult er grund til sværmning. Ingen andre husdyr kan tåle at sulte, og det gælder fra tidlig forår til sent efterår.\nDet er vigtigt, at der er mange biplanter på egnen og at biavleren er meget opmærksom på dette forhold. Det gælder som sagt fra tidlig forår til sent efterår. Man flytter ikke bierne ud på en bar mark før, den er hvid af blomster, og udsigten for et træk er til stede. Her på Lolland-Falster blev næsten alle markskel fjernet til skade for biavlen. Såvel vejgrøfter som gærder og kanter blev sprøjtet, så der næsten ikke fandtes en mælkebøtte mere. Denne praksis er i de senere år ændret, og mange læhegn er plantet med mange træer, buske, roser m.m. Hvidtjørnen var næsten fjernet her på egnen grundet ildsoten, der angreb frugtavlen. Nu mangler vi bare, at frede mælkebøtten. Hvis ikke vi havde mælkebøtten, ville mange bifamilier ikke komme i gang om foråret. Som biavler er man altid på farten for at finde de bedst egnede steder, og vi glæder os over venlige landmænd og skovejere, der tillader en plads til vores bistader. Vi har et godt samarbejde med flere frugtavlere, hvor der ofte er læ om vinteren og et tidligt træk om foråret. De mange arter af frugt-buske og træer kan gerne give lidt tidlig honning. Frugtsætningen er afhængig af bibestøvning. Vinterraps, sommerraps, alt slags kål til frø, korsblomster, sennep, ryps, radise, olieraddike m.m. kan vindbestøves, men giver højere udbytte, hvis de krydsbestøves af bier. Hvidkløver og alsikke kløver skal bibestøves og kan ikke give et ordentligt udbytte uden bier. Rødkløver bestøves bedst af humlebier. Honningbier bestøver kun i varmt vejr. Derfor er der stort udsving fra år til år. Kommer der varme i perioden, hvor rødkløver blomstrer giver den rigtigt meget frø. En masse havefrøarter skal bibestøves, og nogle trækker bierne på meget lang afstand.\nBistaderne står godt i ly og nær biplanter, som kan forsyne bierne uden for afgrødernes blomstringsperioder. Foto: Asger Søgaard Jørgensen, DB\nUdlejning af bistader\nPå nuværende tidspunkt har vi udlejnings aftaler med ca. 40 frøavlere svarende til ca. 250 stader. I efteråret 2000 fodrede vi 450 stader. Der blev brugt foder for ca. 70.000 kr. Det er rart, at have ekstra stader, hvis der sker et eller andet. Måske en har glemt at bestille bier. Et par bigårde på særligt gode steder har vi også. Vi har altid en mundtlig aftale, ikke noget med kontrakt, vi stoler på hinanden, og det er gået fint i masser af år. Når det har knebet med bier, har vi skaffet de lovede stader, om vi så har måttet købe dem i Jylland. Mange frøavlere har det svært med, at leje det nødvendige antal stader, da det koster penge, men det lønner sig, at der er rigeligt med bier. Der skal helst være 2-3 stader pr. ha. Hvert år glæder vi os til at møde frøavlerne, og vi følger meget med i, hvordan det lykkes fra år til år. Jo bedre bierne er pladseret, jo bedre udvikler de sig, og det er der meget forskel på. Ikke to år er ens, så man kan ikke forudse årets gang. En bifamilie, der sættes ud, bør have en god dronning og mindst 5 besatte yngeltavler, når de sættes ud på kløveren. Det vil hurtigt blive til 10 yngeltavler, hvad en familie kan tåle, før den sværmer. Vi udligner alle familier, så de bliver lige store og så ens som muligt. Honning henter vi, når der er hele magasiner fyldte. Det er på enkelte dage, der kommer et overskud ind til biavleren. Tit vælter honningen ind efter en periode med fugtigt og ustadigt vejr når varmen får overhånd. Biracer og form på stader er uden betydning. Alle former er gode, når trækforholdene er i orden. Der skal være plads i staderne. Bierne skal være velpassede. Hele sommeren sigter vi i vort arbejde på at skifte alle dårlige dronninger og opretholde bestanden af familier.\nVi tager altid den honning hjem, der bliver i magasinerne, og det kan ske hele perioden fra maj til august.\nDen honning, som bierne henter mere end det daglige forbrug til yngel, samles på få gode dage og er beregnet, som lager til vinterfoder. Dronningen øger æglægningen til St. Hans og Bierne deres forbrug. Herefter nedtrapper dronningen æglægningen, og bistyrken øges, og såfremt der stadig er blomster, kan der blive honning til biavleren. Honninghøsten er kort. Hele trækperioden er slut i juli måned med meget stor forskel fra år til år. Der er ikke to år, der er ens. Vi har behov for at køre til alle stader næsten hele året, og derfor stiller vi dem samlet. Dog ikke flere end 12 i hver bigård, da bierne presser og røver hos hinanden i de perioder, der ikke er træk. Bistader spredt over hele frømarken er nok bedst for frøavleren, men da vi udligner og flytter såvel tavler med bier og hele magasiner fra stade til andre stader, er det nødvendigt at samle staderne i klynger af 12 - 14 stader.\nDet er tydeligt at se, hvor bierne trækker. Når de trækker på raps, er der megen aktivitet ved staderne, men er det hvidkløver, er det noget mindre. Raps er meget vandholdig, hvor hvidkløver er tør med lav vandprocent.\nTavle tæt besat med yngel. Der blev besøgt mange blomster for at samle det pollen, som er nødvendigt til at opfostre så meget yngel.\nJeg har været voldgiftsmand, fra den sidste lovgivning blev sat i kraft, og er det stadig.\nBiavlen har været plaget af mange sprøjteskader, men landmændene er blevet meget hensynsfulde, så i de senere år har der ikke været nævneværdige skader. Alligevel møder vi jævnligt enkelte familier, hvor trækbierne ligger foran staderne. I dag er det havefolket, der er de største syndere, og dem kan vi ikke finde. Skal der sprøjtes, så vælg et skånsomt middel og brug det om aftenen, så snart bierne er gået til ro. Ikke om morgenen. Stærk lugt kan gøre bierne ophidsede, så de begynder at slås. De kan helt ødelægges ved sådanne forhold, og det er altid den, der forårsager skaden, der er erstatningspligtig. Biavlere og frøavlere må stå sammen om dette forhold. Vi taber begge penge ved udbyttenedgang. Pas også på det, du eventuelt spilder, hvor bierne dagligt drikker vand. Flere frøavlere burde hjælpe bierne ved at lave flere rene vandingssteder, hvor solen kan varme det op. Bierne har lyst til naboens have og svømmebassin. Det har vi haft flere klager over. Offentlige arealer er gang på gang blevet sprøjtet, ja selv i fuld blomst til skade for bier og frøavl.\nVi kan mærke, at de midler, landbrug m.m. anvender, nu er mindre giftige, end det man brugte før.\nBiavlernes antal er gået meget stærkt tilbage grundet en meget underlig lovgivning. Ældre biavlere må ikke have det antal bistader, der er nødvendigt for, at drive rentabel biavl, hvilket gør, at lysten forsvinder. Den mere professionelle biavl er nok i fremgang, men er meget sårbar. Prisudviklingen på frø kan hurtigt ødelægge det hele. Hvorfor er der ikke flere frøavlere, der vil have deres egne bier? Jeg har holdt mange kurser for begyndere og har den glæde at se dem i gang med en fin biavl, til glæde for dem selv og deres familie. En gang biavler altid biavler. Som biavler får man et andet liv og et andet forhold til vejret.\nForfatter: Gårdejer Ole Jørgensen, Jonstrup , Nr-Alslev.\nEfter anmodning fra SEGES PlanteInnovation har Miljøstyrelsen godkendt overførslen af godkendelsen til mindre anvendelse fr...\nEfter anmodning fra SEGES PlanteInnovation har Miljøstyrelsen godkendt ukrudtsmidlet Proman til mindre anvendelse i spinat,...


Motorsporten.dk - ELMS - Er Kiesa færdig hos Aston Martin?\nEr Kiesa færdig hos Aston Martin?\nNicolas Kiesa kørte 12 timers løbet på Sebring for Aston Martin men gjorde sig desværret ikke specielt godt bemærket ved den lejlighed.\nSiden har der været stille om Kiesa og Jac Nellemann har heller ikke ville berøre emnet, men nu ser det ud til at vi kan se hvad der er sket i de skumle baglokaler, for i denne weekend skal Kiesa køre Lister Storm LMP1 bilen sammen med Jens Reno Møller.\nRygtet siger at Kiesa allerede har fået beskeden om fyringen, men der er ikke kommet noget officielt fra Aston Martin.\nHerefter ser tingene omkring Le mans også anderledes ud. For kommer tingene til at se sådan her ud, så kunne det være sådan at Jens Møller og Nicolas Kiesa skal dele Lister Storm raceren med en endnu ikke fundet 3. køre.\nHertil står Jac Nellemann med en bil uden en Dansk køre, og her kan rygterne/tankerne få frit løb. Behøver jeg at nævne at Bremer eks. ikke har et i sæde i champcar for tiden eller at Allan Simonsen også kunne være et emne?\nNu skal vi dog først se om Kiesa kan tøjle de mange kræfter i Lister Storm bilen, som han aldrig har kørt før.


Familiesommerhuse Humble med pool - Vælg mellem 8 sommerhuse - SommerhuseDanmark.dk\nFamiliesommerhuse Humble med pool\nEmne nr.: 090-95131\nSommerhus med swimmingpool, spabad og sauna beliggende på en ca. 1200 m2 stor naturgrund i et af Langelands mest berømte sommerhusområder. Fra den overdækkede terrasse, poolrummet og spabadet er der udsigt over åbne marker og solopgangen. Fra husets anden delvist overdækkede terrasse, som vender mod syd/vest, kan I nyde solnedgangen. Med sine 124 m² er huset indrettet med 4 gode soverum...\nSommerhus - 8 personer - Granvænget - Ristinge - 5932 - Humble