Greenkeeperen nr3 2017 by Harboe Grafisk - issuu\nGreenkeeperen No. 3 // 2017\nEn god afslutning på denne vækstsæson er den bedste start på den kommende\nMarkedets stærkeste efterårsprogram En god indvintring giver de bedste forudsætning for en god start på næste års sæson. Her er de to BioGolf® gødninger – BioGolf Vinter og BioGolf Fortify (tidligere Fusarium Inhibitor) – de absolut bedste produkter. BioGolf Vinter og BioGolf Fortify er hver for sig – og især i kombination – de absolut bedste efterårs- og vintergødninger på markedet. Begge gødninger har en enestående evne til at øge planternes modstandskraft mod sygdomme. Resultatet er sunde greens med en flot grøn farve, der hurtigt starter væksten i det tidlige forår. Gødningerne indeholder naturligvis kulhydrater.\nKulhydrater er en selvfølge i en kvalitetsgødning! BioGolf® tilfører ikke kun planterne næringsstoffer, men med sit indhold af kulhydrater tilføres også næring til jordens mikroliv. Kulhydraterne fungerer som en direkte kilde til energi ved genvækst, hvis/ når græsset bliver udsat for skade, sygdomme, stress og slitage. Endvidere er indholdet af kulhydrat i planten en yderst vigtig faktor i græssets vinterfasthed.\nGod overvintring og optimal start på næste sæson\nSalg og rådgivning René Aagaard Andersen Key Account Manager Mobil: +45 40 37 90 86 E-mail: ra@bionutria.dk\nVed brug af både BioGolf Vinter og BioGolf Fortify • Tilføres græsserne de for årstiden nødvendige makro- og mikronæringsstoffer • Hæves sukkerindholdet i græsserne • Øges græssernes vinterfasthed markant! • Øges græssernes evne til at afvise et svampeangreb • Øges indirekte planternes rodnet Ved samlet køb af • Forbedres jordstrukturen • Opnås en betydelig og flot farvning af græsserne 1.200 kg BioGolf Vinter\nTILBUD SPAR 10%\nBioGolf Vinter kr. 799,- pr. 100 kg BioGolf Fortify kr. 749,- pr. 100 kg\nog 1.100 kg BioGolf Fortify\nKontakt René på telefon 40 37 90 86 eller mail for bestilling.\nDEN GRØNNE KØBENHAVNER TAKKER AF FØLG OS PÅ FACEBOOK - DANISHGREENKEEPERSASSOCIATION ATION\nFĂ… DET HELE 'XEHKÂşYHULNNHĆ&#x;QGHGLJLDWEXGJHWWHWNXQWLOODGHU en ny maskine i ĂĽr! 9RUHVVWÂ¨UNHĆ&#x;QDQVLHULQJVOÂşVQLQJHUJLYHUGLWEXGJHW overraskende meget spillerum. Takket vĂŚre skrĂŚddersyede pakkelĂ¸sninger, som omfatter planlagt udskiftning af PDVNLQSDUNHQRJĆ HNVLEOHĆ&#x;QDQVLHULQJVOÂşVQLQJHUNDQGXIÂ§ alle de maskiner, du har brug for, til din golfbane. Benyttes pĂĽ verdens bedste baner. Kontakt din lokale John Deere forhandler for yderligere oplysninger.\nLike os pĂĽ\nog fĂ¸lg os pĂĽ\nĂ˜st for StorebĂŚlt A/S Havdrup Maskinforretning Salbjergvej 4, 4622 Havdrup Tlf.: 46 18 55 44 hm@havdrup-maskinforretning.dk www.havdrup-maskinforretning.dk\nSalg og Service Vest for StorebĂŚlt Semler Agro A/S Parallelvej 52, 8380 Trige Tlf.: 86 62 73 22 info@semleragro.dk www.semleragro.dk\nGreenkeeperen nr. 3 - 2017\n6 10 32 // FAGLIGT\nBesparelser, nytænkning - og miljø!\nGolfperlen man vender tilbage til\nHyggebanen for hr. og fru Danmark\nDen grønne københavner takker af\nNHA Open De France\nMin bedste naturoplevelse\nTanker fra Holland\nHvorfor være greenkeeper\nDGA Ugen - uge 46\n// PRESSE 13\nKatja Lamborg ansat hos DLF\nForsidefoto: Når de grødeskærer søerne på Dragør Golfklub, lader de altid lidt siv stå tilbage til dyrene. Det giver gode betingelser for dyrelivet. Foto. Nikolai Klithammer Larsen\nFørerløs teknologi hos Toro\nGræsset grønnest på Roskilde Tekniske Skole\nAF KARSTEN BJERGØ, REDAKTØR\nKære Martin Efter 8 år, som formand for Danish Greenkeepers Association, har du valgt at takke af som formand, et hverv hvor du virkelig har engageret dig i alle foreningens hjørner og kroge.\nKOLOFON no. 3 // 31. årgang\nDu har brugt oceaner af tid i denne lille, men betydningsfulde forening med masser af møder i ind- og udland, alt sammen med det formål at det skulle være til gavn og glæde for DGA og dansk golf. Du havde sat dig nogle mål, nøgleopgaver, som bedre og mere formaliseret og mere krævende uddannelse, miljøforhold, og samarbejdet med DGU. Vi er kommet mange trin op af stigen, men vejen er lang, sej, meget ujævn og vil ingen ende tage.\nHer på redaktionen vil vi også takke for rigtig mange dejlige indspark, hvad enten det har drejet sig om artikler, oversættelser og masser af supergode input.\nVi har i de otte år, du har siddet for bordenden, altid følt os godt tilpas. Møderne er altid startet med smil og gensynsglæde. Det har jo været rigtig dejlig, og jeg er sikker på, at jeg taler på alle nuværende og afgående bestyrelsesmedlemmers vegne, tak for rigtig godt samarbejde.\nTRYK Her på redaktionen vil vi også takke for rigtig mange dejlige indspark, hvad enten det har drejet sig om artikler, oversættelser og masser af supergode input. Vi håber, at vi også fremover vil høre og se mere fra din skrevne hånd.\nTak for nu Martin Det har jo været et rigtig godt græsår i år for langt de fleste af os. Godt nok havde vi en kold april måned, som ikke gav mange af os håb til en rigtig god sæson, men det skulle vise sig at blive helt anderledes. Ved indgangen til maj måned, som den sidste forårsmåned, viste vejret sig fra dets absolutte bedste side, når vi taler græsvækst. Det vil sige, den rigtige fordeling mellem sol, nedbør og temperatur, langt de fleste områder i Danmark. Dette vejrfænomen fortsatte i de kommende tre måneder og til gavn for vore græsplanter, der nød rigtig godt af ustadigt lavtryksvejr. Hvad, der er godt for den ene, er skidt for den anden, siger en gammel talemåde. Så selv om græsset stortrives, så mistrives menneskeracen i mangel af sol, gode temperaturer, lune sommeraftner og alt det, der hører til en god sommer. Kan man ikke vente på, at næste sommer skal indfinde sig, kan man, hvis ellers der er plads i økonomien, tage en plads i flyet ned til solen og varmen. Her bytter man så om på rollerne, så menneskeracen stortrives og græsset mistrives.\nDEADLINE nr. 4, 2017 den 21. november\nMange hilsner, vi ses i Uge 46 Karsten Bjergø, redaktør\nNr. 3 - 2017 Greenkeeperen\nBesparelser, nytænkning – og miljø! Hvordan passer Chefgreenkeeper Søren Petersen, Hornbæk Golfklub på miljøet? Det får du opskriften på her.\nom alle andre chef-greenkeepere har Søren Petersen i Hornbæk Golfklub i Nordsjælland en konstant udfordring: Han og hans folk skal\n• levere en golfbane i fantastisk form til medlemmerne og de mange gæste-spillere der hvert år besøger klubben • passe på miljøet • ikke bruge alt for mange penge!! Nedenfor er beskrevet en række indsatsområder, som har været med til at få budgettet til at balancere – og samtidig tage hånd om miljøet på banen.\nSøren Petersen, Chefgreenkeeper, Hornbæk Golfklub\naf græstypen rødsvingel og man prøver målbevidst at optimere denne græstypes vækstbetingelser ved at skabe lys og luft, og ved at efterså med ren rødsvingel. Målet er at nedbringe pesticid-, vand- og gødningsforbruget.\nGreens i Hornbæk Golfklub består af en fornuftig mængde\nI Hornbæk Golfklub har man iværksat en række tiltag for at passe godt på miljøet. Således har de skiftet alle glødepærer ud med LEDpærer og værksteds-kompressoren slukkes altid, når den ikke skal bruges om aftenen og i weekenden.\nI Hornbæk slukker man for vandpumperne i de perioder, hvor de ikke bliver brugt. Dette giver – udover en strømbesparelse - en besparelse på vandforbruget på ca. 20%, idet vandrørene ikke er 100% tætte.\nKlubben har i sin maskinpark en topmoderne gødningsspreder med forstøvningsdyser, som giver optimal udnyttelse af de få liter pesticider man må anvende på en golfbane. Besparelsen er åbenbar: Pesticider er dyre og et lavere forbrug er lig med en besparelse. Og et sundere miljø, naturligvis!\nSøer og å-løb Myndighederne har gennem mange år haft speciel fokus på at formindske forureningen af vore åer og søer. Og der stilles stadig større krav til f.eks. golfklubber om at medvirke til denne opgave. For at skabe et så sundt vandmiljø på banearealet som muligt, har klubben derfor i 2016 foretaget en investering i en græsklipper med opsamler. Anvendelsen af denne maskine – hvor afklippet bliver opsamlet og bortkørt – sikrer, at der tilføres langt mindre kvælstof til vådområderne. Investeringen på ca. kr. 250.000 var planlagt og medtaget i budgettet for 2015.\nVandingsanlæg I Hornbæk slukker man for vandpumperne i de perioder, hvor de ikke bliver brugt. Dette giver – udover en strømbesparelse - en besparelse på vandforbruget på ca. 20%, idet vandrørene ikke er 100% tætte. I forbindelse med opstilling af en ny boldvasker ved drivingrange, har man tilsluttet afløbet fra denne til et drænrør, som ender i klubbens vandings-sø. Derved har man sikret, at det vandværksvand der anvendes, når der vaskes bolde, bliver genbrugt til vanding af greens og teesteder. Derudover bruges der ikke vandværksvand til vanding af golfbaneanlægget. I øvrigt bruger man en eksisterende naturlig sø som reservoir for klubbens vandings-sø – igen med henblik på at opnå en besparelse på vandforbruget. Når reservoiret er fyldt, tømmes der over i vandings-søen.\nGenbrug Når der trækkes propper op (= foretages ventilation af græstæppet med en speciel maskine) fra greens og teesteder om efteråret, genanvender Søren og hans folk dem i diverse sætninger, der er opstået på banen – derved opnår man en besparelse på indkøb af muld.\nFårefold For nogle år siden etablerede man en permanent fårefold på et areal (ca. 2 Ha), hvor der ikke bliver spillet golf, men som klubben af myndighederne var blevet pålagt at klippe og passe. I starten var det skiftende fåreavlere som – mod betaling – havde deres dyr på arealet. I år har klubben indkøbt 7 dyr (á ca. kr. 1.000,- pr. stk.) som tilses og passes af greenkeeperne.\nSø-bolde! Rigtig mange nye, fine golfbolde bliver hvert år til sø-bolde! Også i Hornbæk, hvor især søerne ved Par3 hullerne 6 og 17 tager imod ganske mange bolde. For at bidrage til at mindske Co2 udledningen og i øvrigt være miljøbevidste, har Hornbæk Golfklub for nogle år siden indgået aftale med Jyske Golfbolde som én gang om året sender en gruppe dykkere til Hornbæk for at fiske så mange bolde op af søerne som muligt. Jyske Golfbolde betaler et aftalt beløb til Hornbæk Golfklub for denne mulighed og beholder naturligvis alle de indsamlede bolde for efterfølgende\nat videresælge disse via deres webbutik til golfspillere over hele landet. Din våde golfbold får altså en chance mere! Din klub får nogle indtægter! Og der passes på miljøet!\n§3-areal I Hornbæk har man fra Kommunens Miljøafdeling fået et pålæg om at passe og vedligeholde et bestemt areal med interessant vegetation (et §3-areal) på en nærmere specificeret måde. Det er et område med mager jord og greenkeeperne må kun klippe arealet én gang om året – og afklippet skal opsamles og bortkøres. Hertil har man god brug for den før omtalte maskine som anvendes ved søer og å-løb.\nRigtig mange nye, fine golfbolde bliver hvert år til sø-bolde! Også i Hornbæk. For at bidrage til at mindske Co2 udledningen og i øvrigt være miljøbevidste, har Hornbæk Golfklub for nogle år siden indgået aftale med Jyske Golfbolde, som én gang om året sender en gruppe dykkere til Hornbæk for at fiske så mange bolde op af søerne som muligt. Jyske Golfbolde videresælger boldene via deres webbutik til golfspillere over hele landet.\nØvrige spare foranstaltninger Som afslutning på min snak med Søren Petersen over en kop kaffe i sekretariatets mødelokale, nævner han, at man har udskiftet alle glødepærer med LED-pærer og at man altid sørger for at slukke for værksteds-kompressoren, når den ikke skal bruges om aftenen og i weekenden. ■\nGolfbanen blomstrer Vejen Golfklub har bl.a. etableret flere blomsterenge i samarbejde med kommunen\nVejen Golfklub har etableret blomsterenge syv steder på banen.\nliver du også glad af at se på flotte blomstrende enge, og nyder at se en guldsmed svæve over søen, så er Vejen Golfklub absolut et besøg værd. Vejen Golfklub vandt således i foråret Golfsportens inspirationspris for deres etablering af flere blomsterenge i tæt samarbejde med Vejen Kom-\nmune. Resultatet af dette arbejde er nu tydeligt for enhver, og efter etableringen i efteråret, står blomsterengene nu i fuldt flor til glæde for både golfspillere, flora og fauna.\nBlomsterengene giver golfbanen en ekstra dimension Man har ikke gået mange meter på\nakademibanen i Vejen før den første nysåede blomstereng springer i øjnene med de mange gule, lilla, hvide og røde blomster. Dette flotte syn er dog ikke kommet af sig selv. Greenkeeperne har haft travlt med at fjerne græstørv hele syv steder på banen, og i stedet er områderne blevet tilsået med vilde blomstrende enge, der giver de besøgende en ekstra visuel dimension på deres golfrunde. Idéen til etableringen af blomsterengene kom fra chefgreenkeeper Niels Kamp Brincker, der gerne ville gøre en indsats for naturen, samtidig med at golfspillerne kunne få endnu mere at glæde sig over på banen i Vejen.\nChefgreenkeeper Niels Kamp Brincker, glæder sig over de mange flotte blomster.\nNiels Kamp tog kontakt til Vejen Kommune, der godt kunne se idéen i miljø og natur-projektet på Vejen Golfbane. Kommunen gav således tilskud til, at klubben har kunnet skrælle de cirka 3000 kvadratmeter græs af flere steder, for at tilså med\nblomster, for at tiltrække insekter og sommerfugle. Tørven blev fjernet og erstattet med et lille 5-10 cm sandholdigt vækstlag og tilsået med blomsterblandingen ”Vildeng”. Etableringen er efterfølgende gået som forventet, og det er tydeligt at den relative næringsfattige og tørre jord passer godt til blomsterengens sammensætning. Samarbejdet med kommunen har også ført til et ekstra miljøfokus på nogle af søerne, hvor der bl.a. blev konstateret at planten krebseklo var til stede. Når denne plante findes er der også en god chance for at den fredede Grøn mosaikguldsmed kan være i området, og heldigvis kunne denne også konstateres ved en af søerne. Dette fund betød, at kommunen finansierede et informationsskilt, der fortæller om guldsmeden og dens levevis.\nVejen Kommune gav penge til opsætning af et informationsskilt, der fortæller om den fredede Grønne Mosaikguldsmed.\nDer er ingen tvivl om at naturen trives på golfbanen i Vejen, og deres vandhuller er gode levesteder for dyr og planter. Dette bekræftes også af fund af de sjældne og fredede løgfrøer, der ellers kun findes få steder i Danmark. Klubben etablerede således en ny sø i 2016 for bl.a. at forbedre forholdende for den sjældne\nfrø. Også denne historie om løgfrøen bliver fortalt via oplysningsskilte, så golfspillerne kan nyde deres golfbane endnu mere.\nSøerne på Vejen Golfklub kan noget særligt. Når Vejen Kommune til efteråret afholder kursus for kommunale sagsbehandlere besøger de banen, så de ved selvsyn kan se, at de danske golfbaner har et stort naturpotentiale.\nAt søerne på Vejen Golfklub kan noget særligt, ses også ved at Vejen kommune til efteråret vil afholde et kursus for andre kommunale sagsbehandlere, hvor de skal ud og se på forskellige vandhuller. Her vil vandhullet med den grønne mosaikguldsmed indgå i programmet, hvorved andre kommuner forhåbentlig også får øjnene op for at en golfbane indeholder et stort naturpotentiale.\nså klubbens medlemmer, og andre besøgende, nu kan få en ekstra oplevelse på golfbanen. Med tildelingen af Golfsportens inspirationspris er håbet selvsagt at andre golfklubber vil følge op på det gode eksempel fra Vejen Golfklub. ■\nDer findes også oldtidsfund Foruden den store naturværdi der findes på banen, så kan man også blive kulturelt beriget ved en tur til Vejen Golfklub. Ved arbejdet med etableringen af akademibanen fandt man en stenfæstet vej, som stammer helt fra oldtiden og middelalderen. Museet på Sønderskov har foretaget udgravningerne på den Jyske højderyg, som går gennem golfbanen. På stedet er der placeret et informationsskilt så golfspillerne også her får en ekstra oplevelse. Hvis man vil se og høre mere om, hvad der er blevet fundet på golfbanen i Vejen, kan man se meget mere i montrerne i golfklubbens klubhus.\nInspiration til andre golfklubber Dette gode eksempel fra Vejen viser hvilket potentiale golfbaner har for at gøre en positiv forskel på natur- og miljøområdet. Med en forbilledligt samarbejde med både kommunen og det lokale museum er det desuden lykkedes, at få formidlet natur- og kulturindholdet på banen,\nVed arbejdet med etableringen af akademibanen fandt man en stenfæstet vej, som stammer helt fra oldtiden og middelalderen af.\nKatja Lamborg ansat som plæneproduktchef i DLF Katja Lamborg er ansat som plæneproduktchef i DLF til den private og professionelle plænesektor. Hun overtager hen over sommeren det fulde ansvar for funktionsområdet efter et grundigt introduktionsprogram. Katja er uddannet agronom fra Københavns Universitet og har siden 2002 arbejdet med landbrugs- og plæneprodukter hos blandt andre AGCO Danmark, Danish Agro og BioNutria. Gennem sin erhvervskarriere har Katja opbygget og formidlet en solid erfaring og viden til anlægsgartnere, entreprenører, golfbaner, kommuner og detailkæder, som DLF også betjener.\nDen grønne bane i Sydsjælland I artiklen kan du læse om, hvilke tiltag Sydsjællands Golfklub i Mogenstrup ved Næstved har sat i værk de senere år for at gøre banen mere grøn.\nAF PETER ANDERSKOU, FOR DANSK GOLF UNION\nedlemmerne i Sydsjællands Golfklub i Mogenstrup ved Næstved besluttede på et medlemsmøde for år tilbage en målsætning om at klubben bl.a. • skal arbejde aktivt i medvirken til at fremme forskning inden for det grønne område. • vil arbejde for at blive miljøcertificeret i GEO (Golf Environment Organisation). • vil prioritere arbejdet for at blive multifunktionel i forhold til det omliggende samfund. Chefgreenkeeper Per Sørensen har derfor haft klubbens fulde opbakning og støtte til hans store engagement og interesse i en lang række forsøgsprojekter med fokus på forbedring af økologien på golfbaner. Siden 2005 har han bl.a. været med i • forsøg med svampesporer ved etablering af nye greens, • forsøg med ukrudtsmidler og svampemidler • forsøg med gødningsmængder • sortsafprøvning af nye græssorter\nChefgreenkeeper Per Sørensen fra Sydsjællands Golfklub\nfor blot at nævne nogle af de mange projekter. Og der kommer stadig nye projekter til – alle med støtte og overvågenhed fra DGU, Miljøstyrelsen, Skov og landskab, SGM og STERF (som står for Scandinavian Turfgrass and Environment Research Foundation og som er en fællesnordisk forskningsfond der blev stiftet i 2001 af golfforbundene i Danmark, Sverige, Finland og Norge samt Swedish Greenkeeper Association). Klubben modtager et årligt tilskud fra STERF på ca. Kr. 50.000,- som dækker pasningstimer, vand og topdress. Greenkeeperne bidrager selv med interesse-timer og man har valgt at bruge det som ekstra uddannelse - og så sidder man jo på første række til lære alt det nye!\nT.v. På et medlemsmøde besluttede medlemmerne i Sydsjællands golfklub, at klubben skal arbejde for at fremme forskning indenfor det grønne område, at blive miljøcertificeret og at banen skal blive multifunktionel i forhold til det omkringliggende samfund.\nT.h. Per og hans greenkeeperstab er stadigvæk i gang med vandmiljøopgaver. Der skal flyttes å-løb, søer og bunkers. Der skal bygges diger som modtræk til de senere års mange overløb.\nSydsjællands Golfklub har besluttet at lade væltede træer og store grene ligge dér, hvor de er faldet med mindre de er til hinder for golfspillet.\nTilbage til banen i Sydsjælland er det værd at bemærke den gode dialog klubbens bestyrelse og Per har haft, og stadig har, med det omgivende samfund og Næstved Kommune. Klubben fik – ligesom en lang række andre klubber i Danmark – udfordringer med at kunne leve op til den vandmiljøplan regeringen vedtog i 2011. Per og hans folk kortlagde og definerede problemerne og inviterede sammen med daværende formand efterfølgende den ansvarlige for kommunens vandmiljøafdeling ud på en gåtur på banen. Under rundturen løste man problemerne til alles tilfredshed og renskrev efterfølgende aftalerne om en handleplan for klubben.\nGødningsløsninger, fast og flydende til: • Greens og teesteder. • Fairways og boldbaner.\nMaskiner til Græspleje. Bla: • Værtikalskærer og såmaskiner fra Rotadairon. • Frontmonteret zeroturn klipper.\nPer og hans greenkeeperstab er stadigvæk i gang med vandmiljøopgaver. Der skal flyttes å-løb, søer og bunkers. Der skal bygges diger som modtræk til de senere års mange overløb. Man har søgt (og fået) økonomisk støtte til vandmiljøplanen hos naturgenopretnings fonde og Sydsjællands Golfklub har derfor ikke haft udgifter ud over køb af frø. Pris ca. 30.000 kr.\nMultifunktionel golfbane Som nævnt har man i klubben besluttet at arbejde aktivt for at golfbanen kan betegnes som en Multifunktionel Golfbane. STERF har i en pjece defineret en sådan bane på følgende vis: En multifunktionel golfbane ser virksomheden fra den brede offentligheds perspektiv. Ud over at tilbyde en arena af høj kvalitet til golf bidrager det med forskellige tjenester, som er nyttige for samfundet, f.eks. udvikling af den biologiske mangfoldighed, bevarelse af natur- og kulturmiljøer og tilgængelighed for det aktive friluftsliv uden at\ngå på kompromis med sikkerheden. For at skabe en multifunktionel golfbane kræves der et godt samarbejde, hvor alle parter har noget at vinde. Samarbejdet skal tilpasses de behov og udfordringer, som golfspillet og regionen står over for, og det skal omfatte forskellige grupper aktører som f.eks. kommuner, statslige myndigheder, foreningslivet, jordejere, beboere, erhvervslivet m.m. Tålmodighed, tillid, kommunikation og god forankring er nøglen til et vellykket samarbejdsprojekt. Golfbanen benyttes således allerede af f.eks. cyklister, løbere, vandrere og andre friluftsinteresserede og man gør meget for at have en god dialog med lokale fritidsklubber omkring anvendelse og benyttelse af banearealet. Klubben har ikke haft ekstra udgifter i forbindelse med implementering af den Multifunktionelle Golfbane. Repræsentanter for klubben har deltaget i lokale borgermøder, hvor man har fortalt om de muligheder, der er.\ntil medlemmerne: stærekassen er kun til stære – den skal ikke måle din hastighed på golfbanen….! Udover stærekasser har man indkøbt 5 stk. natuglekasser. Natugler er rigtig gode til at tage muldvarpe. Muldvarpe kommer ofte over jorden om natten og kan bevæge sig over store afstande. På den måde håber man at kunne begrænse mange af de skader som muldvarpene laver. Der er rigtig gode erfaringer med at få natugler til at flytte ind i kasserne, da de ofte mangler rede pladser. Med hensyn til økonomien har opsætningen af fuglekasserne faktisk betydet, at man har kunnet begrænse brugen af sprøjtemidler mod stankelben, brugen af gift og de ikke særlig humane fælder mod muldvarpe. De 46 kasser, som p.t. er opsat, har samlet kostet ca. kr. 4.600,-. DOF har betalt kr. 1.100,-, SGM har betalt kr. 1.100,- og resten er (som nævnt ovenfor) sponseret af medlemmerne. De sidste 80 stk. (pris ca. kr. 8.000,-) forventes helt sponseret af klubbens medlemmer. Ugle-kasserne har kostet ca. kr. 1.500,-i alt.\nDansk Ornitologisk Forening (DOF) og Sydsjællands Golfklub har indledt et samarbejde omkring registrering af fuglearter i området og omkring indkøb og opsætning af stære- og natuglekasser. I første omgang har man fået leveret 46 stk.\nDe 4 drager klubben har lige nu, har hver kostet kr. 800,- dvs. i alt ca. kr. 3.200,-\nMålet for antallet af stærekasser ifølge DOF er 130 stk. for at dække hele anlægget. For at nå det antal, har klubben opfordret sine medlemmer til at sponsorere en eller flere kasser á kr. 100,- pr. stk. og – som de nævner i opfordringen\nBiologisk nedbrydning Ligesom det er tilfældet i landets private og offentlige skovområder, har Sydsjællands Golfklub besluttet at lade væltede træer og store grene ligge dér, hvor de er faldet (med mindre det er til hinder for golfspillet i øvrigt) for derved at medvirke til at skabe et florerende mikrobiologisk miljø og en naturlig nedbrydning. Flere steder på golfrunden kunne vi se resultatet af denne beslutning – og det er ligesom det giver et indtryk af en større naturlighed på den ellers meget veltrimmede golfbane med flotte Tee-steder og hurtige greens. Klubben har ikke haft ekstra udgifter i forbindelse med disse aktiviteter.\nOgså tordenlyskurene er grønne i Mogenstrup\nNu vi er ved alt det grønne i Sydsjællands Golfklub skal jeg da ikke glemme de 3 fantastisk flotte skure, hvor spillere kan søge ly når og hvis tordenvejret bryder løs. Som det ses af nedenstående foto, er disse skure også grønne og tjener deres formål med bravur. I øvrigt oplyser Per at der er yderligere 2 Tordenly-skure mere på vej!! ■\nED ENESTE STN! I NORDE\n”The Doctor and the Super”\nDGA byder i samarbejde med Reesink Turfcare og Dansk Golf Union til en inspirerende dag i Københavns Golf Klub\nonsdag den 25. oktober 2017 Som de første i Norden kan vi byde velkommen til det underholdende parløb imellem Chris Tritabaugh, Golf Course Superintendant på Hazeltine National Golf Club og Professor Brian Horgan, University of Minnesota. De to har sammen udviklet det stærkt underholdende, men samtidigt vidende og inspirerende foredrag ”The Doctor and the Super”. Her mødes teoriens græspleje med hverdagens praktik – på Ryder Cup niveau! Senere på dagen vil Chris fortælle om sin Ryder Cup oplevelse og Brian vil koble den nyeste amerikanske græsforskning om bæredygtighed til den danske model.\nDagens program: 0800: Registrering åbner. Kaffe, the og croissant 0900: ” The Doctor and the Super” 1130: Sustainable Turfgrass Systems\n1230: Frokost. Servering i klubbens hall 1330: The Ryder Cup at Hazeltine National 1500: Afslutning og tak for dagen\nChris Tritabaugh har været Golf Course Superintendent på Hazeltine National Golf Club i Minnesota siden 2013. Her stod han i 2016 også bag en succesrig afholdelse af den 41’ende udgave af Ryder Cup turneringen hvor specielt hans afslappede stil og brug af sociale medier gjorde begivenheden til en særlig oplevelse for greenkeeperbranchen. Brian Horgan er professor ved University of Minnesota. Han arbejder til dagligt med, at undersøge næringsstoffers og pesticiders transport og nedbrydning i græsarealer samt udvikling af bæredygtige plejestrategier. Brian Horgan er tilknyttet STERF som forskningsrådgiver.\nPraktiske oplysninger Sted: Københavns Golf Klub, Dyrehaven 2, 2800 Kgs. Lyngby Parkering: Springforbivej 2, 2930 Klampenborg\nDato: 25. oktober 2017 - tilmelding senest 10. oktober. Pris for deltagelse: 300 kr. For DGA medlemmer og baneudvalg Medlemmer af DGA har forrang til arrangementet. Tilmelding via DGA’s sekretariat: dgf@greenkeeper.dk\nNHA Open De France En frivilligs beretning fra næste års Ryder cup bane Le Golf National.\nAF RENÉ JUEL, CHEFGREENKEEPER, HIMMELBJERG GOLF CLUB\nørdag eftermiddag afsted mod Billund. Ikke for at flyve på ferie, men for at drage til Paris og min første deltagelse i en Rolex serie turnering på Le Golf National.\nNysgerrighed fra de største baner Jeg havde snakket med Course Manager Alejandro Ryes over Facebook og havde fået muligheden for at være en af de 33 frivillige greenkeepere fra hele verden. Jeg må sige, det var stort, at være i selskab med folk fra baner som St. Andrews, The Belfry, Gleeneagles, The Dutch og en enkel skør amerikaner. Der var flere af de andre greenkeepere, som havde været der flere gange, så de kendte hinanden. De var dog meget hurtig til at udspørge mig om min bane og selvfølgelig den danske pesticidlovgivning. De var meget nysgerrige for at høre, hvordan vi sikrede banerne inden vinteren og der hersker ingen tvivl om, at vi er kendte ude i den store verden. René Juel var en blandt 33 frivillige greenkeepere fra hele verden, som deltog i en Rolex serie turnering på Le Golf National. Det var stort, at være i selskab med folk fra baner som St. Andrews, The Belfry, Gleeneagles og The Dutch fortæller René Juel.\nne sætte sig i eget nedslagsmærke. Der var indlagt beton i bunden og så sand ovenpå. Der var næsten ingen sand på kanterne, kun lige nok til man kunne glatte dem helt ud. Det ser skide godt ud på tv, men bliver aldrig min favorit bunker-stil. Hver morgen var der briefing af Alejandro og 1. manden Lucas. Der var storskærm og info om, hvilke jobs man havde og så studerede vi vejrudsigten.\nHvide Lacoste sko God stemning De første dage til sådan en turnering går med at lære rytmen og hinanden at kende. Spillerne kommer og går og træner på anlægget. De er meget snakkesaglige og man får en masse thump's up. Jeg var med på fairways, hvor vi kørte 8 klippere fra green mod tee. 9 mm med kasser på, det var lækkert. Banen havde fået lavet et stort drænprojekt, men ingen steder var der sætninger ovenpå drænene, de var bare plane og vejret var med os, så 3 1/2 time og så var de klippet. Om aftenen stod den på bunkers. Der skulle komprimeres stejle bunkerskanter, da bolden på ingen måde måtte kun-\nOnsdag til fredag stod den på samme program for alle om morgenen. En englænder og jeg havde fået ansvaret for 9 bunkers. Vi fik tildelt 2 unge franskmænd, som havde valgt hvide lacoste sko som arbejdssko. Det siger lidt om hvilket modeland, jeg var endt i. James Cleaver 1. mand fra the Belfry var en god makker og vi fandt hurtigt en god arbejdsfordeling. Vi fik stor ros fra den franske greenkeeper, som havde det store ansvar overfor Alejandro. Vi fik rykket igennem og var godt foran det rene franske team, som brugte meget tid på at smøge den og spise kiks. Der blev kæmpet for at få fart i greens, og greenkeeperne som havde fået den tjans, fik gået en masse km. Der skulle efter hver klipning måles stimpmeter inden de måtte køre\nMorgenmøde for greenkeeperne med briefing af Alejandro og 1. manden Lucas. Der var storskærm og info om, hvilke jobs man havde. Imens vi arbejdede på banen kom spillerne for at træne på anlægget. De er meget snakkesaglige og man får en masse thump's up.\nvidere og det endte tit med, at greens skulle dobbelt klippes. Enkelte gange blev det til 3 klip + rulning for at de kunne ramme omkring de 11 på stimpen. Så når jeg sidder på mit kontor og bander over, at vi ikke kan få vores til at løbe 8,5, så tænker jeg bare - det sker for selv de største baner - og så er alt pludselig mindre træls.\nPrøv det! Jeg vil sige til alle, der sidder og overvejer at tage ud i verden og prøve sig selv af som frivillig – GØR DET-, det giver\nDa selve turneringen kom i gang, var der fokus på ordentlig arbejde og selvfølgelig hastigheden i arbejdet, men hele tiden med fokus på, at gøre det rigtig og med stor kvalitet.\nHele verden kigger Man går med en følelse i kroppen af, at hele verdens golføjne kigger på en, så det er ikke BARE at rive en bunker eller klippe en fairway. Man tænker hele tiden på, at det stykke arbejde man laver, kan få en hovedrolle i en turnering af den kaliber. Og man vil selvfølgelig ikke have, at nogen kan sætte en finger på ens arbejde, så der bliver virkelig nørdet igennem. Det er fedt og desværre ikke noget man kan udføre med 4 mand og presset økonomi i lille Danmark. Men man kan trække glæden ved jobbet med hjem og steppe op på de opgaver man når og få sig selv og sine folk til at tænke den tanke, at det, jeg laver nu, kan gøre en forskel for gæsten og give ham en god oplevelse. Lørdag stod vi standby, da de lovede tordenvejr og kraftig regn. Det kom ikke, så vi fik set golf og hygget i tour byen. Der blev slået en masse slag i BMW's simulatorer, hvor man kunne vinde en bil, hvis man lavede Hole in One. Det lykkes desværre ikke, men sjovt det var det. Vi fik stor ros for banen og det var en god premiere til næste års Ryder cup, hvor der skal bruges 160 greenkeepere fordelt på en masse teams. Så jeg vil håbe, at jeg har sikret mig en plads og kan repræsentere Danmark og Himmelbjerg Golf Club i den største golfturnering i verden.\nDer blev arbejdet hårdt på bunkers. Der skulle komprimeres stejle bunkerskanter, da bolden på ingen måde måtte kunne sætte sig i eget nedslagsmærke. Der var indlagt beton i bunden og så sand ovenpå. Det ser skide godt ud på tv, men bliver aldrig min favorit bunker-stil. Foto.: René Juel\nså meget energi og et stort boost både personligt og fagligt. Jeg har fået nye venner og et større netværk og muligheden for at kunne komme til andre store turneringer rundt om i verden. Hav en dejlig sensommer. ■\nMin bedste Greenkeeperens andet hjem er golfbanen. De ved ”i hvilken krog nullermændene samler sig først”. Men hvad er egentlig det bedste ved at færdes så meget i naturen og hvordan tager de vare på den? Jeg spurgte en håndfuld greenkeepere om følgende: 1) Hvad er din bedste naturoplevelse? 2) Gør I noget særligt for naturen/miljøet? 3) Ser medlemmerne det? AF KARIN NORMANN PETERSEN, NYHOLT APS\nChristen Lassen Schmidt, Rømø Golf Links, hvor Rømø Golf Klub har til huse 1. Det er havgusen. Den kan ændre al ting omkring dig på meget kort tid. De rigtig kraftige af slagsen kommer ikke så tit, måske 3 gange om året. Man kan se den komme ind ude fra vadehavet af, lidt ligesom en sandstorm i Saharas ørken. Det ene øjeblik står du under en høj blå himmel og 15 grader og et kvarter senere, er der tæt tyk tåge, som du må skære dig igennem, alt imens temperaturen er faldet til 8 grader. Det er virkeligt vildt, når det sker. Ellers er det vinden, som er i spil hele tiden her på banen. Vi ligger lige bag ved dæmningen og vi har ikke et\ntræ til at give læ. Når der er vind kan banen virkelig være barsk. Vi har ECCO Tour hvert 2. år og i år var pro’ en virkelig udfordret. Der var 12-15 sekundmeter vind. De skar 4 huller væk. Spillerne var virkelig udfordret. 2. Vi plejer banen, så den tager sig flot ud og renser de render op, vi har her på banen. Ellers har vi som sådan ikke fokus på at gøre ekstra tiltag for natur og miljø.\nNår havgusen kommer ind over Rømø, ændrer den alt omkring dig på kort tid. Du kan se den komme ind som en sandstorm i Saharas ørken Foto: Christen Lassen Schmidt.\nKenneth Mel Jensen, Hirtshals Golfklub 1. Det er de helt tætte oplevelser af dyrelivet vi får tidligt om morgenen. Her kommer vi meget tæt på, fordi vi er de første derude og alting er uforstyrret. I morges så jeg helt tilfældigt en lille ung ræv på måske bare 10 meters afstand. Ungerne er ofte ikke så bange som de voksne og derfor kan vi komme helt tæt på dem, det gælder også rålammene. For greenkeeperne betyder det meget. Ubevidst følger vi op og nedture i bestanden og vi snakker om det greenkeeperne imellem. Ellers holder jeg meget af årstidernes skiften. Årstiderne har forskellige nuancer, som er skønne og dejlige. For eksempel holder jeg meget af en frostklar morgen, hvor rimen hænger i træer og buske.\n2. Vi sparer, hvor vi kan. Når vi har fældet træer og buske sørger vi for at genplante. Ellers gør vi ikke så meget, da vi ikke har ressourcer til det. Jeg kunne dog godt tænke mig at prøve at have får, det kunne være sjovt at have dem gående. 3. De helt tætte oplevelser med dyrene tror jeg ikke spillerne har på samme måde, som greenkeeperne har. Vi ser ting som spillerne ikke gør, fordi vi er derude som de første og alting er uforstyrret.\nEn sne- og frostklar morgen på Hirtshals Golfklub. Foto: Kenneth Mel Jensen\nNår de grødeskærer søerne på Dragør Golfklub, lader de altid lidt siv stå tilbage til dyrene. Det giver gode betingelser for dyrelivet. Foto. Nikolai Klithammer Larsen\nNikolai Klithammer Larsen, Dragør Golfklub 1. Jeg har været greenkeeper 10 år i Dragør. Sidste år i sensommeren så jeg noget jeg aldrig havde set før. Jeg var ude og klippe greens lidt i 5 om morgenen. Det var relativt mørkt og lidt diset, lige der hvor den kolde nat skifter til dag og solen står op. Jeg kører i mine egne tanker, som man nu gør, men mellem to greens bliver jeg lige pludselig opmærksom på noget usædvanligt i et læbælte. Et krondyr træder frem og så kom nummer 2 og nummer 3. Jeg stopper op og de leger foran mig. Lige pludselig tager fanden dog ved dem og så styrter de afsted og er væk. Det er altså store dyr, når de har gevir på. Jeg synes, det er så fedt når dyrene vågner op og vi har dem helt for os selv, det er virkelig en af de ting, der er dejligt ved at være greenkeeper.\n2. Jeg synes vi gøre meget for dyrelivet. For 7-8 år siden plantede vi remiser til dyrene, hvor vi fik tilskud fra Skov- og Naturstyrelsen til arbejdet. Der ud over har vi foderpladser hele vinteren for at tiltrække dyrene. Når vi grødeskærer søerne, lader vi altid lidt siv stå tilbage til dyrene, så vi prøver at tænke naturen ind i vores arbejde. 3. Det gør de helt sikkert. Jeg synes både klubben og greenkeeperne har et godt fokus på naturen. Den ældre generation af medlemmerne går meget op i det. Den nye generation har nok lidt mere travlt.\nMads Kragh, Skovbo Golfklub 1. Da jeg arbejdede på Skjoldenæsholm Golfcenter var jeg en dag ude at flytte hul på 16. green. Idet jeg rejser mig op, ser jeg en skygge og hører et plask fra søen lige ved siden af. Det var en kæmpe stor fiskeørn, der dykkede ned i søen og fangede en fisk, som den fløj væk med. Jeg blev noget forskrækket. Vi snakkede efterfølgende med Skovfogeden, som fortalte, at fiskeørnen havde en rede ude på øen, i Valsølille Sø, så det passede meget godt med, at den havde været en tur forbi.\net område med bærbuske og æbletræer. Træerne vi fældede og flisen vi lavede solgte vi. Det betød, at projektet faktisk kunne gå lige i nul med de udgifter, vi havde haft.\nEllers er der mange andre gode oplevelser, f.eks. når isfuglen dukker op ud af ingenting, at fange muldvarpen, der har drillet i kanten af en green i 14 dage eller at se den lokale børnehave fiske i en af søerne efter karusser, med pinde de selv har fundet med fiskeline og krog med majs.\n3. Da vi skabte den nye løvskov, prøvede jeg at lave fyraftensmøder, hvor vi skulle gå en tur i området. Der kom desværre ikke ret mange mennesker, selvom jeg endda lokkede med hotdogs. Så jeg synes, det kan være utroligt svært, at få spillerne til at se de ting, vi går og laver. Jeg tror, vi alle godt kan lide at få anerkendelse for vores arbejde. Det betyder noget for os at vise det frem og dele oplevelsen med spillerne.\n2. Vi har fået får til at afgræsse roughed og holde ukrudtet nede. Lige nu gør vi os erfaringer med, hvordan vi bedst bruger fårene og får flyttet hegnet, så vi får dyrene til at æde det, vi synes skal væk. For 5-6 år siden ryddede vi et område med udtjente graner. Vi lavede en aftale med Skovdyrkerforeningen om at genplante og vedligeholde arealet i to år. Vi fik plantet eg og bøg og douglasgran, som egern godt kan lide og vi fik\nVi har også fået etableret en sø i en lavning, hvor vi afskar et dræn for at få vandet til at stå op. Her har vi i dag skabt en paddesø. Vi oplevede, at det faktisk var overraskende hurtigt, at padderne indfandt sig, så vi har i dag rigtig mange forskellige arter.\nSkovbo Golfklub bruger får til at afgræsse roughed og holde ukrudtet nede. Det kræver lidt erfaring for at udnytte dyrenes ædelyst optimalt. Skovbo bruger mobile hegn og kunsten er at vide, hvor længde dyrene skal afgræsse et givent areal, for at få dem til at æde de ønskede ukrudtsarter. Foto Mads Kragh.\nEn ny dag gryr. Foto Stefan Andersen, Vestfyens Golfklub.\nStefan Andersen, Vestfyns Golfklub Hvad er din bedste naturoplevelse? 1. En flot solopgang holder jeg meget af og naturen helt generelt. Vi ligger midt i en skov og har mange søer, så vi har meget råvildt, musvåger, fiskehejrer, gråænder og blishøns. Lige nu har vi et albino rådyr, som vi passer på. Jægerne i området har forbud mod at skyde det. 2. Vi passer på naturen og sprøjter ikke mere end vi må. Vi har en del søer, som vi renser op og så tænker jeg, at det rige dyreliv er en god indikator for, at det ikke står helt galt til med miljøet her på banen. 3. Det ved jeg faktisk ikke. Vi har ikke lavet noget materiale, som viser noget om dyrelivet … (her er det så Stefan tøver og får den gode idé….). ■\nTanker fra Holland I det hollandske golfforbund drømmer man om, at få mere viden, færre følelser og mindre tro ind i driften af golfbaner. Ved at basere banedrift på målinger af spillekvalitet og græstekniske egenskaber kan klubben og chefgreenkeeperen trække driften i en mere bæredygtig retning. ’Du kan kun styre, hvis du ved, hvor du er.’ Det stiller krav til ledelse, langsigtet planlægning, viden og vedholdenhed.\ndet hollandske golfforbund (NGF) står bæredygtighed meget højt på dagsordenen. ’Når golfbanen skal passes skal man arbejde med naturen og ikke imod den ved hjælp af alle mulige fake-løsninger og symptombehandling!’ mener Niels Dokkuma, banekonsulent og agronom\nfra NGF (Royal Netherlands Golf Federation). Det lyder nemt, men det er ofte vanskeligt at praktisere i en golfklub med en foreningsbåret ledelse. Derfor rejser Niels Dokkuma rundt i Holland for at hjælpe golfklubberne med at komme i gang med en bæredygtig strategi, der bygger på:\nMåleudstyr Greenstester til Holing-Out testen. En testmetode udviklet af R&A Championship Limited 2013. Foto: udlånt af greentester.com\nNiels Dokkuma, NGF sammen med årets greenkeeper i 2016 Vincent de Vries, De Hoge Kleij Golfklub. I NGF drømmer man om, at alle medlemsklubber er GEO-certificerede fra 2020. (Foto NGF.)\n• Realistiske (bæredygtige) forventninger til banes kvalitet (rettet mod bestyrelse og ledelse) • Langsigtet planlægning (rettet mod ledelse og baneudvalg) • Opfølgning med konkrete målinger, så plejen kan basere sig på viden (rettet mod chefgreenkeepere og managers) Når Niels Dokkuma drømmer om fremtiden (allerede i 2020), ser han for sig, at alle de golfklubber, der er medlemmer af NGF, er GEO-certificerede. Han kunne ønske sig, at plejen i alle klubber - på baggrund af dokumentation - kan vise, hvordan den langsigtede pleje gradvis bliver mere og mere bæredygtig.\nnår målsætninger og viden skal indarbejdes i driften og kommunikeres rundt i organisationen. Det gælder ikke mindst opad til bestyrelse og golfspillere. For at chefgreenkeeperen kan fremstå som en troværdig medspiller er uddannelse/efteruddannelse baseret på dokumenteret viden, og et godt netværk vigtigt for hele tiden at være opdateret. Det gælder både med hensyn til driftsoptimering, græsteknik, ledelse, dokumentation og kommunikation.\nKronen på værket Den spillekvalitet, som den enkelte golfspiller oplever, er øjeblikkets krone på værket og afhængig af den person-\nChefgreenkeeperen har en central rolle i organisationen, Nr. 3 - 2017 Greenkeeperen\nTest af spillekvalitet Her en kort beskrivelse af de tre af R&A anbefalede målemetoder til at beskrive spillekvaliteten objektivt. lige forventning. Blot to timer senere kan oplevelsen være en anden. Scoren i Golfspilleren i Centrum er langt mere troværdig end vurderingen fra en enkelt spiller, men det bedste er at kende de målte egenskaber. Figur 3 viser de strategiske niveauer, der alle bygger oven på hinanden for at skabe denne oplevelse. Et bredt fundament skal være på plads, før man kan opnå en bæredygtig spillekvalitet, der også er holdbar over tid. En af Niels Dokkumas hovedpointer er, at der bruges alt for meget tid og økonomi på fake-løsninger og kortvarige løsninger, som han kalder al symptombehandling med diverse indkøbte dunke med ’kortvarig græssundhed’ som biostimulanser, mikroorganismer osv. I stedet er det greenkeeperens håndværk, der skal sættes i spil, hvor timing og dosis er alt afgørende. Det er her, måling og dermed viden om greens faktuelle egenskaber og den klassiske greenkeeping som f.eks. beskrevet af Jim Arthur, skal være i fokus, for at sikre den holdbare spillekvalitet på greens med mindre filt, stærkere og sundere græsplanter.\n‘Holing-Out’ test Måler greenens forudsigelighed (et mix af trueness og smoothness). Et put med ret styrke og ret linje skal sikre at bolden kommer i hul hver gang. Metoden afslører om små unøjagtigheder i overfladen på greens forstyrrer boldens rul, når bolden har lav hastighed.\nClegg Hammer Måler overfladens hårdhed ved at et lod tabes fra en bestemt højde. Instrumentet måler hårdheden i gravitation.\nStimpmeter Måler greenens hurtighed eller mere beskrivende boldens rullelængde målt i fod. Kilde: R&A Championships Limited 2013\nDokumenteret viden Ved at dreje fokus væk fra en oplevet (øjeblikkelig) kvalitet og en græspleje baseret på brandslukning (fake-løsninger) og over mod en målt spillekvalitet (se fakta boks og figur\nStrategiske niveauer Kvaliteten af plejen er grundlaget for spillekvaliteten\nOplevede spillekvalitet (Subjektiv)\nAdvarsel: Mange ‘fake-løsninger’ på dette niveau!\nMålt spillekvalitet (Objektiv) Kvaliteten af ledelse og pleje Sund jord baseret på kvaliteten af kulturteknink Design og opbygning Klima, skygge, jordbund, vandkvalitet mv\nFigur 3: Figuren beskriver de forskellige strategiske niveauer, som bygger oven på hinanden. Et bredt fundament er nødvendigt for at opnå en bæredygtig spillekvalitet. Ansvaret for strategien ligger hos bestyrelsen/ledelsen og ikke hos chefgreenkeeperen. Frit efter NGF.\nVERTI-DRAIN – MARKEDETS HURTIGSTE\nNr. 3 - 2017 Greenkeeperen lindholmmaskiner.dk | info@lindholmmaskiner.dk | T: +45 7244 1112\nKultivering af materialer\n2) og understøttende langsigtet græspleje baseret på dokumenteret viden, vil banen stå på et langt mere bæredygtigt grundlag og samtidigt få man en langt mindre stresset greenkeeper. Lad ikke stimpmeteret være den eneste måling af spillekvalitet, forudsigelighed (Holing-Out) og hårdheden hører også med. At styre mod et bæredygtigt grundlag er en bevidst og langvarig proces, der kræver planlægning og en bevidst brug af ressourcer. Niels Dokkuma mener: ’at salgskræfterne skaber et alt for højt fokus på at kunne styre mikrolivet i jorden med diverse produkter. Et sundt mikroliv er et indirekte resultat af de plejeopgaver, der under alle omstændigheder skal til for at trække banen i en mere bæredygtig retning.’\nTid til refleksion Nu hvor efteråret og vinteren står foran os, var tiden måske moden til i jeres organisation at drøfte den langsigtede strategi og overveje hvordan konkrete målinger kan indarbejdes i jeres arbejde. Hvad er de reelle årsagssammenhænge på jeres bane? Hvad er det, der bremser jer i en udvikling? De velkendte spørgsmål: Hvor står vi? Hvor vil vi hen? Hvordan kommer vi derhen? ■\n1: ‘Holing-Out’ test 2: Clegg Hammer 3: Stimpmeter\nEnårig rapgræs Sygdomme Ukrudt og Mos % Rødsvingel / hvene Rodlæmgde og Filttykkelse Vækstlaget Partikkelstørrelser og luft % fugtighed, glødetab i filt Trærødder Andre faktorer: Lys & luft. Vandkvalitet, vandingssystem Er meget komplekst. Påvirkes inddirekte ved kultivering og materialevalg.\nFigur 2: Grundlæggende egenskaber ved greens og spillekvaliteten skal dokumenters ved målinger. Dette dokumenterede grundlag danner basen for græsplejen. Effektive og rationelle plejemetoder skal indarbejdes. Det bliver hurtigt spild af ressourcer at fokusere på mikrolivet i jorden, da et sundt mikroliv er et indirekte resultat af den øvrige nødvendige pleje. Frit efter NGF.\n30% W AT E R\nGolfperlen man vender tilbage til Harre Vig lægger græs til årets fjerde og sidste DGA Masters for medlemmer af DGA’s Region Nordjylland\nn godt skjult eller meget overset golfperle. Sådan betegner mange greenfeespillere den naturskønne 18 hullers-bane i Harre Vig Golfklub første gang, de besøger den. Forklaringen ligger i, at banen har en noget afsides geografisk placering - i det nordvestlige hjørne af Limfjords-halvøen Salling, mellem Sallingsund og hovedvej 26 mellem Skive og Nykøbing Mors og med Roslev som den nærmeste, største by med under 1500 indbyggere. Det er ikke en egn, som greenfeespillere valvarter til i større antal, og det må siges at være en skam, fordi Harre Vig-banen - som dels er opkaldt efter den nærliggende landsby Harre og dels af vigen, der går ind til Harre fra Sallingsund - har mange kvaliteter. Dét gælder ikke mindst udsigterne fra de højeste punkter - med 9. tee som det absolutte højdepunkt. Herfra er der en fascinerende udsigt over\nHarre Vig og Sallingsund til både Struer, Mors og Sallingsundbroen. Dermed kan de golfspillende greenkeepere i DGA-region Nordjylland godt glæde sig til torsdag den 12. oktober, hvor de på Harre Vig-banen spiller årets fjerde og sidste kvalifikationsmatch til næste års DMfinale.\nVandingsekspert Harre Vig Golfklub er netop fyldt 20 år, og det er flot, at den har overlevet i fin forfatning, fordi den konkurrerer med store klubber som Skive og Nykøbing Mors om medlemmer. I dag ligger medlemstallet i Harre Vig på 550, og det løber økonomisk rundt med dette antal, fordi klubben bl.a. kun lønner tre greenkeepere, som i travle perioder får hjælp af en række frivillige medlemmer.\nNår man har puttet ud på 18. green, bør man vende ryggen til klubhuset og nyde denne udsigt over Harre Vig.\nChefgreenkeeper gennem de seneste 10 år har været Harry Høgsberg Kristensen, som arbejdede i vandingsanlægsfirmaet S48, inden han blev greenkeeper. Han véd derfor, hvor meget vanding der skal til, for at græsset trives optimalt på hans bane, hvor vandingen i øvrigt sker med naturligt vand fra anlæggets søer, der jævnligt fyldes op med regnvand.\nDrænede fairways - Banen ligger på lerjord, og det resulterede tidligere i mange våde fairwayområder efter længere regnperioder, fortæller Niels Høgsberg Kristensen. - Men disse våde steder har vi heldigvis drænet væk gennem de seneste to-tre år, hvor vi efter flittig vertikalskæring har udtørret samtlige fairways med mellem 500 og 600 tons sand. Det betyder i denne sæson, at banen generelt står bedre end nogensinde tidligere. De spillemæssige sværhedsgrader på banen ligger først og fremmest omkring tre sammenhængende søer, der kan betyde katastrofer på scorekortet på hullerne 2, 4, 12 og 15, men også en mindre springvandssø ved hullerne 5 og 16 kan\nkoste slag og bolde. Selvom hul 2 (par 5) har handicapnøgle 1, betragter de fleste hul 7 (par 4) og hul 11 (par 5) som banens sværeste. Hul 7 går mere opad, end det ser ud til, mens en vandfyldt grøft krydser krydser fairway diagonalt midtvejs på hul 11.\nNaturmæssig oplevelse Fire af hullerne spilles enten vinkelret på ellers langs med Harre Vig. Det gælder hullerne 1, 3, 6 og 18, og udsigterne over vandet fra disse huller har karakter af uforglemmelige. Det er ikke tilfældigt, at den tidligere formand for Dansk Golf Union, Søren Clemmensen, er citeret for disse ord efter et besøg på banen: »Der er de mest fantastiske udsigter, hvilket jeg sætter meget højt. For mig er det vigtigt, at en golfbane også er en naturmæssig oplevelse, og dét er Harre Vig. Dertil kommer, at banen altid er meget velholdt.« Udover udsigterne fascinerer den fredede natur med sjældne orkideer og et rigt fugleliv, som også medvirker til, at man vender tilbage til Harre Vig igen og igen. ■\nHyggebanen for hr. og fru Danmark Skanderborg Golfklubs bane er skueplads for årets DGA Masters for sydjyske greenkeepere\nange danske golfklubber mener - med mere eller mindre saglig grund - at de råder over en golfbane af international standard. En sådan påstand fremsætter man ikke i Skanderborg Golfklub, for her hævder man i stedet, at man har en dejlig bane for hr. og fru Danmark.\nDet er i hvert fald den betegnelse, som manden med det største kendskab til og det overordnede anvar for banen, chefgreenkeeper Henning Hans Nissen, bruger om »sine« 18 naturskønne huller på kanten af Skanderborg Sø. Så naturskønt ligger nogle af de mest kuperede huller, at banen hører til én af Danmarks smukkest beliggende med nogle betagende udsigter fra de højeste punkter. Det gælder ikke mindst på fra grenen på 5. hul, par 4, og fra greenen på 8. hul, par 3, hvorfra der er panoramaudsigt over både Skanderborg Sø og Skanderborg by. Golfklubbens bestyrelse mener i øvrigt ikke, at hverken 5. eller 8. hul er banens smukkeste. Den peger i stedet på 9. hul, par 4, hvis tunnelformede fairway slutter med diagonalgående sø foran greenen. Desværre lægger den hyggelige, gamle motorturbåd »Dagmar« ikke mere til i sommersæsonen ved anløbsbroen ved 17. teested. »Dagmar« fuldendte ellers golfbaneidyllen, da dét var tilfældet.\nOverpræstation Chefgreenkeeper Henning Hans Nissen holder sammen med kun tre fuldtidsansatte medarbejdere banen i tilfredsstillende stand. I forhold til bemandingen overpræsterer de nærmest, idet de tilsammen arbejder 148 timer - sammenlignet med optimalt behov på omkring 200 timer. - En sæsonarbejder er sparet væk i år, hvor vi så må løbe ekstra stærkt, fortæller Henning Hans Nissen, en ærke-sønderjyde, der stadig bor i Vojens, selvom han blev chefgreenkeeper i Skanderborg i foråret 2016. Han er oprindelig uddannet\nbankmand, men blev træt af papirarbejdet i bankverdenen og gik i stedet i mesterlære som greenkeeper på golfbanen i Haderslev. Her nåede han ikke at færdiggøre sin DGA-uddannelse, inden han i 2014 blev chefgreenkeeper på Brundtland-banen i Toftlund. Først i denne måned har han bestået den afgørende eksamen på Sandmosen i Brovst.\nForeningsmand I det daglige adskiller Henning Hans Nissen sig fra de chefgreenkeepere, der vil bestemme suverænt over det arbejde, der skal udføres på banen - uden indblanding fra et baneudvalg. - Jeg har altid været foreningsmand, både i ishockey og håndbold i Vojens, så jeg elsker de debatter og diskussio-\nSkanderborg-banen ligger på kanten af Skanderborg Sø, og den beliggenhed betyder mange smukke udsigter.\nner, der opstår i et demokratisk udvalg. I min Brundtland-tid skulle jeg personligt referere både til en golfmanager og en baneejer, og det var ikke lige mig, lyder det fra sønderjyden, der i øvrigt spillede ishockey i Vojens gennem hele 28 år - til han var 44! Siden gjorde han håndboldklubben i Vojens til Danmarks bedste rent breddemæssigt. - Jeg synes, at vi i fællesskab her i Skanderborg har skabt en hyggebane for hr. og fru Danmark - ikke mindst fordi vores greens hverken hører til de sværeste eller de hurtigste i landet. Boldens hastighed når maksimalt op i nærheden af ni fod på stimpmeteren, og det betyder, at de fleste kan håndtere vores greens, som vi kun klipper fire gange og tromler to gange om ugen, og som dermed får en ugentlig fridag, fortæller Henning Hans Nissen.\nTeknik og taktik Skanderborg-banen er heller ikke nogen lang sag, idet den måler 5402 meter fra gul tee, 5015 meter fra blå og 4627 meter fra rød. Med kun to par 5-huller og fem par 3-huller giver det par 69, men dermed ikke være sagt, at det er let at mestre banen. Tværtimod er det langt sværere, end totallængderne indikerer. Det skyldes, at otte af hullerne ligger i et forholdsvist kuperet terræn med enten smalle eller skrånende fairways, som stiller skrappe krav til både teknik og taktik. Medlemmerne af DGA’s Region Sydjylland får syn for sagen i den retning, når de den 10. oktober spiller DGA Masters med kvalifikation til næste års DM-finale for greenkeepere. ■\nDen grønne københavner takker af Efter otte år som DGA-formand afleverer Martin Nilsson nu anførerbindet til sin afløser. Her kigger han tilbage på sin tid som general for greenkeeperne.\nTEKST OG FOTO: HENRIK SØE\nartin Nilsson er i arbejdstøjet, da Greenkeeperens udsendte kommer på besøg i Københavns Golfklub. Han tager imod med et stort smil - og måske er det også et lettelsens smil. For efter otte år som formand for DGA lakker det mod enden, og når årets generalforsamling er overstået i november, har den den 46-årige chefgreenkeeper overladt formandshatten til sin afløser. Faktisk lå det ikke Martin Nilsson på sinde, at han tilbage i 2009 skulle være formand efter kun at have siddet i bestyrelsen et par år. Men der var ingen vej udenom. - Der var ingen af de gamle stødere, der ville være formand, og jeg syntes jo det var komplet åndssvagt, at jeg som uerfaren skulle tage over. Det krævede, at man var inde under huden på foreningen og at man vidste, om medlemmerne ville det samme som dig. Det vidste jeg ikke, men hvis man går ind i en bestyrelse, så peger flaskehalsen på dig på et tidspunkt, og selvom det måske var 4-5 år for tidligt for mit vedkommende, så var det min pligt. Jeg følte mig egentlig ikke klar, men jeg fik klappet det af med arbejdet og hjemmefronten, for det kræver jo at man lægger meget tid og mange skæve timer i det. Og sådan startede det, fortæller Martin Nilsson om dengang, hvor han overtog tøjlerne fra Bendy Sørensen.\nIkke så slemt som frygtet Siden har Martin Nilsson stået på mål for foreningens 500600 medlemmer. Et antal, som han af flere årsager frygtede ville falde drastisk, da han tog over. - Jeg kom til midt i finanskrisen, og der var virkelig svingdør i bestyrelsen på det tidspunkt. Jeg har ikke tal på, hvor mange jeg har arbejdet med, for folk blev slidt ned eller fik nyt job. Jeg var overbevist om, at systemskiftet sammen med finanskrisen ville betyde, at vi ville miste mange medlemmer, men det blev faktisk aldrig så slemt.\ndentlig hak i tuden på indtægtssiden. Før krisen var vi 600, og i dag ligger vi stabilt på de 500, så medlemsdelen blev aldrig så hårdt ramt af finanskrisen som frygtet. Det var en overraskelse, siger Martin Nilsson, som også var nervøs for, at hans egen tilgang til greenkeeping ville få folk til at forlade skuden. - Jeg tænkte at jeg ville være for grøn. Nu arbejder jeg på en bane, hvor vi ikke må bruge pesticider, så jeg frygtede måske lidt, at det ville give medlemsflugt, fordi folk sagde: Åh, nej, nu kommer ham den grønne københavner. Men sådan har det aldrig været, siger han fra sin stol på terrassen med udsigt til de store gamle træer, der omkranser 18. green på den bane, der har været hans daglige arbejdsplads siden 2006.\nTre punkter Da Martin Nilsson trådte til for otte år siden, præsenterede han sig selv i dette blad med sin første “formandens klumme”. Her opremsede han tre hovedpunkter, som han ville sætte fokus på: Miljø, uddannelse og forholdet til DGU. Og hvordan er det så gået, hvis han selv skal vurdere sin indsats? - På miljøområdet var den første store ting, at pesticidaftalen skulle genforhandles. Mange havde svært ved at vænne sig til det og brugte ulovlige midler. De var ikke kæmpekriminelle, men de var langsomme til at tage forandringerne ind. Jeg fik miljøområdet allerede som suppleant og har arbejdet tæt sammen med Torben Kastrup i DGU, miljøstyrelsen og forskere. Det handlede om at følge med lovgivningen, og vi skulle jo gøre vores borgerpligt og anvende færre pesticider - samtidig med at vi jo også skulle være her. Jeg har ingen problemer med at passe golfbaner\n// fortsættes side 38 // - Vi gik i gang med at spare, fordi vi regnede med at få et orNr. 3 - 2017 Greenkeeperen\nuden - eller med et minimum af - pesticider - så længe golfspillerne forstår det. DGU havde - og har stadigvæk en kæmpestor opgave med at uddanne deres spillere til at forstå, at tingene varierer mere og ser lidt anderledes ud, siger Martin Nilsson, der trods mange kampe på miljøområdet er ganske godt tilfreds med tingenes tilstand på den “grønne front”. - Det var et sjovt forløb, fordi vi endte med at få en lovgivning presset ned over hovedet, men den har jo vist sig at fungere, så i dag er der nærmest ingen problemer. Der er stort set ingen, der bliver taget af kemikontrollen, og hvis de gør, er det småting. Der findes sikkert nogen derude, der snyder men som bare er dygtige til at skjule det. Men sådan er det i alle brancher. Forståelsesrammen mellem greenkeeperforeningen, miljøstyrelsen og DGU er rigtig god. Vi er på bølgelængde og har et rigtigt godt samarbejde, så den del er en succes, og jeg føler mig rolig ved at give depechen videre til min afløser på posten, siger Martin Nilsson, som udover arbejdstøjet nu også for alvor har fået snakketøjet på.\n- Vi har haft store udfald, og det skyldes måske delvist, at jeg bevidst har kørt en aggressiv stil. Jeg mente, der var nogle dagsordener der skulle adresseres, så jeg er bare gået i kødet på dem. Min gamle kæphest er at få Dansk Golf til at skrive mere om de gode historier der er ude i klubberne. Jeg har haft fornøjelsen af at deltage på DGU’s repræsentantskabsmøder, og det er interessant at høre, hvad klubberne interesserer sig for. Det er desværre ikke baneforhold og greenkeepere men mere om, hvor mange penge der kan komme i kassen, og om de har nok medlemmer. Men alle de gode cases om fastholdelse, juniorarbejde og den gode begyndelse synes jeg skulle spredes ud til de 150.000 golfere, for en dag er det jo dem, der kommer til at sidde i bestyrelsen. Det har DGU ikke villet, men jeg synes der er en opblødning, så bladet også er ved at være interessant for de mennesker, der interesserer sig for branchen, siger Martin Nilsson, som dog understreger, at han har et godt forhold til “brormand” i Brøndby.\nForholdet til DGU\nEn god fusion\nNår det handler om uddannelsesfronten er den afgående formand også overordnet positiv. Men der er plads til forbedringer:\nMens forholdet til DGA’s interessenter kan gå op og ned, er der i Martin Nilssons optik ingen tvivl om, at der blandt greenkeeperne er et stærkt fagligt fællesskab. Og han er også stolt af at have bidraget til at gøre sammenholdet endnu bedre. Det skete, da bestyrelsen tog beslutningen om at kæde to af foreningens store arrangementer sammen.\n- Vi har to fine skoler, men de kæmper også med ressourcer og opdateringen af uddannelserne, så det kræver også, at vi får presset noget mere kvalitet ind. Men jeg synes, det bevæger sig i den rigtige retning. Jeg vil ikke sige, at vi har verdens bedste uddannelser, men hvis vi kigger mod udlandet, så er vi faktisk heldige med at have den her uddannelse, som ligger trygt i AMU-systemet. Med de midler vi har, og den forståelse vi har for at udvikle os, så går det faktisk godt - også selv om der er ting, der kan forbedres. Martin Nilsson har i sin formandstid talt meget med sine forgængere på posten, og det har stået klart, at et af de gennemgående temaer i DGA alle dage har handlet om forholdet til Dansk Golf Union. Martin Nilsson kalder DGU for\nstorebror, og det har heller ikke i hans tid altid været ubetinget søskendekærlighed.\n- Vi havde årsmødet, hvor chefgreenkeeperne mødtes og hyggede sig to-tre dage med deres eget kursusprogram og et uge 2 kursus, hvor assistenterne kom i AMU-regi. Men de var begge ved at sygne hen, så i 2010 tog vi beslutningen om at slå dem sammen til DGA-ugen med tre dages undervisning for både chefer og assistenter, der er med på lige fod. Det er nogle dejlige dage, og det tager kun et øjeblik før en greenkeeper fra en hvilken som helst bane kan tale med en greenkeeper fra en anden bane uanset geografi eller\nøkonomiske forudsætninger. Der er virkelig et unikt fagligt fællesskab, og det har været dejligt at stå i centrum for det som formand, siger Martin Nilsson. At generalforsamlingen nu afholdes i samme uge har også haft en positiv effekt på lysten til at være formand. - I stedet for 40 chefer er vi nu 100 deltagere af foreningen - eller cirka 20 procent af foreningens medlemmer på generalforsamlingen. Det har betydet, at det som formanden eller bestyrelsen fremlægger, har et demokratisk mandat, og det synes jeg er positivt.\nSætter pris på priserne Martin Nilsson er også meget tilfreds med de to store priser Miljøprisen og Toro (Student of the Year) -prisen, som er indført i hans formandsperiode. Miljøprisen blev stiftet for fire år siden i samarbejde med DGU, men det krævede dog en DGA-formand, som måtte op på barrikaderne: - Der var et forslag på bordet, som oprindelig blev stemt ned i DGU’s bestyrelse, men så hylede og skreg jeg over for Søren Clemmensen, og så fik vi miljøprisen. I manges øjne var golfsporten ond og brugte for mange pesticider, og der manglede at blive drevet en kile ind i den pesticidesnak og sætte fokus på, hvad gør vi for naturen som naturforvaltere. Miljøprisen skulle bruges til at starte et langsigtet miljøarbejde, og vi har fået Danmarks Naturfredningsfor-\nening, Friluftsrådet og mange biologer med på vognen. Det er vigtigt at holde interessenterne tæt på kroppen, for fordommene om golf eksisterer alle steder, og jeg tror, at miljøprisen lige så langsomt kan være med til at nedbryde de fordomme og på den måde skabe bedre rammebetingelser for golfsporten i Danmark, siger Martin Nilsson, som gerne så, at prisen gav klubberne endnu mere incitament til at sætte fokus på miljøet. - Det er ikke alle klubber, der er lige pjattede med den, men der kommer langsomt flere og flere klubber med, som leverer nye tanker og ideer og tiltag til kataloget, som bare bliver bedre og bedre år for år. Det er vigtigt med inspiration og vigtigt at få frem, at både golfspillere og greenkeepere er gode til at passe på naturen. DGU kommer med 50.000 kroner og vi kommer med 25.000, men jeg havde gerne set at prisen var på 200.000. Så ville der måske sidde nogle klubber og sige: “Det svarer til 40 medlemmer, så den pris skal vi bare have.”, siger Martin Nilsson med et grin.\nDygtige elever Toro-prisen, der gives til årets greenkeeperelev er en anden af de succeser, som Martin Nilsson fremhæver.\n- Jeg sidder selv som formand i dommerkomiteen, og det er virkelig fedt at se, hvor dygtige greenkeeperne er, hvor ambitiøse de er, og hvor meget, de brænder for det. Det er tydeligt at se, at det er mere end et arbejde for dem. Det er et karrierevalg, og de har tænkt over, at de gerne vil bruge det her som et springbræt til at få et rigtigt godt job på et tidspunkt. De er sultne og vil ikke bare klippe græs, siger Martin Nilsson, der er tydeligt imponeret over de unge greenkeepere - men også en anelse misundelig over den sidegevinst, der følger med prisen.\n- En del af vores søsterorganisationer i udlandet har haft de samme udfordringer med sponsorer, og de er blevet inspireret af vores koncept.\nDe frivillige bestyrelser\nDen afgående formand har været i branchen i 15 år og har set, hvor hårdt udviklingen kan slide på selv den mest hårdføre greenkeeper. Og selv om der har været sejre i hans tid som formand, har Martin Nilsson også været med til at tabe kampe. Et af de opgør har handlet om at sætte Vinderen får en fokus på arbejdsmiljøet.\n- Vinderen får en måneds ophold på St. Andrews og jeg er så jaloux hver gang. Det er en stor pris, og jeg håber den kan fortsætte mange år endnu.\nSponsorerne der blev glade igen\nmåneds ophold på St. Andrews og jeg er så jaloux hver gang. Det er en stor pris, og jeg håber den kan fortsætte mange år endnu.\nToro-prisen er et eksempel på et godt samarbejde med leverandørerne, og Martin Nilsson lægger ikke skjul på, at sponsorerne er vigtige, hvis de økonomiske ender i DGA skal nå sammen.\n- Sponsorklubben var den største udfordring i sin tid. Det var særaftaler og særbehandling, og det hele var så uigennemsigtigt, at det resulterede i jalousi mellem sponsorerne. Så sprængte vi det hele i luften og lavede erhvervsklubben med et menukort, hvor de kunne købe de ydelser, de havde lyst til. Og det har faktisk gjort, at de er faldet til ro, selv om udstyrsleverandørerne har haft meget hårde tider på et trængt marked. Mange af vores leverandører havde nogle forfærdelige år i årene efter 2009, og derfor gjorde vi det også billigere for dem. Det er vigtigt, at huske på, at de ikke bare skal aflevere penge til os, men også får noget igen i form af adgang til vores arrangementer, hvor de kan møde vores medlemmer, siger Martin Nilsson, der har oplevet at den nye sponsorstrategi også har givet genklang i udlandet:\n- Noget af det, der har provokeret os mest er, at DGU ikke har været lydhør over for de problemer, der har været med det psykiske arbejdsmiljø i klubberne. Når en klub er ved at være flad eller har en dårlig chefgreenkeeper, så skiller man sig af med medarbejdere, og det er fint nok. Men det er måden, det sker på. De fleste klubber bliver drevet af bestyrelser, hvor medlemmerne kommer ind med deres egne kæpheste uden den store forståelse for, hvordan man driver en golfklub. Det er ikke sjovt at være ansat som greenkeeper, som træner, i sekretariatet eller i restauranten i en krisetid med en bestyrelse, der består af frivillige med meget begrænset viden om golfbranchen. Det gælder ikke om at bevare deres job, men det handler om at behandle dem ordentligt, og det har været rigtigt, rigtigt svært. Det har golfklubbernes bestyrelser over en bred kam været dårlige til, og vi har forsøgt at råbe op over for DGU og få lavet en ordentlig analyse af arbejdsforholdene i danske klubber, så vi kan lære af det, næste gang, der kommer en krise. Det nytter ikke noget, at folk går ned med stress, hvis vi skal overleve. Der er rigtig mange erfarne folk, der har forladt branchen, fordi de er blevet slidt op af ”ikke så professionelle bestyrelser, siger Martin Nilsson.\n- Den kamp har vi ikke vundet i DGA. Vi havde en fuld finansiering til undersøgelsen - bl.a. takket være vores sponsorer, men der er ikke megen idé i at lave en undersøgelse, hvis ikke storebror DGU sanktionerer den og løfter den op til deres medlemmer. Nu er krisen så småt ved at være overstået. Der begynder at blive investeret i maskiner, men arbejdskraften er altid det sidste, der bliver investeret i. Jeg tror det er nemmere at overtale en bestyrelse til at købe en robot end at hyre en greenkeeper. Det er ikke rart at have folk ansat...\nNy energi på posten Martin Nilsson har - uden sammenligning i øvrigt - siddet lige så længe på posten som formand i DGA som amerikanske præsidenter, der opnår genvalg. Og nu skal der nye kræfter til. - Jeg tror, jeg er ved at være træt. Jeg kan rigtig godt lide at arbejde på brancheniveau for greenkeeperne, men jeg er træt af at være bagud på tid, at have dårlig samvittighed og ikke gøre det godt nok. Nu har jeg arbejdet med det her så længe, så jeg tror bare, at jeg er brugt. Jeg har også små børn, så nu træder jeg tilbage, inden folk begynder at blive utilfredse. Det er opslidende at sidde som frivillig i en bestyrelse, når man samtidig skal passe et arbejde. Så nu skal der en ny formand til, som kigger på tingene på nye måder med en ny energi. Når man har siddet så længe, begynder man også at blive omnipotent og tro at verden kun fungerer, som man selv ser den.\n- Jeg er heldig at være i en klub, som altid kan finde penge til projekter, men til gengæld har vi også nogle - skal vi kalde dem - “kvalitetsbevidste” medlemmer, siger Martin Nilsson med et smil. - Sådan er det at være i hovedstadsområdet. Medlemmerne er mere kritiske her.\nOm 10 år er der spil hele året Vi kører en tur op på 14. green, hvor tre af Martin Nilssons medarbejdere står og dupper vejbred og reparerer de bunkerkanter, som hjortene tydeligvis ikke udviser helt samme respekt som golfspillerne. Men trods vilde dyr og masser af manuelt arbejde ser chefgreenkeeperen overordnet positivt på fremtidsudsigterne for banen. - Vi har gode greens helt frem i november, selv om vi har hjortene. Vores fairways har ikke været gode i ydersæsonen, men nu er vi begyndt at topdresse. De får en halv centimeter sand hvert år, så om 10 år har vi nogle rigtig gode fairways, som du kan spille på hele året. Vi har haft en våd sæson, som har sat os lidt tilbage, men allerede her i år 2, kan vi mærke, at de bliver fastere, siger Martin Nilsson,\n// fortsættes side 42 //\nTid til Dyrehaven Solen skinner fra en næsten skyfri himmel på denne sensommer-tirsdag, men som i resten af landet har det også været en våd sommer på Eremitagesletten. Og der er nok at se til i Københavns Golf Klub, som med Martin Nilssons egne ord er “et monster af en golfbane” at passe. Ikke mindst fordi pesticider er helt forbudt.\n- Den største arbejdsopgave herude er, at vi forsøger at få has på ukrudt på vores egne måder. Det bliver vi aldrig færdige med at bruge timer på. Vi bruger for eksempel jernsulfat til at kontrollere kløver på green. Vejbred har vi altid fjernet med skruetrækker, men nu forsøger vi at duppe med en stærk gødning, og det ser muligvis forfærdeligt ud, men det virker faktisk. Det giver os en forhåbning om, at vi har fundet en opskrift, som kan få vores lille golfbane til at ligne de andre. Det ville være dejligt, men vores bane er unik, og jeg ville ikke bytte den for noget andet sted. Martin Nilsson trives i naturen og blandt de 2.000 hjorte, som ofte bruger greens og bunkers som deres private tumleplads. Det stiller krav til klubbens seks fastansatte greenkeepere, som bruger 1.200 timer om året alene på bunkers. Samtidig har man en medlemsskare, som hører til i den mere kræsne ende af skalaen.\nsom netop er gået i gang med et andet større projekt på den anden side af klubhuset. - Vi skal have udvidet vores puttinggreen. Jeg byggede den selv i 2007, men nu har vi fået stor succes med en kæmpe juniorafdeling, som træner og træner. Den bliver slidt op, så nu skal den være dobbelt så stor, fortæller Martin Nilsson, der sideløbende med sin egen virkelighed på en meget “grøn” bane også har været glad og stolt af det arbejde, der foregår i Scandinavian Turfgrass and Environment Research Foundation (STERF). - Jeg er glad for forskningen og har siddet i styregruppen i STERF. Vi har været med til at præge svenskerne, som jo er storebror i greenkeeping og har et andet udgangspunkt, end vi har i Danmark. Det har handlet om at få nogle støttekroner allokeret over til projekter, som også er relevante for os. STERF er en kæmpesucces, og greenkeeperne fra de andre lande er så misundelige på, at vi i Norden har så stærk en organisation, som producerer så meget viden om, hvordan vi laver bedre baner for færre penge under strammere og strammere lovgivning.\nFremtiden er lys Martin Nilsson er ikke blot optimistisk på vegne af det naturskønne anlæg i Københavns Golf Klub. Han ser også lyst på fremtiden for den forening og de greenkeepere, som han nu i otte år har været formand for.\n- Jeg ser positivt på fremtiden, og det gør jeg primært fordi de nye greenkeepere er så dygtige. Jeg tror ikke, jeg ville have set det så tydeligt, hvis ikke jeg havde været i dommerkomiteen til Toro-prisen. Det faglige niveau og ambitionsniveauet er højere i dag, end det var, da jeg læste. Jeg er ikke i tvivl om, at vi kommer til at have nogle rigtig gode chefgreenkeepere og greenkeepere i fremtiden, siger Martin Nilsson, som naturligvis også skal have muligheden for at komme med et par gode råd til sin afløser på formandsposten: - Jeg har nok været meget politisk og teoretisk i min tilgang, så jeg håber min afløser holder mere fast i det sociale og medlemskontakten. Men det bedste råd vil være at pumpe omsætningen op, så vi - når Vibeke fra sekretariatet går på pension om to år - har råd til at ansætte en fuldtidsansat leder, som kan klare mange af de hverdagsopgaver og møder, der ligger, så vi kan levere et godt produkt for vores branchefæller i stedet for at lave det klokken 22 og syv dage for sent. Martin Nilsson afgiver sin sidste formandsberetning, når han i uge 46 stiller sig på på talerstolen på DGA’s generalforsamling, men han går dog med overvejelser om at fortsætte det politiske arbejde i den europæiske greenkeepersammenslutning. ■\n11.259 fagfolk gjorde jubilæumsudstilling til den mest besøgte Have & Landskab nogensinde Spørg alle, der har været på årets Have & Landskab og de vil fortælle dig, at stemningen var fantastisk. Men ikke nok med det. Igen i år stod rekorderne for fald.\nllerede ved åbningen af den 25-års jubilæumsudstilling i Slagelse stod rekordmange 278 udstillere klar til at tage imod hele branchen, og sent fredag viste den endelige optælling desuden, at flere grønne fagfolk end nogensinde før havde valgt at lægge vejen forbi Selandias arealer nord for Slagelse. I alt blev 11.259 besøgende således registreret ved indgangen, og det er 430 mere end den hidtidige publikumsrekord fra 2015, hvor Have & Landskab tog imod 10.829 gæster. Fordelt på de enkelte dage var der 2.896 besøgende onsdag, 4.930 om torsdagen og 3.433 i dag. De rekordhøje besøgstal er en stor, positiv overraskelse, lyder det fra Have & Landskabs bestyrelsesformand, slotsgartner og adjungeret professor Palle Kristoffersen: “Og det er jo særligt imponerende, når man tænker på, at det var decideret dårligt vejr i to dagene. Heldigvis sluttede vi jo med høj sol og altså også igen i år med rekord i antal udstillere og besøgende. Men jeg synes, at det er endnu mere vigtigt at fastslå, at det også har været den bedste Have & Landskab nogensinde. Stemningen og humøret var fantastisk uanset\nhvor man spurgte hen. Så jeg må bare konkludere, at vi er meget, meget glade,” lyder det fra Palle Kristoffersen. Og den vurdering er han ikke alene om. Hos inventarproducenten Urban Elements kan partner Simon Rosendal heller ikke få armene ned over årets udstilling Bl.a. fordi hans firmas E-Bænken løb med Publikumsprisen og titlen som “Årets bænk”. “Jeg kunne jo gå ud og købe 500 annoncer, og vi ville aldrig komme tæt på den profilering, som vi har fået på Have & Landskab. Desuden er det de helt rigtige folk, som vi har været i snak med hernede, og jeg synes, at hele setuppet er enormt godt tilrettelagt. Stor ros hele vejen rundt,” lyder det fra Simon Rosendal. Mens de sidste udstillere efterhånden har pakket sammen og mørket falder over udstillingsarealet vil vi bare sige tusind tak for i år og på gensyn i 2019!\nFor yderligere oplysninger kontakt Have & Landskabs bestyrelsesformand, slotsgartner og adjungeret professor Palle Kristoffersen: 26198007 ■\nFørerløs teknologi hos Toro Nyt samarbejde mellem Reesink Turfcare & Semler Solution Center\nMorten Skau Foged (til venstre) og Lars Rævsager (til højre).\nFørerløs fairwayklipper på Randers Golf GPS styringssystemer er absolut ingen nyhed i Danmark. Indtil foråret 2017 var teknologien hovedsagligt brugt i landbruget, men med Chefgreenkeeper Niels Kvist Sørensens beslutning om at lease et GPS anlæg, blev Randers Golf Klub den første reelle ejer. ”Jeg havde i en længere periode set positivt på udviklingen og med stor interesse fulgt de konkrete forsøg, der kørte” udtaler Niels Kvist Sørensen og slutter: ”at erhverve systemet er en måde hvorpå jeg kan frigøre arbejdskraft til andre opgaver på banen”. Ny teknologi vil ofte indebære udfordringer, som kun kan løses ved daglig brug. ”I samarbejdet med Niels Kvist Sørensen har vi lært en masse nyttige ting” udtaler Solution Center manager Morten Skau Foged og fortsætter ”vi glæder os meget til at sætte nye maskiner i drift, for\nvi føler os godt klædt på og fuldstændige sikre på at systemet virker”\nNyt samarbejde I Danmark varetages salg og service af GPS systemet fra Precision Makers af Semler Solution Center. Dette betyder at de har et support team bestående af salgspersonale samt af teknikkere. ”Samarbejdet mellem Reesink Turfcare & Semler Solution Center har været undervejs i en længere periode” udtaler Lars Rævsager og Morten Skau Foged, og fortsætter - ”vi vurderer, at tiden er den rigtige nu, og vi forventer os begge en masse positivt af samarbejdet”. Reesink Turfcare skal stå for det umiddelbare demonstrationsarbejde og indledende salgsarbejde, hvorefter\n(Foto udlånt af Chefgreenkeeper Niels Kvist Sørensen).\nSemler Solution Center efter behov kan overtage og afslutte salgsopgaven. Efterfølgende service og opdatering på GPS systemet vil blive udført af Semler Solution Center, hvorimod al service på selve Toro klipperen naturligvis varetages af Reesink Turfcare.\nGPS er ingen nyhed hos TORO TOROs distributør i Holland, Jean Heybroek, har i en længere årrække solgt førerløse GPS systemer. Dette betyder, at der i skrivende stund kører næsten 30 stk. førerløse Toro klippere rundt på Hollandske golfbaner. Det er dog stadig relativt nyt i Danmark. ”Vi har i en periode fulgt udviklingen og kigget grundigt på efterspørgslen efter førerløs teknologi” udtaler Salgschef Lars Rævsager og fortsætter ”tiden er nu inde til at vi skal kunne levere\nen demomaskine på danske golfbaner, hvorfor den første Toro Reelmaster 5010H netop er sendt til Holland for at blive klargjort”.\nToro Reelmaster 5010H er den ideelle maskine! Markedets første og eneste ægte hybrid fairwayklipper, som ankom til det danske marked i sensommeren 2015 egner sig ekstremt godt til det førerløse system. Dette skyldes hovedsagligt at maskinen fra Toros side allerede er meget elektrisk styret, så monteringen af GPS systemet kræver næsten ingen ekstraordinære modifikationer på maskinen. Dog har der i en længere periode også kørt hydrauliske modeller som RM 5510 & RM 5610. ■\nEfter nogle intense timer til Toro Student of the Year-finalen på Himmerland Golf og Spa Resort, hvor Made in Denmark samtidig fandt sted, blev Joen Petersen fra Hjortespring Golf Klub kåret som Toro Student of the Year 2017. Med titlen som årets greenkeeperelev vinder Joen et unikt 4-ugers praktikophold på enestående St. Andrews Links Trust i Skotland, der er et af de bedste golfanlæg i verden. Praktikopholdet er sponsoreret af Reesink Turfcare DK A/S og finder sted fra 29. september. Her bliver Joen en del af greenkeeperteamet og den daglige drift på The Old Course og får dermed muligheden for at opnå uvurderlig viden og erfaring fra nogle af de bedste fagfolk i branchen. Denne erfaring kan Joen bruge til at styrke sine kompetencer indenfor greenkeeperfaget og dermed accelerere sin karriere.\nJoen Petersen - en pryd af en greenkeeperelev – vinder Toro Student of the Year 2017 Toro Student of the Year, Joen Petersen, var en rod som dreng og fik aldrig fuldført folkeskolens 9. klasse\nelv uden en folkeskoleeksamen er det muligt at blive til noget stort i den danske greenkeeperverden. Det fik 36-årige Joen Anders Petersen fra Hjortespring Golfklub ved Ballerup i hvert fald et synligt bevis på, da han på førstedagen af European Tour-turneringen ’Made in Denmark’ i Himmerland Golf & Spa Resort blev kåret som årets greenkeeperelev i Danmark. Dermed vandt Joen den særdeles eftertragtede pris blandt danske greenkeeperelever, Toro Student of the Year 2017, der består af et fire ugers praktikophold i greenkeeperstaben på verdens mest historiske golfanlæg, St. Andrews Links i Skotland, fra d. 29. september til d. 27. oktober 2017. Det var sjette gang prisen - som sponseres af Toro-forhandleren i Danmark, Reesink Turfcare DK A/S - blev uddelt. Alle de fem tidligere prisvindere har fået sig en oplevelse for livet på St. Andrews Links, og nu er det blevet Joens tur. Joen Petersen kan se frem til en kæmpe oplevelse i forbindelse med sit ophold, idet han, ligesom sidste års pris-\nJoen Petersen med et synlige bevis på, at han blev kåret som årets greenkeeperelev i Danmark.\nJoen Petersen (th.) løb med prisen i konkurrence med Jakob Blønd. Dragør, og Ann Nørgaard Nielsen, Haderslev.\nDommerkomiteen havde afbud til udvælgelsesproceduren fra golfmanager Peter Bjulf Gindrup, og bestod derfor kun af DGU’s direktør, Morten Backhausen, og DGA’s formand og næstformand, Martin Nilsson og Niels Kvist Sørensen. Til højre salgschef Lars Rævsager fra sponsoren Reesink Turfcare.\nvinder Jarl Tranekær Jørgensen, i den første af sine fire arbejdsuger skal være en del af greenkeeperstaben under den celebre European Tour-turnering Alfred Dunhill Links Championship, hvor feltet spiller to runder på Old Course of St. Andrews og én på hver af nabobanerne Carnoustie og Kingsbarns. Det celebre ved turneringen består i, at hver af de professionelle spillere danner bestball-par med en kendis, så Joen skal være med til at trimme Old Course of St. Andrews for masser af berømtheder fra både sportsverdenen og underholdningsbranchen. Den største drøm ”Jeg glæder mig selvfølgelig helt vildt, for det bliver med garanti en oplevelse, som jeg aldrig vil glemme. Det må jo være den største drøm overhovedet, der går i opfyldelse for en greenkeeper med respekt for faget” lød det fra Joen Petersen efter prisoverrækkelsen, der meget passende fandt\nsted i greenkeepergården i Himmerland Golf & Spa Resort, hvor chefgreenkeeper Johnny Kristensen i en uge var chef for prisvinderen. Det skyldtes, at Joen Petersen for andet år i træk stillede op som frivillig greenkeeper under ’Made In Denmark’ - takket være netop Johnny Kristensen. ”Jeg meldte mig til ’Made in Denmark 2016’ som frivillig til at køre baneservice, fordi det var min opfattelse, at jeg som 2. års greenkeeperelev ikke kunne godkendes til den frivillige greenkeeperstab. Heldigvis havde Johnny både hørt og læst om mig, og derfor ringede han til mig og tilbød mig en plads i sin udvidede ’Made In Denmark’-stab. Det var et tilbud, jeg naturligvis tog imod med kyshånd” fortalte Joen Petersen.\nDet er her - Old Course of St. Andrews - at Joen Petersen kommer til at arbejde i greenkeeperstaben under European Tour-turneringen Alfred Dunhill Links Championship.\nChefgreenkeeper i Hjortespring Golfklub, Tonny Jensen, var synlig stolt af sin prisvindende elev.\nSkarpeste forløb Tre greenkeeperelever var indstillet til Toro Student of the Year 2017, hvor Joen Petersen konkurrerede med henholdsvis Ann Nørgaard Nielsen, Haderslev Golfklub og Jakob Blønd, Dragør Golfklub. Med baggrund i anbefalingerne fra deres greenkeeperskole, klub, daglige grenkeeperchef og deres egen ansøgning blev de hver især interviewet i en halv time af dommerkomiteen bestående af Danish Greenkeeper Associations formand og næstformand, Martin Nilsson, Københavns Golf Klub, og Niels Kvist Sørensen, Randers Golfklub, samt Dansk Golf Unions administrerende direktør, Morten Backhausen. Den efterfølgende votering i dommerkomiteen faldt ud til Joen Petersen, fordi han ifølge Martin Nilsson havde skitseret og gennemført det skarpeste karriereforløb som elev. Det indeholdt bl.a. en stærk ambition om hurtigt at blive chefgreenkeeper, så han kan motivere sit eget greenkeeperhold, være ansvarlig for den daglige drift og oplære nye greenkeeperelever. Det sidste er han allerede - som 3. års elev - begyndt på i Hjortespring Golfklub. Konstant udvikling Joen Petersen blev med sine 36 år en af de hidtil ældste vindere af Toro Student of the Year-prisen, men ikke desto mindre er han meget dedikeret. Han har gennem det seneste år taget initiativet til og alene mand udført en række større projekter i Hjortespring Golfklub. Han har f.eks. selv designet og opbygget 12 USGA-backtees, etableret en boldgrav på drivingrangen, som han desuden har redesignet sammen med klubbens trænere, ligesom han har været en af de bærende kræfter bag en udvidelse af klubbens 9 hullers-bane, som har fået hele seks nye huller. Endelig har han også ombygget vandingsanlægget på både 18 hullers- og 9 hullers-\nbanen, der begge er overgået fra vandværksvand til søvand. Ikke underligt at chefgreenkeeperen i Hjortespring Golfklub, Tonny Jensen, i sin indstilling af Joen Petersen til Student of the Year-prisen bl.a. skrev: »Joen har gennem sin tid i Hjortespring Golfklub været i konstant udvikling. Han har en tilgang til greenkeeperfaget, som klubben drager stor nytte af. Joen tager desuden stor del i oplæringen af vores nyeste elev og udviser i den retning kompetencer, som vil gøre ham til en god leder engang i fremtiden.« Overvægt af 12-taller Fra Vilvorde Greenkeeperskolen i Roskilde skrev Joen Petersens kontakt- og klasselærer, Torben Rønnebæk, i sin indstilling således: »Selvom Joen kun er nået til 6. skoleperiode og dermed har lidt over et år tilbage af uddannelsen, viser han allerede en faglighed og en erfaring, der må imponere selv garvede greenkeepere. Det skyldes, at Joen udover en imponerende arbejdsindsats også besidder en stærk refleksionsevne og en højt udviklet kvalitetssans.« 12- og 10-taller dominerer kraftigt de fag, som Joen Petersen indtil dato har bestået på skolen, og Torben Rønnebæk er overbevist om, at disse topkarakterer også vil dominere resten af Joens skoleforløb - med en overvægt af 12-taller. Ifølge Joen Petersen selv steg hans ambitionsniveau til nye højder, da han også deltog i Student of the Year-finalen 2016, men dengang måtte se sig slået: ”Jeg lever og ånder for mit arbejde, som jeg simpelthen elsker, fordi jeg er havnet i et drømmejob, selvom jeg aldrig fuldførte folkeskolens 9. klasse. Af lutter angst stak jeg af fra skolen, før jeg skulle til eksamen”.\nHeld og ambition Joen Petersen indrømmer ærligt, at han som dreng var en rod, der gik på 13 forskellige skoler og boede hos en række forskellige plejefamilier i København, Præstø og Næstved. Efter skoletiden ernærede han sig bl.a. som ufaglært ejendomsassistent, der klippede plæner og hække, og siden som selvstændig vognmand med pakkekørsel. ”Min lykke rent arbejdsmæssigt blev gjort, da én af mine kammerater, Ronnie Larsen, elitespiller i Værløse Golfklub, en dag tog mig med ud på pay & play-banen i Solrød Golfklub. Jeg blev fuldstændig grebet af golfspillet den dag, men havde ikke råd til at melde mig ind i en golfklub. Heldigvis fandt jeg hurtigt ud af, at medlemmerne af Danish Greenkeepers Association spiller gratis på golfbanerne, og derfor besluttede jeg, at jeg ville forsøge at blive greenkeeper”. Skæbnen ville, at Joen kort efter sin beslutning så en avisannonce fra Hjortespring Golfklub, der søgte en ufaglært sæsonarbejder til greenkeeperstaben. Den stilling søgte og fik han, og fra første dag var han slet ikke i tvivl om, at han ville\nvære »rigtig« greenkeeper - hvis dét var muligt. Det blev heldigvis tilfældet, da han i løbet af to sæsonansættelser gjorde det så godt, at han i 2014 blev tilbudt en elevkontrakt under Tonny Jensen. Passende navn ”Jeg skylder både Tonny og Hjortespring Golfklub en stor tak, fordi de gav mig chancen for at blive greenkeeperelev. Jeg havde ingen uddannelsesplaner og var derfor sandsynligvis forblevet ufaglært i resten af mit arbejdsliv, hvis jeg ikke var blevet taget med på pay & play-banen i Solrød og dér havde fattet interessen for golfspillet” lyder slutreplikken fra Joen Petersen, der som udlært håber, at han kan blive godkendt som frivillig greenkeeper til den eneste majorturnering i Europa, The Open. Ved siden af greenkeeperjobbet i Hjortespring Golfklub driver Joen sammen med hustruen Maria Vivi en blomsterbutik på Bagsværd Hovedgade. »Pryd« hedder butikken - et navn, der også passer på gemalen. Han kan nemlig kun karakteriseres som en pryd af en dansk greenkeeperelev. ■ Nr. 3 - 2017 Greenkeeperen\nKravet til topkvalitet vokser med erfaringen 30 års tilfredshed gjorde det nemt for Russell Anderson, Golf Course Manager på The Scandinavian, igen at vælge maskiner fra Toro\nhe Scandinavian, der ligger mindre end en halv times kørsel fra Københavns centrum, har for nylig indgået en totalløsningsaftale med Reesink Turfcare DK. Kontrakten indebærer en løbende plan om udskiftning af golfklubbens omfattende flåde af maskiner og udstyr fra Toro®. Aftalen vil bidrage signifikant til at opretholde den usædvanligt høje standard for præsentationen af de to 18-hullers golfbaner, der helt naturligt forventes af et anlæg, hvor Golf Digests har rangeret de to baner som de bedste i Danmark. The Scandinavians voksende ry for fremragende stand og præsentation har bidraget væsentligt til den vedvarende vækst af medlemskaber i golfklubben i et vanskeligt golfmarked siden åbningen i efteråret 2010. "Jeg har nu været Toro-bruger i 30 år, og har altid været meget tilfreds med kvaliteten af maskinerne og den support, der følger med produktet," siger Russell Anderson. "Da vi var klar til at begynde den løbende udskiftning af maskinparken på The Scandinavian testede vi mange alternativer, men kom i sidste ende tilbage til, hvad vi betragter som det bedste på markedet." Siden byggeplan og igangsætning fra og med 2006 er The Scandinavians opdyrkede hektarer med de to 18-hullers\ngolfbaner, designet af Robert Trent Jones II, blevet plejet og manicureret af Russell Anderson og hans team med 20+ greenkeepers. Helt fra begyndelsen har Reesink Turfcare DK været involveret i etableringen af The Scandinavian, som omvendt sørger for, at det er Toro's turfmaskiner, der sikrer de bedste betingelser for medlemmerne og deres gæster. "Den nye aftale om udskiftning af maskinparken er allerede indledt, og vi er yderst tilfredse med det udstyr, der er ankommet til dato," siger Russell Anderson. "Vi ser frem til at have modtaget hele den nye maskinflåde. Det betyder, at vi kan fortsætte med at leve op til den kvalitet og standard for de to golfbaner, som vi ønsker at præsentere for vores medlemmer." Det løbende udskiftningsprogram vil, fuldt gennemført, omfatte greens- og tee-, fairway- og rough klippere, sprøjtekøretøjer, arbejdskøretøjer, greens-tromler, løvblæsere, motoriserede bunkerriver og topdressere m.v. Før området blev omdannet til to af Nordeuropas fineste golfbaner, var jorden i over 60 år hjem for et militært øvelsesområde - og før det en lergrav til udvinding af tørv. Tid, kræfter og omtanke har nu skabt et fremragende mødested og hjemsted for Danmarks mest passionerede golfspillere, herunder flere professionelle golfspillere, der repræsenterer The Scandinavian på de store tours over hele verden. Under udviklingen af de 200+ hektar jord, som golfbanerne ligger på, er der taget grundigt hensyn til miljøet og dets bæredygtighed. Detaljegraden har været enorm. Golfanlægget er eksempelvis udstyret med Toro’s avancerede Lynx vandingsanlæg, der med 2.200 sprinklere sikrer optimalt vækstmiljø for græsset - også i længere, tørre perioder. Vandingsanlægget forsynes udelukkende fra de mange søer i området, hvor vandet opsamles gennem mere end 100 kilometer drænrør. Golfbanerne er ekstremt godt drænede, så det er muligt at spille tørskoet, selv efter 100 millimeter regn pr. time.\nDyrevildt bevæger sig frit på tværs af sletterne og blandt krat og skove. Mindre synlige, men lige så vigtige, og endnu mere sjældne, er den store vandsalamander og Rana Arvalis spidssnudede frøer, der lever trygt på de 75 procent af den genskabte natur, som ikke dyrkes. Klubhuset er som en ikonisk fortælling fra naturen og designet af Henning Larsen Architects. Bygningen består hovedsagelig af fire råmaterialer: Skifer fra Otta i Norge, 120-årig amerikansk Douglas Pine, høstet fra Schwarzwald i Tyskland, og hvor kernetræet er brugt til de store traverser, der understøtter skifertaget. Glas og den strækbare zink- og kobberlegering ”tombak” fuldender kvartetten.\nDe 36 huller er udviklet af chef designer og præsident Bruce Charlton fra Robert Trent Jones II, og hans intention var at skabe en facilitet, der kunne bruges af enhver golfspiller og til enhver større turnering. Hvert hul giver en tilsigtet optisk illusion, men gør det ikke skræmmende at give sig i kast med udfordringen. Det vil være dit valg af teested og risiko og belønning, der er afgørende. Men grådighed er ikke tilrådeligt. "På The Scandinavian stræber vi efter at levere den bedst mulige kvalitet til golfspilleren. Det begyndte med høje krav allerede i anlægsfasen og fortsatte med investeringen i et stærkt og dygtigt team til at betjene det allerbedste indenfor maskiner og udstyr", siger David Shepherd, administrerende direktør for The Scandinavian siden november 2016. "Siden åbningen i 2010 har vi aldrig kompromitteret kvaliteten, og Russell Anderson var klar til at påbegynde udskiftningen af maskinparken, da jeg kom til. Filosofien om topkvalitet er fortsat afgørende, og vi er meget glade for de maskiner, vi har modtaget. Vi ser frem til at fortsætte vores langsigtede samarbejde og relation med Reesink Turfcare og Toro, og samtidig præsentere vores medlemmer for effekten af arbejdet med det nye udstyr i løbet af sæsonen." ■ Nr. 3 - 2017 Greenkeeperen\nHvorfor være greenkeeper? Hvorfor vælger man at gå i lære som greenkeeper og hvordan finder man egentlig en læreplads? Hvilke tanker gør en elev sig om sit valg? Jeg har stillet en håndfuld elever en række spørgsmål. Måske kan svarene være til inspiration for andre? 1) Hvorfor valgte du at blive elev? 2) Lever uddannelsen op til dine forventninger? 3) Hvad har dit valg betydet for dig? 4) Hvilket råd vil du give videre til en, der overvejer at blive elev?\nAnton Wolffbrandt, Ledreborg Palace, blev færdig med grundforløbet i juni. 1) Fordi jeg spiller golf på eliteniveau. Jeg havde et sabbat år efter 10. klasse, hvor jeg kom ud og arbejdede sammen med greenkeeperne, fordi det passede godt med, at jeg brugte rigtig meget tid herude på banen. Og så er det gået helt af sig selv, at jeg fik en læreplads her i golfklubben. 2) Jeg havde overhovedet ingen forventninger til uddannelsen, men gik bare i gang og så har jeg taget det, som det kom.\n3) Først og fremmest har det betydet, at jeg får masser af praktisk erfaring og har en rigtig arbejdsdag. Det tager dog tid fra mit golfspil, så det kan være lidt af et dilemma, når jeg gerne vil spille så meget golf som muligt. Jeg har spillet golf i 4 år. 4) Man skal være klar på, at arbejdet skiller sig ud fra et mere normalt job ved at være fysisk hård og at det indebærer, at man skal op kl. 4. om morgenen.\nMagnus Kvistgaarden, Hørsholm Golfklub, bliver færdig som assistent til oktober 1) Fordi jeg havde været i skolepraktik og havde haft sommerferiearbejde i Furesøen Golfklub og det er egentlig meget sjovt. Samtidig interesserer jeg mig for maskiner og spiller selv golf og så tænkte jeg, at det måtte jeg prøve. Thomas Pihl (Chefgreenkeeper Furesøen Golfklub) havde fortalt Hørsholm Golfklub, at jeg var interesseret i en læreplads, så Hørsholm Golfklub kontaktede mig. Derefter var jeg til en samtale og så aftalte vi, at jeg kunne komme i lære hos dem. 2) Indtil videre er det rigtigt for mig. Der er så mange forskellige ting i uddannelsen og hele tiden nye ting jeg skal lære, f.eks. latinske ord. På arbejdspladsen sker der også noget hele tiden. Mit mål er at blive chefgreenkeeper, fordi jeg gerne selv vil bestemme og sætte mit eget præg på mit arbejde. 3) At jeg har fået 10 minutter længere på arbejde i bil.\n4) Man skal virkelig overveje, om det er det rigtige for en. Jeg startede med en prøvetid i august 2015 og kom i mesterlære fra januar 2016. Det var været en rigtig god ide. Så har det være godt at prøve at være i to forskellige klubber. Mange er på den samme golfbane i hele læretiden. Jeg synes, det er godt at prøve noget forskelligt.\nThomas Petersen, Odense Golfklub, har 1 år tilbage 1) Fordi jeg spillede meget golf. På et tidspunkt snakkede jeg med Line Mortensen, banearkitekten, og blev fascineret af hendes historie og så fik jeg lyst til at prøve kræfter med greenkeeperfaget. Jeg spillede i Eventyr golf og så var det nærliggende at spørge Bendy (chefgreenkeeper Bendy Sørensen) om jeg kunne komme i lære. Det kom jeg så, men midt i min læretid gik klubben konkurs og jeg blev fritstillet. Her var jeg så heldig at komme til Odense Golfklub. 2) Både og. På skolen kunne jeg godt tænke mig at gå mere i detaljer med græs og have mindre om træer f.eks. I den praktiske hverdag bruger vi meget tid på at klippe. Det er svært at få tid til alt det rigtige greenkeeperarbejde, som f.eks. at lave nye teesteder og ordne greens. Det kunne jeg godt tænke mig, at vi havde mere tid til. 3) Jeg kan godt lide at få banen til at se pæn ud. Det er et frit og fantastisk arbejde, og det er dejligt at være ude i naturen. Det optager dog meget tid, da der også er weekendarbejde.\n4) Der er nu så mange greenkeepere, at det er svært at finde arbejde. Det er lidt trist, men det er sådan det er. Men sådan er det for øvrigt også i mange andre fag.\nMartin Bo Nielsen, Kalø Golfklub, har 1 år tilbage 1) Jeg havde gået inde og arbejdet som kok og slagter i mange år. Og så havde jeg fået nok og ville gerne ud. Jeg har altid gerne ville spille golf og i samarbejde med kommunen fik jeg kontakt til golfklubben. Jeg arbejdede først et halvt år sammen med greenkeeperne inden jeg kom i voksen-lære. 2) Jeg kunne godt tænke mig, at vi havde lidt flere muligheder for at gøre noget godt for banen, men det handler jo alt sammen om hvilke ressourcer, man har til rådighed. 3) Det har betydet rigtig meget for mig. Jeg går glad på arbejde hver dag. Jeg kan li´ det. Jeg kan lide at være ude i den friske luft. Jeg betragter det lidt som en forlystelsespark, hvor min fornemmeste opgave er at give de besøgende en god oplevelse. Personligt er jeg blevet et gladere menneske.\n4) Jeg siger, ”Go for It”, men man skal nok gøre op med sig selv, om man er typen, der gider gå ude og plante hæk i regnvejr. Det skal man kunne leve i, men for øvrigt så finder man jo ud af tilpasse opgaverne efter forholdene.\nChristoffer Jepsen, Skive Golfklub, har 1 år tilbage 1) Jeg har altid spillet golf og jeg kan godt lide at være på golfanlæggene. Der er de fantastiske morgener, hvor jeg er derude helt alene, jeg tror det er det, der driver mig. 2) Nej, det gør den ikke. Den er meget præget af AMUsystemet, som er kursusopdelt. Det vil sige, at vi kommer på korte kurser og så går der typisk lang tid, før vi kommer ind på skolen igen. Jeg kunne godt tænke mig nogle længere forløb lidt ligesom en tømrerlærling, som er afsted 10 uger i træk. Jeg ved godt, at det er træls for arbejdspladsen, fordi eleverne er en stor del af bemandingen, men for uddannelsen synes jeg, det ville være godt. Når der går lang tid mellem kurserne, glemmer vi, hvad vi har lært. Det er f.eks. svært at huske, hvad vi lærte på de første kurser, vi har haft 3 år før vi skal til svendeprøven. Jeg savner også at kunne komme ud og prøve teorien af, når vi er på kursus om vinteren. Det bliver hurtigt bare til en snak i klasseværelset. 3) Jeg har været på 3 forskellige golfbaner i Danmark og har haft et udenlandsophold i Irland. Så jeg synes jeg har fundet ud af, hvor jeg vil hen, når jeg er færdig. Jeg kunne godt tænke mig at komme til en lidt mindre klub, hvor man prøver mange forskellige ting, og ikke kun\nsidder på en græsklipper. Og så kan jeg også godt lide at være med til at komme med input og bestemme. På sigt kunne jeg godt tænke mig at blive chefgreenkeeper, men jeg vil gerne have noget mere erfaring først, da der er rigtig mange ting, man skal vide noget om. 4) Du skal brænde for det og ikke ligge på den lade side. Og så tror jeg, det hjælper, at man kender golfspillet og kan sætte sig ind i, hvordan spillerne tænker. ■\n100% polyester Sort\n96% polyester 4% spandex Sort\nPakke kk 2\nPakke kk 3\nPakkerne er incl. DGA-logotryk og forsendelse. Send bestilling til Sekretariatet eller på mail: dgf@greenkeeper.dk Navn: Adresse: By:\nDGA ugen – foreløbigt program. Tirsdag Tema: Afspændingsmidler. Vand i jorden og brug af afspændingsmidler. Stan Kostas, Aquatrols, sammen med Michael Møller Larsen, Semenco. Hydrofobi i jord, sand, ler. Hvad gør de forskellige afspændingsmidler? Alternativer? Effekter evt. på fairwayprogrammer? Tema: Mos. Får vi mere mos grundet manglende syreregn? Mere mos pga. flydende gødninger? Mere mos grundet forsurende gødninger? Tromling af mos. Praktiske eksempler fra baner i Danmark. Eftermiddag: Eventuelt sponsor café. Aften: Underholdning endnu ikke fastlagt. Eventuelt bowling.\nOnsdag eftermiddag Nyt fra STERFF Nyt fra DGU´s banekonsulenter Nyt fra Nibio, v. Asger Kvalbein Nye golfregler. Og generelt om greenkeeping og regler. Sidsel, DGU dommer. Spencer fra Lübker. Spændende historie med hans pleje under budget og mandskabsrestriktioner. Low input krybehvene greens. Dataindsamling. Speed, fugt, fasthed, trueness, udbredelse af skadevoldere. Hvad kan dataindsamling gøre for os? Kan vi skabe et bedre produkt? Og mere ensartet? Og billigere? Praktiske eksempler. Ved ?? ”En gammel greenkeepers historie” (En af de nu pensionerede greenkeepere, fra vores seniorafdeling, fortæller om ”Den tid, der var”) Aften: Generalforsamling Festmiddag\nOnsdag Torsdag Tema: IPM Sidste års spørgeskema – Gæt 10 rigtige – viste, at under 50 % af sidste års kursister, vidste, hvad IPM er for en størrelse. Hvad er IPM? Hvad bruges det til? Hvordan? DGU´s Turfgrass App? Andre registreringsværktøjer?\n2 valgmuligheder: 1. Tema: Naturen på golfbanerne. Flora og fauna på de danske golfbaner. 2. Tema: Cylinderklippere. Hvordan får vi det korrekte og bedst mulige klip? Fælles: Jesper Hjort, Lillebælt GK, fortæller om ændringer på banen, suppleret med en masse billeder Afslutning/afrunding.\nFairwayy Ultra 15\nGræsset grønnest på Roskilde Tekniske Skole Et hold af græskyndige elever har netop gennemført deres uddannelser som greenkeepere og groundsmen på Roskilde Tekniske Skoles afdeling for grønne uddannelser, Vilvorde. Greenkeepere og groundsmen sikrer, at fx golfbaner og fodboldstadion har det perfekte græstæppe til sport.\nn af greenkeeperne er 23-årige Jeppe Wiegardt Madsen fra Nexø, som har været i praktik i Nexø Golf Klub. Udover uddannelsesbevis fik Jeppe også overrakt en sølvmedalje for sit svendestykke ved translokationen på skolen. Sølvmedaljen er den fineste udmærkelse, man kan få indenfor erhvervsuddannelserne Cirka 100 personer bestående af familie, venner og undervisere fejrede afgangsholdet ved en reception på Vilvorde. Fra branchen er der stor efterspørgsel på elever, så der er masser af praktikpladser at få, hvis du er interesseret i uddannelsen, ligesom der er gode muligheder for at komme i praktik i udlandet. Næste hold starter i august - se mere på: www.rts.dk/greenkeeper. ■\nUdover uddannelsesbevis fik Jeppe Wiegardt Madsen også overrakt en sølvmedalje for hans svendeprøve. Jeppe fik medaljen, fordi han fik 12 i de tre dele, der tilsammen giver karakteren. De tre dele er pensumprøven, en analyseopgave samt en praktisk del.\n14 greenkeepere og 2 groundsmen er nu klar til at tage fat i græstæpperne på landets golfbaner og fodboldstadions.\nInvesteringer i GPS-systemer kræver fremsynethed De gule GPS-hatte ses på flere og flere John Deere-traktorer på de danske markeder. Teknologien er i dag allerede langt fremme, men alligevel påpeger Semler Agro, at det kræver omtanke, når man investerer i GPS-systemer for at blive fremtidssikret rigtigt.\net bliver i stigende grad mere almindeligt at se traktorer i landskabet med en GPS-hat monteret på toppen. For teknologien er i dag så god, at den giver store gevinster for landbruget. Derfor mærker de også hos Semler Agro, der er Danmarks største maskinforhandler, at der er stor interessere for at montere udstyret på både de John Deere-traktorer, de sælger, men også på traktorer af andre mærker. Og med et erklæret mål om at være førende inden for den teknologiske udvikling i landbrugssektoren har de nogle gode råd til landmændene, før de investerer. - Muligheden for at slippe rattet og lade traktoren køre snorlige er for mange den primære årsag til, at de investerer i et autostyringsanlæg første gang. Men man bør tænke på mere end bare de basale behov. Skal det være en ratmonteret version, der kan flyttes rundt mellem maskiner eller en fastmonteret løsning på den hydrauliske styring, og hvor stor nøjagtighed er der brug for, er vigtige overvejelser at have gjort sig, hvis investeringen skal være holdbar på det lange bane, siger Morten Skau Foged, solution manager hos Semler Agro og fremhæver at John Deere RTK kan skaffe præcision ned til 2,5 centimeter. Skærm med fjernbetjent hjælp I takt med den øgede mængde teknik i traktorerne får betjeningsskærmen større indflydelse. Her råder Morten Skau Foged til, at skærmtypen vælges ud fra, hvilket behov for registrering af udført arbejde man har. I dag er det også muligt at få hjælp, hvis der opstår problemer ude i marken. Således kan Semler Agro give tasteanvisning til deres John Deere-GPS-systemer uden at lægge vejen forbi, hvis det kniber med at opnå den ønskede indstilling.\n- I alle ti afdelinger landet rundt har vi specialuddannede AMS-servicespecialister, ligesom vores Semler Agro Solution Center er klar med yderligere hjælp og specialviden, når det er nødvendigt. For at få maksimalt ud af sin investering, kræver det i dag en større viden end for ti år siden. Derfor har vi opbygget en førende supportløsning, forklarer Morten Skau Foged. Fremtiden er nu Med alle de muligheder, der findes for GPS-hjælp i nutidens traktorer er muligheder i dag næsten uendelige. For med teknikken installeret i traktoren, har hjælpesystemerne omkring i dag nået et niveau, der gør, at mange opgaver kan planlægges hjemme fra sofaen. John Deeres onlineportal myjohndeere.com med gratis oprettelse gemmer markgrænser, spor og registreringer i marken. Markgrænser og spor genanvendes ofte på efterfølgende nye planlagte opgaver. De nye opgaver er det nu muligt at sende fra MyJohnDeere.com trådløst med JDLink eller overføre fra MyJohnDeere til autostyringsskærmen via et USB-stik. - I en travl branche, hvor hver time, der kan spares, har stor betydning, er det en stor fordel at meget af datadelingen sker helt automatisk. Samtidig er mange af mulighederne gratis i MyJohnDeere.com, som også gavner, når hver en krone tæller, forklarer Morten Skau Foged. GPS-systemerne kan monteres hele sæsonen og hjælpe i alle sæsoner henover året. Foruden GPS-systemerne har Semler Agro intelligente løsninger fra Precision Makers, der kan tilbyde førerløse maskiner til landbruget. ■\nHenrik Rask Thomsen,\n60 ĂĽr den 29. september\n50 ĂĽr den 5. december\nGolfhĂĽndbĂ¸ger â€˘ Faktaark: ForsĂ¸g pĂĽ egen bane â€˘ Faktaark: Registrering af angreb af insekter og skadetĂŚrskler â€˘ Faktaark: Behovstilpasset gĂ¸dning â€˘ Faktaark: Dokumentation af IPM ved pleje af golfbaner â€˘ Faktaark: GĂĽsebiller â€˘ Faktaark: GĂ¸dskning som integreret plantebeskyttelse â€˘ Faktaark: MĂŚlkebĂ¸tte â€˘ Faktaark: SprĂ¸jteteknik â€˘ Faktaark: Stankelben â€˘ Faktaark: Valg af grĂŚs til golfbaner â€˘ Faktaark: Valg af grĂŚs til parker, sportsplĂŚner og Ă¸vrige rekreative grĂŚsarealer â€˘ Faktaark: Dollarspot â€˘ Faktaark: Abiotiske skader â€˘ Faktaark: Agertidsler\nGrĂŚs til golfbaner\nâ€˘ Faktaark: Antraknose â€˘ Faktaark: Filt i grĂŚsplĂŚnen â€˘ Faktaark: GĂĽsebiller â€˘ Faktaark: Golfbanens almindeligste ukrudtsarter â€˘ Faktaark: GrĂŚs til golfbaner â€˘ Faktaark: GrĂŚs til parker â€˘ Faktaark: GĂ¸dning â€˘ Faktaark: Hekseringe â€˘ Faktaark: HvidklĂ¸ver â€˘ Faktaark: Overvintring â€˘ Faktaark: Pythium â€˘ Faktaark: Rammebeskrivelse IPM â€˘ Faktaark: Ringe i grĂŚsset â€˘ Faktaark: RĂ¸d trĂĽd â€˘ Faktaark: SkrĂŚpper â€˘ Faktaark: Vanding â€˘ GrĂŚsguiden 2015 (Norsk)\nRigtigt grĂŚs til det rigtig Planter, der tilhĂ¸rer samme art er ikke genetisk identiske, men de er tilstrĂŚkkelig ens til at vĂŚre i stand til at befrugte hinanden og danne levedygtige frĂ¸. I naturen udvikles forskellige Ă¸kotyper, der er tilpasset de lokale forhold. PlanteforĂŚdlere indsamler Ă¸kotyper og krydser nye sorter frem. Planter inden for en sort er homogene, da de hele tiden opformeres fra ĂŠt bestemt udgangsmateriale. Kun fĂĽ specialister kan ud fra morfologiske karakteristika skelne forskellige sorter fra hinanden. I praksis er sygdomsresisten s, skudtĂŚthed og konkurrencedygtighed over for ukrudt vigtigere end deres sortsegenskaber. NĂĽr det gĂŚlder vinterhĂĽrdfĂ¸rhe d kan valg af sort vĂŚre lige sĂĽ vigtig som valget af art.\nFAKTABLAD â€“ Integreret plantebeskyttels\nValg af grĂŚsart vil pĂĽvirke spillekvaliteten, det visuelle indtryk og Ă¸konomien. 'HWYLORJVnKDYHLQGĂ \_GHOVHSnK store ressourcer der i fremtiden YRU anvendes til plantebeskyttels skal e. Hvis planterne er tilpasset til miljĂ¸et i det omrĂĽde, hvor de skal vokse, de klare sig bedre i konkurrence vil med ukrudt og sygdomme.\nAt vĂŚlge grĂŚs med den rigtige genetiske sammensĂŚtning er derfor en vigtig del af integreret plantebeskyttelse.\nRapporter fra vores nordlige grĂŚstest, giver et godt grundlag for valg af grĂŚsser, der kan modstĂĽ vinteren, som har modstandsdygtighed over for svampesygdomme og klarer sig godt i konkurrencen mod ukrudt. ResumĂŠer af de vigtigste resultater RJOLVWHURYHUDQEHIDOHGHVRUWHUĂ€Q GHVL â€?Nordisk sorts guide for grĂŚs til grĂ¸nne omrĂĽde, 2007â€? som kan downloades fra www.bioforsk.no og sterf.golf.se\nForsĂ¸g pĂĽ egen bane Januar 2016\nSammendrag NĂĽr der laves forsĂ¸g er der nogle fĂĽ procedurer som kan hjĂŚlpe til at mest muligt ud af det. Â‡ )RUVÂĄJHWVNDOSODQOÂ JJHVJRGW KYLONHWRJVnEHW\_GHUDWGHUDOWLG VNDOYÂ UHNRQWUROIHOWHU\nHvorfor forsĂ¸g pĂĽ egen bane?\nInden for plĂŚnegrĂŚs er udvalget af Â‡ 'HUQÂ VWVNDOGHUNRPPXQLNHUHV alternative midler og metoder ikke XGRPNULQJIRUVÂĄJHWWLOGHGHU EUXJHUDUHDOHW stort, men der er mange erfaringer og ideer blandt de der passer de Â‡ 8QGHUIRUVÂĄJHWHUGHWYLJWLJW klippede grĂŚsarealer. RJ \_ med DW UHJLVW DWUHJLVWUHUHV\_VWHPDWLVN Disse ideer/erfaringer kan m EHVNULYH KYDG GHU JÂĄUHV EHVNULYHKYDGGHUJÂĄUHV fordel afprĂ¸ves pĂĽ egne arealer i lille fulde. d med mĂĽlestok fĂ¸r der sĂŚtter ind RPNULQJ Â‡ 9Â UUHDOLVWLVNRPNULQJ pesticidbekĂŚmpelse. PĂĽ den mĂĽde ind incipper indeNRQNOXVLRQHUQH Al pleje efter IPM principper FAKTABLAD om alternatiIntegreret kan videns-grundlaget m metoPlantebesk og midler alternative yttelse at bĂŚrer, ver til pesticider blive stĂ¸rre. overv Â‡ 1nUUHVXOWDWHUQHIRUHOLJJHUHU n man overvejer der skal vĂŚlges inden GHWYLJWLJWDWGHIRUPLGOHVXG ticider. behandling med pesticider.\nManglen pĂĽ alternativer til kemisk bekĂŚmpelse af skadevoldere pĂĽ plĂŚnegrĂŚs gĂ¸r, at der bliver udfĂ¸rt smĂĽforsĂ¸g hos de der passer grĂŚsarealerne. De erfaringer som opnĂĽs herigennem kan vĂŚree meget vĂŚrdi-\nKeltalĂ¤ikkĂ¤ Holmygla Anthracnose\ngraminicola pĂĽ green. Foto\nAntraknose - til skade Colletotrichum, ofte kaldet â€?antraknoseâ€? er en velkendt grĂŚssygdom pĂĽ enĂĽrig rapgrĂŚs. Et angreb pĂĽ en stresset enĂĽrig rapgrĂŚs green kan have katastrofale konsekvenser. PĂĽ greens, hvor enĂĽrig rapgrĂŚs opfattes som ukrudt, kan antraknosen dog vĂŚre med til at reducere andelen af enĂĽrig rapgrĂŚs.\nSymptomer pĂĽ angreb af svampen Colletotrichum graminicola (ogsĂĽ kaldet Colletotrichum cereale) viser sig fĂ¸rst som smĂĽ, gul til bronze-farvede pletter pĂĽ 2 -5 cm i diameter i plĂŚnen. (Billede 1).\nColletotrichum Opdateret marts 2016\nAlle faktaark kan hentes pĂĽ www.turfgrass.dk/publikationer/golfhaandboeger\nBillede 2. Angreb af C. graminicola pĂĽ stĂŚngel af enĂĽrig rapgrĂŚs. Foto: T. Espevig\nEfterhĂĽnden som sygdommen udvikler sig, dannes der store, uregelmĂŚssige pletter med reduceret skudtĂŚthed. PĂĽ de enkelte planter ser man, at svampen fĂ¸rst angriber spidsen af ĂŚldste blade og at symptomerne de siden spredes ned ad strĂĽet. NĂĽr planter er stressede kan svampen ogsĂĽ angribe stĂŚnglen og de basale dele af planten (stĂŚngelbasis, stoloner og rĂ¸dder). Angrebne omrĂĽder pĂĽ stĂŚnglen og stĂŚngelbasis er fĂ¸rst vanddrukne, men de bliver snart sorte, vĂŚvet beskadiges, og planten dĂ¸r. (Billede 2).\nSammenfatning Â‡ 'HWHUYLJWLJWDWJUHHQVHU JRGWGUÂ QHWRJOXIWHW Â‡ 9DQGJUXQGLJWRJVMÂ OGHQW PHQXQGJnWÂĄUNHVWUHVV Â‡ 3UÂĄYDWUHGXFHUHSODQWHVWUHVV LVÂ ULMXOLDXJXVW Â‡ 8GVNLIWHQnULJUDSJUÂ V (Poa annua)\nDGA’s advokat: Morten Ligaard Mobil: 3234 0180 E-mail: mli@oadv.dk\nSusanne Olsen Sindal Golfklub Tlf.: 5237 4110 dyksus@gmail.com Jens Mølgaard Aabybro Golfklub Tlf.: 2522 8254 greenkeeper@aabybrogolf.dk Jylland Syd PT. ingen Jylland Øst Rene Juel Andersen Himmelbjerg Golfklub Tlf.: 4230 1667 reneandersen1@hotmail.com Jylland Vest Claus Studsgaard Nielsen Ikast Golfklub Tlf.: 4075 6266 clausstudsgaardnielsen@gmail.com Fyn Stefan Andersen Vestfyns Golf Klub Mobil: 2342 3849 E-mail: annogstefan@live.dk København/Nordsjælland Nicholas Juul Andersen Dragør Golfklub Mobil: 2068 4242 E-mail: cgk@dragor-golf.dk Lolland/Falster/Møn Jesper Jacobsen Falster Golfklub Mobil: 2859 9613 E-mail: jesper.stubben@gmail.com Sjælland Midt/Syd Per Sørensen Sydsjællands Golfklub Mobil: 5124 0771 E-mail: greenkeeper@ssgm.dk\nOnsdag den 15. november 2017, kl. 18.00 Dagsorden: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8.\nPer Sørensen – modtager genvalg Henrik Hvilshøj – modtager genvalg Dennis Willadsen – modtager ikke genvalg Martin Nilsson – modtager ikke genvalg På bestyrelsens vegne Martin Nilsson, Bestyrelsesformand\nGreenkeeperen nr3 2017