Hvad vi arbejder med... - PDF\nHvad vi arbejder med...\nDownload "Hvad vi arbejder med..."\n1 Hvad vi arbejder med... Bidrag fra medlemmerne Efterår 2008\n2 Indhold Indledning... 3 Lidt om at skrive erindringer... 4 Fra slægtsforskning til lokalhistorisk projekt Jens Madtzen Rosenberg - en fremtrædende borger i Odense Forpagterkontrakt anno Stærke kvinder i 1700-tallet Udflugt med foreningen\n3 Indledning Vi sidder alle hver for sig med vores forskning, vi arbejder med vidt forskellige slægter, spredt over hele landet og sikkert med adskillige afstikkere til udlandet. Vi har med forskellige erhvervsgrupper at gøre, og nogle har fundet frem til kilder, som andre ikke (endnu) har haft brug for og derfor ikke kender. Vi mødes til vores foredrag og foreningsaftener, uden at vi - i de fleste tilfælde - ved ret meget om, hvad de andre arbejder med. Det vil vi fra bestyrelsens side gerne gøre noget ved. Vi mener, at vi kan få meget ud af at hjælpe hinanden og udveksle erfaringer. Derfor opfordrede vi i 2007 vores medlemmer til at skrive et lille stykke om et eller andet fra deres egen forskning, det kunne være en spændende historie om en ane eller en familie eller en omtale af en bestemt kilde, som man havde haft særlig glæde af. Bidragene ville vi samle og udgive i et skrift. Skrivelysten har ikke været aldeles overvældende, men vi er glade for at præsentere de bidrag, som er kommet ind, og som kan læses her. De viser i hvert fald, som vi nok havde regnet med, at der er ganske stor bredde i det, vi arbejder med. Fra lokalhistorie til personlige erindringer, og aner fra by og land. En stor tak til de medlemmer, der har bidraget til at gøre det muligt at udsende dette hæfte. Vi håber læsningen kan virke inspirende, og vi vender gerne tilbage med en ny samling bidrag, hvis der er stemning for og opbakning til det. God læselyst! Bestyrelsen 3\n4 Lidt om at skrive erindringer Af Knud Precht Hvad er at skrive erindringer: Det kan være. - en biografi, skrevet af en historiker eller forfatter/journalist - en selvskrevet erindringsbog, udgivet på et bogforlag - erindringer skrevet med hjælp af en journalist og udgivet på et bogforlag - erindringer, selvskrevet, men kun i et beskedent oplag, beregnet for familie, venner og evt. lokalarkiv. - en større eller mindre mængde optegnelser og arkivalier, der i et vist omfang er systematiseret, opbevaret og efterladt til arvinger. - større eller mindre mængder af løse lapper, kalenderbøger og andre løse optegnelser. Alle de nævnte kategorier af erindringer er faktisk ligeværdige, det vigtigste er, at der efterlades noget biografisk fra andres og eget liv. Alle mennesker er jo en del af historien, og derfor må der efterlades erindringer eller små brikker, der kan blive til en mosaik, eller en komplet biografi. Nærmest en pligt. Ofte kommer vi slægtsforskere ud for situationer, hvor man tænker: Bare den person dog havde efterladt sig noget skriftligt eller arkivalier, der kunne belyse den pågældendes liv og færden. Derfor må det nærmest være en pligt for slægtsforskere, på en eller anden måde, at efterlade sig nogle optegnelser, biografiske data, små erindringsskrifter eller egentlige komplette erindringsbøger, ikke nødvendigvis i dyre trykte udgaver, men måske blot fotokopierede udgaver med f.eks. spiralryg. Min egen baggrund for emnet. Jeg har altid interesseret mig for biografier og beretninger om mennesker. I min barndom lånte jeg sådanne bøger i sognebiblioteket, d.v.s. den beskedne bogsamling i et tagværelse på Dalbyover Andelsmejeri. I skolen elskede jeg at skrive stile, der helst skulle være beretninger om oplevelser. På Vivild Ungdomsskole var det videre i samme spor, af gemte stilebøger fremgår emnerne: Min slægts historie, Min egen historie, Min barndomsegn, Fritiden, Landbruget i Danmark, Bondens daglige arbejde og Verdenssituationen. Derfor var det også nærliggende at gøre noget ved emnet senere i livet, det blev dog ikke før efterlønsalderen indtraf. Min egen indgangsvinkel. I forordet til første del af mine egne erindringer  skriver jeg: - Når man giver sig i kast med at nedskrive sine erindringer, kan det have flere formål, dels at fortælle en spændende og måske dramatisk historie eller ønsket om at få nedskrevet selv den mest banale og udramatiske historie. Men mit forsæt har været det er min historie, og det bringer med sig, at det også er en del af andres historie. 4\n5 Hvad er udgangspunktet. Udarbejd et komplet CV [curriculum vitæ] = levnedsbeskrivelse, i overskrifter med tidsangivelse: (eksempel mit eget CV til I. del af erindringer) Født hos jordemoder Anna Jensen, Rådhustorvet 6, Randers Anbragt på Hadsten Børnehjem Døbt i Ødum Kirke v/ pastor R. Andersen. Navn: Knud Precht Petersen Ændret ved kongelig resolution af , til Knud Precht I pleje hos bedsteforældre, Ane og Karl Precht, Vinstrup klasse i Vinstrup Skole (lille skole) v/ lærerinde frk.. Maria Frandsen Skolegang klasse i Vinstrup Skole (store skole) v/ lærer Harald Sandvad Konfirmeret i Dalbyover Kirke v/ pastor Richardt Teislev Landbrugsmedhjælper hos Karl Gerhardt Precht, Vinstrup Elev på Vivild Ungdomsskole Landbrugsmedhjælper hos Anders Møller, Edderup Lærling hos smedemester Børge Jensen, Dalbyneder. Elev på Havndal Tekniske Skole Elev på Øster Tørslev Tekniske Skole Svendeprøve Værnepligt ved Jyske Luftværnsregiment i Hvorup Hjemsendt fra militæret. Dokumentation. Ud fra CV et må alle arkivalier findes frem, disse kan, dels dokumentere CV et, dels give inspiration til afsnit i de skrevne erindringer, disse arkivalier kunne være, - dokumenter, - billeder, afskrifter eller originaler af breve, skolestile, afskrifter fra aviser og meget mere. Indholdsfortegnelse. Ud fra CV et, de kronologiske dokumentationer, kan der sammensættes en Jordemoderattest indholdsfortegnelse, (eksemplet er fra mine egne erindringer): 1. Bertha og Arne, 2. Min mors videre liv, 3. Min fars videre liv, 4. Magdas videre liv. 5. Børnehjemmet, 6. Min tidligste barndom, 7. Min skoletid, 8. Skoleudflugten, 9. Konfirmationen, 10. At være på landet, 11. Hjemmeslagtning, 12. Vaskedag, 13. Markarbejdet, 14. Fremmed hjælp, 15. Landsbysamfundet. 16. Min gang i smedien. 17. Udbinding af kreaturer. 18. Tørveskæring. 19. Anden verdenskrig. 20. Københavneren. 21. Den lykkelige barndom?, 22. Jeg tager hul på voksentilværelsen. 23. Vivild Ungdomsskole. 24. Ud at tjene. 25. I lære som smed. 26. Militærtiden. CV et. Personregister. Personregistret kan opføres to-spaltet. Familiemedlemmer skrives i kursiv og sidetal i (parentes) er billedsiderne. Eksempeller: Sandvad, Harald 13. (14) Precht, Børge (7) 8. (10)\n6 Dokumentationer. Hvis man løbende igennem sit liv har haft for vane at gemme ting, er det et uvurderligt dokumentationsmateriale, når erindringer eller blot optegnelser skal skrives og systematiseres. Dokumenterne i sig selv kan være en uvurderlig inspirationskilde, sidder man med et billede, en attest, en kontrakt eller lignende, kan disse dokumenter måske bringe endnu flere tanker på banen, så der kan tilføjes endnu flere interessante afsnit i ens erindringer. Forfatteren på københavnerbesøg med sin mormor For igen at bruge mine egne erindringer del I, fra barn - og ungdom, som baggrund, kan der her som eksempel nævnes: Jordemoderens attester og skemaer, til brug for faderskabssag, original dåbsattest, afskrifter fra skolestile, i mit tilfælde valgte jeg en skoleudflugt til København, vel at mærke, i direkte afskrift fra hæftet, hvorved det datidige indtryk og oplevelsen af turen og stederne vi besøgte, er udtrykt med opleverens egne ord, skrevet på det faktuelle tidspunkt. Af andre dokumenter kan nævnes, en konfirmationssang, lærekontrakt, eksamensbeviser, fremmødestatistik, svendebrev, militær forholdsattest og kongelig resolution til navneændring. Billeddokumentation er meget vigtig, dog bør de udvælges, så de i princippet forholder sig til de enkelte beretninger. Forældre og bedsteforældre, barndomshjem, skole- og konfirmationsbillede, billeder fra efterskole, læreplads og militær. Personlige billeder bør begrænset til repræsentativt, aldersmæssig.. Af specialiteter har jeg et luftbillede af min barndomsby, med hele min lille verden, hvor de lokaliteter i landsbyen der er beskrevet, er afmærket, ligeledes et geodætisk kort fra min barn- og ungdoms egn, hvor de enkelte lokaliteter også er markeret. Sidehistorier. Ud over de mere kronologiske optegnelser i erindringerne, er det en god ide at tænke på sidehistorier, der konkret beskæftiger sig med de mere tids- og kulturmæssige emner,. Jeg har i mine egen erindringsberetning udvalgt nogle emner der, dels skildrede dagligdagen i det miljø jeg levede, dels beskrev datidens skikke og brug, ud fra de forudsætninger der herskede på denne tid. Som det fremgår af indholdsfortegnelsen, har jeg skildret, - At være på landet, - vaskedag, - markarbejdet, - fremmed hjælp, -landbrugssamfundet, - A-2 - holdet har dansk med lærer Arne Boesen udbinding af kreaturer, - 6\n7 tørveskæring og 2. Verdenskrig. De næste afsnit af ens liv. Når der i det foregående er fokuseret på erindringer fra min barn- og ungdom, er det af den simple grund, at det kun er denne livsperiode, jeg indtil nu har beskrevet i et færdigt produkt. Derudover har jeg specifikt beskrevet mit politiske liv, først om den organisatoriske periode Og er nu i gang med den byrådspolitiske periode Senere håber jeg at beskrive den private og arbejdsmæssige del af mit voksenliv. Når den prioriteringen er valgt skyldes det, at de politiske afsnit bedst skrives af personen selv. Men fremgangsmåden for beskrivelsen af en voksenpersons liv, må stort være det samme som for barn- og ungdomsperioden. Afslutning. Jeg håber ovenstående kan give inspiration til, at den enkelte der læser dette får gjort noget ved erindringsskriveriet. Som jeg skrev i indledningen, er det næsten en pligt at skrive sine erindringer i en eller anden form, ikke mindst for slægtsforskere, der i sit arbejde netop savner optegnelser fra sine aner, derfor skylder man vel også eftertiden, sin andel i historieskrivningen. Arbejdsliv Fra slægtsforskning til lokalhistorisk projekt. Af Ivan Kondrup Historie er for mange et kedeligt og ligegyldigt emne, mens andre med glødende interesse elsker at forske i fortiden. Da jeg startede med slægtsforskning, var jeg selv ikke specielt historisk interesseret, men nærmere nysgerrig efter at vide noget om mine nærmeste aner, mens jeg først senere begyndte at se det hele i et historisk perspektiv. I det følgende vil jeg med baggrund i 30 års arbejde med slægts- og lokalhistorie fortælle om, hvordan en start med eftersøgning af mine egne aner har udviklet sig til et omfattende lokalhistorisk projekt. Start i barndommen I 12 års alderen lavede jeg min første anetavle, alene baseret på oplysninger, jeg fik af mine fire bedsteforældre. Jeg fik dengang mine 8 oldeforældre på tavlen med de fleste data, mens der kun var sparsomme oplysninger på mine tipoldeforældre. Mine bedsteforældre kendte knap nok noget til deres egne bedsteforældre, hvilket jeg dengang syntes var meget mærkeligt, da jeg selv havde tæt tilknytning til mine. 7\n8 Under krigen i 1864 tvang tyskerne den gamle skolelærer Mommesen i Gimming til at ride gennem byen på sin hest. Billeder er - ligesom de øvrige - fra bogen Gimming bys historie Rigtig gang i slægtsforskningen kom der omkring 1976, da jeg for første gang besøgte landsarkivet i Viborg. Som de fleste andre knoklede jeg løs med at finde mine aner, og jeg var fra første øjeblik bidt af min nye hobby. I dag ved jeg, hvor stor en gave det var, at interessen kom så tidligt, og hvilke muligheder det har givet mig for at komme ud over selve slægtsforskningen og ind i et meget bredere og spændende arbejde med lokalhistorie. Her er den samlede tid, der er til rådighed, altafgørende for at kunne komme til bunds i et lokalområde med efterfølgende mulighed for at kunne skrive og udgive et dækkende materiale til glæde for eftertiden. Da jeg først var kommet i gang med slægtsforskningen, viste det sig, at nogle af mine aner havde levet i landsbyen Gimming, hvor jeg selv havde boet i hele min barndom. Videre til lokalhistorie Denne kendsgerning udvidede nu min nysgerrighed. Først havde jeg kun eftersøgt de rå data på mine aner, men nu følte jeg pludselig en trang til også at vide noget om, hvor disse mennesker havde boet. Jeg kendte jo byen ud og ind og ønskede nu præcist at få placeret anerne i huse og gårde. Interessen for lokalhistorie var vakt, og jeg begyndte nu med en systematisk indsamling af data fra 8\n9 Bette klassen i Gimming skole min barndoms landsby. Studier i kirkebøger, folketællingslister og skifteprotokoller, som de fleste slægtsforskere starter, med blev nu udvidet til studier i realregistre, skødeprotokoller og matrikelkort m.m. Gennem ca. 20 år blev det til langt over 100 besøg på Rigsarkivet i København, Landsarkivet i Viborg og Lokalhistorisk arkiv i Randers. Jeg besluttede mig for en gang med tiden at skrive byens historie, men havde forestillet mig, at det skulle vente til senere. Men skæbnen ville det anderledes. I efteråret 1996 var initiativrige beboere i Gimming af den mening, at byens historie burde skrives, inden de gamle dage var glemte. Jeg var straks med på idéen, hvorefter Gimming bys historie blev en realitet efter 3 hektiske år. Min baggrund Arbejdet med at skrive og udgive landsbyhistorien beskrives i det følgende, men for at forstå hvorfra jeg får inspiration og energi til at bruge en masse timer på at opsøge og skrive om mennesker og begivenheder, ingen længere kan huske, er jeg nødt til at fortælle lidt om mig selv og den verden, der dannede rammen om min barndom. Jeg blev født i sommeren 1955 i landsbyen Halling syd for Randers, hvor min far var landbrugsmedhjælper på en gård. Senere samme år købte mine forældre et lille hus i min fars fødeby Gimming, som ligger ca. 5 km nordøst for Randers. Byen og de omkringliggende udflyttere udgjorde dengang ca. 50 husstande, hvoraf godt halvdelen var gårde og landbrugsejendomme. Vores hus var beliggende midt imellem byens store gårde. Fra de første barndomsår husker jeg, hvordan gårdene summede af liv. 9\n10 Alle steder, både på gårdene og de mindre ejendomme, var der masser af dyr. Køerne græssede på markerne, og hanerne galede fra hønsegårdene. Alle steder var der blandet husdyrhold. Møddingerne lå langs landsbyens gader, og om sommeren var der titusinder af fluer, der igen var livsgrundlag for en mægtig bestand af svaler, som byggede reder i staldene. Om efteråret kunne svalerne fylde alle byens el- og telefontråde, inden de drog af sted sydover. Der var ingen, som klagede over lugt fra komøg og ajle, fluer, der kom ind i køkkenerne i hundredvis, eller støj fra hanegal. Det var en selvfølge, at sådan var der på landet. Landbruget var jo dengang stadig hovederhvervet. Landsbyens gårde og huse Alle gårdene var dengang drevet af familier, som havde karle og piger ansat, og ingen af gårdmændene havde arbejde ved siden af. Da jeg var knap 10 år, blev jeg avisbud. Til hverdag gik jeg med det nu lukkede "Randers Dagblad", der var den foretrukne avis på landet dengang. Om søndagen gik jeg med "Århus Stiftstidende". Disse avisruter bragte mig gennem en årrække ind i de fleste hjem i landsbyen og de omkringliggende udflyttere, og jeg kom derfor til at kende de fleste familier og deres hunde ret godt. En sjov ting, jeg husker tydeligt, er, hvordan der lugtede forskelligt fra sted til sted. Det var som om hvert enkelt hus havde sin egen sjæl, og at der ikke kun var et nummer til forskel, som det sikkert vil opleves i dag for et avisbud i et moderne parcelhuskvarter. Hvis jeg i dag ser tilbage på den samme landsby, så er det nu en by med 3 storlandmænd, der driver al byens jord, en række nedlagte spøgelsesgårde og ejendomme med tomme udbygninger, 2 nye parcelhuskvarterer og en række ældre huse. Bortset fra de 3 storlandmænd med deres moderne maskiner, så er der i dag ingen, der ernærer sig i byen. Nedlæggelse på nedlæggelse Landsbyskolen blev nedlagt, landsbysmedjen lukkede, Brugsen lukkede, Præstegården blev nedlagt, da sognets præst fik bolig i Dronningborg, 2 gartnerier lukkede, 2 vognmandsforretninger lukkede, og endelig lukkede kommunekontoret, der også var hjemsted for det gamle sogneråd. Fra min tidlige barndom og til jeg i 1976 påbegyndte min ingeniøruddannelse i Aalborg oplevede jeg således en landsbys totale forvandling fra et bonde- og landbrugssamfund til et bysamfund, hvor arbejdende bymennesker har deres bolig og i øvrigt har nok i sig selv - et helt andet miljø. Det er helt klart, at den økonomiske velstand, der er skabt i dag, ikke kunne opnås uden denne udvikling, som jo er generel for hele landet. Udviklingen og specielt hastigheden, hvormed den var foregået, havde blot gjort et stort indtryk på mig. På en eller anden måde følte jeg, at alle de nye bymennesker burde få kendskab til, hvordan livet havde været i den gamle landsby gennem generationer, hvor udviklingen kun var gået ganske langsomt. Gimmings historie Som nævnt var der i efteråret 1996 nogle initiativrige beboere i Gimming, der mente, at der burde udgives et historiehæfte om byen, inden de gamle dage var glemte. Gruppen fik via Lokalhistorisk arkiv i Randers kendskab til mit arbejde og knyttede derefter kontakt til mig. Da jeg straks var enig i, at historien burde skrives nu, dannede vi en styregruppe og kaldte til fællesmøde i det lokale forsamlingshus. Hele 80 personer mødte op for at høre om byens ældre historie og skriveplanerne, og heraf meldte 10\n11 ca. 25 sig til at deltage i det praktiske arbejde. Gennem halvandet år blev der nu, som supplement til mit materiale, arbejdet med indsamling af stof til byhistorien. Alle tænkelige bidragsydere, heraf også borgere, der forlængst var rejst fra byen, blev kontaktet. Resultatet blev et kolossalt materiale, heraf flere Trehøjegård i Gimming, ca hundrede billeder, og vi blev nu klar over, at det historiehæfte på ca. 75 sider, vi havde forestillet os, nu nok nærmere blev til en bog på det dobbelte antal sider. Slutresultatet skulle siden vise sig at blive en bog på 224 sider. Med den store mængde stof forestod der nu et stort redigeringsarbejde, som blev gennemført på et halvt år, hvorefter det hele kunne afleveres til bogtrykkeren. Økonomisk støtte Men at skrive en bog er ikke kun et spørgsmål om af have noget stof og så at skrive. Nej - det er også et spørgsmål om økonomi og salgsarbejde. Der måtte laves budget, søges støtte hos virksomheder og fonde og tages stilling til salgspris og oplag på bogen. Tidligt blev der lavet en salgsbrochure og bestillingsseddel, således at det var muligt at forudbestille bogen. Endelig var vi så heldige, at Randers Amtsavis havde interesse for projektet og ved flere lejligheder gav det en fin omtale. Til bogudgivelsen den 22. august 1999 blev der lavet en stor udstilling af billeder, plancher og effekter i byens forsamlingshus, og det hele blev annonceret som et af programpunkterne i den årlige Randers uge. Flere hundrede mennesker mødte op. Bogen blev trykt i 500 eksemplarer og der var udsolgt ca. 2 måneder efter udgivelsesdagen. Besøg fra USA Landsbyhistorien, som gennem 20 år langsomt voksede frem i ringbind og mapper hjemme hos mig og gennem 3 travle år herefter blev beriget med levende menneskers fortællinger og billeder, var nu pludselig spredt til biblioteker, arkiver og til private vidt omkring - ja et eksemplar står i dag i reolen hos ægteparret Briggs i staten Washington i det nordvestlige USA. Ægteparret havde for ca. 15 år siden været i Gimming for at opsøge den gård, mandens bedsteforældre havde ejet og forlod, da de emigrerede til USA i Ingen kunne dengang hjælpe dem, og de måtte rejse hjem, uden at manden fik sin livsdrøm opfyldt. Da jeg hørte historien i foråret 1997, fik jeg fremskaffet adressen og skrev et brev til familien. 11\n12 Porten på Trehøjegård 1940 Kun 4 måneder efter ankom familien til Spentrup og vi fik en meget følelsesladet tur til Gimming. At se den ældre mands tårer løbe ned ad kinderne, mens han gik gennem stuerne i sin fars barndomshjem var alle anstrengelserne værd. Jeg er sikker på, at han fik fred den dag. Nu havde han slået rod. Pensionisthobby på forskud At bogen, som jeg havde forestillet mig skulle blive min pensionisthobby, er udgivet allerede nu, er for mig en stor tilfredsstillelse. I baghovedet havde jeg i det stille frygtet, at det indsamlede materiale en dag ville gå tabt, hvilket jeg har set så mange eksempler på. Nu ved jeg, at de mange optegnelser og fortællinger fra den lille landsby, som rækker næsten 500 år tilbage i tiden, er bevaret for eftertiden. Desuden kan bogens indhold levere et fyldigt bidrag til de af byens efterkommere, der i fremtiden vil søge deres rødder, og i den sammenhæng bliver bogen jo aldrig forældet. Jeg tror, at det enkelte menneskes behov for at finde sine rødder vil være stigende i fremtidens rodløse samfund. Færdiggørelsen af bogen blev fejret med en afslutningsfest, hvor projektteamet var samlet for sidste gang, og pludselig blev der meget stille. Mod på mere Men ak fordi et projekt bliver afsluttet, mister man jo ikke pludselig interessen for arbejdet med lokalhistorie. Jeg havde mod på mere og spekulerede på, hvad jeg nu skulle tage fat på. En af de erfaringer, jeg havde draget ved at arbejde i dybden med Gimmings historie, var den sidegevinst, jeg kunne hente med hensyn til mine egne aner. Ved at arbejde med lokalhistoriske metoder, hvor alle slægterne følges tilbage gennem de enkelte 12\n13 ejendomme, er muligheden for at føre sin egen slægt langt tilbage i tiden langt større end med den mere direkte slægtsforskning, hvor man kun interesserer sig for sine egne aner. Årsagen til det er blandt andet, at der ved udarbejdelse af lokalhistorie anvendes et bredere sortiment af arkivalier, og at man ofte i disse kilder, på uventede steder, finder informationer om familiesammenhænge, der vedrører ens egen slægt. Som et eksempel kan nævnes skifter efter ugifte eller barnløse ægtefæller, de såkaldte udarvsskifter, der ofte indeholder gode informationer om familiesammenhænge. Søger man kun i skifter efter egne aner, får man jo aldrig disse vigtige informationer. Et andet eksempel er de gamle tingbøger, hvori der findes en del arvesager. Skal man søge efter en enkelt ane i en tingbog, kan det føles som håbløst i et arkivalie uden register og måske kun med lille chance for gevinst. Laver man derimod lokalhistorie er en tingbog jo anderledes interessant, og skulle ens aner dukke op har man jo dem som sidegevinst. Støvring og Nørhald herreder Ved at kende alle familier i et bestemt område får man automatisk et godt kendskab til de slægtsmæssige relationer, der kan være mellem beboerne, dels indenfor det enkelte sogn, men også relationer på tværs af sognene i hele området. Det er ligesom med et puslespil jo flere brikker, der kommer på plads jo, lettere er det at se, hvad billedet forestiller. Med baggrund i at de fleste af mine aner kommer fra sognene i Støvring og Nørhald herreder, besluttede jeg mig for, efter Gimmingbogens færdiggørelse, at kaste mig over alle sognene i disse 2 herreder. Mit mål med dette ret omfattende arbejde er dels at komme så langt som mulig med min egen slægt og dels med tiden at udgive personal- og ejendomshistorie fra disse sogne. Siden år 2000 har jeg været i gang med indsamling af data fra kirkebøger, folketællinger, fæsteprotokoller, skifteprotokoller, jordebøger, matrikler, skattemandtal, skøder og tingbøger fra tiden før år Med udgangspunkt i matriklen 1688 oprettes for hver ejendom et matrikelskema. Målet er herefter at påføre de skiftende fæstere eller ejere frem til folketællingen 1801, samt så langt tilbage før 1688 som muligt. Alle persondata og slægtssammenhænge registreres i en Brothers Keeper database der p.t. (forår 2007) indeholder knap personer. Indsamlingsarbejdet forventes at stå på en del år endnu, hvorefter materialet skal skrives sammen på en overskuelig måde og gøres tilgængelig for interesserede. Foreløbig er der arbejde nok til at udfylde de lange vinteraftener, men skulle jeg med tiden nå til vejs ende med min nuværende udfordring har jeg mulighed for at fortsætte med dele af Gjerlev herred, hvor jeg også har en del aner. En ting synes sikkert: Når først interessen for arbejdet med slægts- og lokalhistorie er vakt, vil den følge en for altid. Det tror jeg, de fleste slægtsforskere vil være enige i. 13\n14 Jens Madtzen Rosenberg - en fremtrædende borger i Odense Af Jørgen Frøslund Jens Madtzen Rosenberg blev født omkring 1616, døde den 7. juni 1682 i Odense i en alder af ca. 66 år og blev begravet i 1682 i Sct. Knuds Kirke i Odense. Jens Madtzen var 1639 underskriver på Nyborg slot og kaldtes 1645 slotsskriver og kgl. majestæts ridefoged i Nørre Vinding Herred nævntes han som ridefoged over Nyborg Slot. Jens Madtzen Rosenberg var rådmand i Nyborg fra 1653 og nævntes 1658 som borgmester blev Jens Madtzen af kongen udnævnt til borgmester i Odense. Jens Madsens underskrift Næsten alle kilder kalder Jens Madtzen for Jens Madtzen Rosenberg, selvom F. E. Crone i sin omtale af epitafiet i Nyborg Kirke understreger, at epitafiets tekst intet har herom. Alle Jens Madtzens børn fik dog tilnavnet Rosenberg. Forklaringen kunne være, at borgmester Jens Madtzen i Odense efter sin bror Peder Madtzens død i 1670 blev formynder for broderens datter af 2. ægteskab Barbara Pedersdatter Rosenberg, født i Thisted Barbara blev opkaldt efter Peder Madtzens første hustru, Barbara Rosenberg. Som F. E. Crone formulerede det i Personalhistorisk Tidsskrift 1883 "foretog [Jens Madtzen] 1650 nogen bygning paa Hjørnegaarden tæt syd for Kirken". Jens Madsens Gård eller Korsbrødregården, som den også kaldes, er en af de få middelalderlige bygninger, der er tilbage i Nyborg og - som navnet antyder - knyttet til korsbrødrene også kaldet johanitterne. Huset var en filial af johanitterklostret i Antvorskov ved Slagelse. Bygningen ligger umiddelbart syd for Vor Frue Kirke og er formentlig opført i 1300-tallet. I 1614 blev huset udvidet med en to etager høj bygning ud 14\n15 mod Adelgade, sådan at komplekset i dag er en vinkelbygning. Samtidig fik bygningen sine svungne gavle ud mod Adelgade, som også i dag pryder huset. Jens Madsen lod bygningen udvide mod øst i 1650, en forlængelse som ligeledes eksisterer i dag, han forsynede sin tilbygning med sit navn og årstallet Gårdsiden var oprindelig af bindingsværk, men står nu som resten af huset i fuld mur. Historien fortalt af Nyborg Museum lod Jens Madtzen et Epitafium sætte i Nyborg Kirke (Vor Frue Kirke). Indskriften lyder således: "GVD TIL ÆRE, HANS KIRCKE TIL BEPRYDELSE HAFVER ERLIG OC FORNEME MAND IENS MADTZON, SLODTZSKRIFVER OC RAADMAND i NYBORG, MED SIN KIERE HVSTRV, ERLIG OC GVDFRYCTIG QVINDE PERNELE OTISDATTER, LADET DENNE TAVFLE OPSETE OFVER DENNE DERIS BEGRAFVELSESTED AAR 1654, DENNEM MED DERIS KIERE BØRN TIL EN IHVKOMELSE, EFTER AT GVD ALLERMEGTIGSTE DENNEM FRA DENNE MØDSOMELIG VERDEN BORTKALDEDE OC TIL SIN HIMELSKE GLEDE ANAMEDE AAR 16. " Epitafiet, der er af sten, er forsynet med et maleri, hvorpå er afbildet Jens Madtzen med hustru og 10 børn. Både Jens Madtzen Rosenberg og hans hustru Pernille Ottesdatter blev gravlagt i Sct. Knuds Kirke i Odense. Jens Madtzen drev en ikke ubetydelig købmandshandel og havde en skude i søen. Under svenskekrigene var han en af statens leverandører. Lensmanden på Nyborg slot, rigsråden Otte Krag, roste ham for hans iver, da han havde forstrakt kronen med nogle tusinde daler og var villig til at yde mere. Da rigsråden senere havde problemer med at skaffe nye forsyninger af proviant og klæde, henvendte han sig igen til Jens Madtzen, der imidlertid gjorde opmærksom på, at han trods løfter endnu ikke havde fået betaling for, hvad han tidligere havde leveret, "hvilket gud ved, mig fattige mand vil gå til hjertet, da jeg for al min stand her i riget stedse var beredt at skaffe, hvad rigsrådet anmodede mig om". Han havde nu leveret varer for rigsdaler og ville endnu påtage sig at levere for rdl., hvad han da også gjorde mod sikkerhed i Nyborg lens indtægter... (Åge Fasmer Blomberg i Fynske årbøger 1979). Af økonomiske grunde gik fæstningen (Nyborg Slot) i forfald, og under svenskekrigen 1658 gik det galt. Den 30. januar 1658 gik den svenske konge Karl Gustav med sin hær over Lillebælt, og allerede 31. januar indtog General Wrangel Nyborg. I knap to år var byen besat med de trængsler, det betyder. General Wrangel opslog sit hovedkvarter i borgmester Jens Madtzens gård. Jens 15\n16 Madtzen havde også Karl X Gustav indkvarteret, her besluttede den svenske konge sig for at tage risikoen, og den svenske hær fortsatte da til Tåsinge og Langeland og gik endnu engang over isen til Lolland den 6. og 7. februar Da den øverstkommanderende for de svenske tropper på Fyn, Carl Gustav Wrangel, brød op, efterlod han Grevinden i Jens Madtzens gård tilligemed nogle få piger og tjenere; her boede hun i flere måneder og fik Jens Madsens gård i Nyborg, bygget 1650 "traktement og viktualier" fra fynske herregårde, der skulle underholde Wrangel. Krigens vendepunkt kom først med slaget ved Nyborg den 14. november 1659, som danskerne vandt. Jens Madtzen Rosenbergs bror Anders Madtzen blev foråret 1658 taget til fange af svenskerne, der forlangte rigsdaler for at frigive ham. Jens Madtzen må være blevet bedt om at løskøbe broderen. Det var en vanskelig situation, idet Jens Madtzen på dette tidspunkt ikke lå inde med så mange rede penge; dels havde han som nævnt ovenfor ydet staten store kreditter i efteråret 1657, dels var han blevet plyndret af svenskerne efter deres erobring af Fyn. Henvendelsen til Jens Madtzen skyldtes måske, at broderen var blevet taget til fange på Fyn, men måske har det også spillet en rolle, at Jens Madtzen havde gode forbindelser til ledende svenskere. Jens Madtzen havde kun én mulighed, han måtte låne pengene, hvilket imidlertid ikke var så ligetil i foråret Det lykkedes dog for Jens Madtzen at låne de rigsdaler af ridefogden Peter Børting. Det aftaltes, at pengene skulle betales tilbage inden seks uger. Straks efter at Jens Madtzen havde modtaget pengene fra Peter Børting, blev Anders Madtzen løsladt - men lånet blev ikke betalt tilbage til tiden. Efter adskillige rykkere, brevvekslinger og et par afdrag blev restsummen på 300 rigsdaler først tilbagebetalt Peter Børting i efteråret i øvrigt af Jens Madtzens bror Anders Madtzen. Sagen var dog langt fra slut, idet Peter Børting nu krævede at få renter af kapitalen, fordi den ikke var tilbagebetalt til tiden. Jens Madtzen nægtede og Peter Børting sagsøgte september 1663 Jens Madtzen ved bytinget i Nyborg. Sagen sluttede først den 30. juni 1668, da Højesteret stadfæstede en landstingsdom, der pålagde Jens Madtzen at betale renter af de lånte penge. Borgmesteren blev også dømt til at betale sagens omkostninger med 50 rigsdaler. Det så dog ikke ud til, at Jens Madtzen agtede at efterkomme højesteretsdommen, og ud på efteråret 1668 indsendte Peter Børting et bønskrift til kongen og bad om hjælp til at få dommen udført. Resultatet blev en kongelig befaling til stiftamtmanden om at advare borgmesteren og sørge for, at han uden ophold så hurtigt som muligt opfyldte Peter Børtings krav, ellers ville beløbet blive indkrævet med fogdens hjælp. Hermed sluttede sagen, og formentlig har Jens Madtzen derefter betalt 16\n17 Korsbrødregården pengene. Læs mere om sagens forløb i Åge Fasmer Blombergs artikel - "Sagen mellem borgmester Jens Madtzen Rosenberg, Odense og Peter Børting" (publiceret i Fynske årbøger 1979). Jens Madtzen var en holden mand, der ud over flere huse og gårde i Nyborg (og senere i Odense) ejede meget bøndergods. Allerede før svenskekrigene havde Jens Madtzen som ridefoged på Nyborg Slot til kongen betalt landgilde og skatter for bønder, der ikke var i stand til selv at betale. Jens Madtzen krævede gode renter af sine lån til bønderne - og når de så ikke kunne betale deres gæld til Jens Madtzen, måtte bønderne overlade ham deres jord og ejendomme. Et eksempel omtales i Personalhistorisk Tidsskrift 1881 "Kaptajn Claus v. Rønnov til Holmdrupgaard" af S. Jørgensen. Det handler om en tvillinggård i landsbyen Holmdrup i Skaarup Sogn ved Svendborg. Gården, der ejedes af to mænd - far og søn -, blev 1661 beskrevet som øde og næsten nedbrudt, og der var til gården ingen oldenskov. Før krigen var mændene blevet skyldige til Jens Madsen Rosenberg, ridefoged på Nyborg Slot, for landgilde og skatter, han havde betalt for dem, 72 slettedaler 8 skilling. Renten heraf fra 12. februar 1657 til den 23. august 1661 beregnede han til 20 daler 1 mark. Derefter havde mændene betalt ham 6 stykker ungkvæg, som han anslog til 20 slettedaler Derefter var gælden stadig 72 sldr. 8 sk. Bønderne anerkendte gælden, men erklærede, at de ikke havde andet at betale med end deres ejendomsgård. Der blev derefter 17\n18 "udmeldt" vurderingsmænd, der 30. august 1661 satte gården med dens tilliggende til en værdi af 70 sldr. Gården blev derefter tilkendt rådmand Jens Madsen for dennes fordring. Risinge nævnes første gang i 1526, men først 7. marts 1661 hører vi nærmere om den lille landsby, idet kronen på dette tidspunkt afhændede en del ryttergods i Flødstrup Sogn, deriblandt to gårde i Risinge, til borgmester Jens Madtzen i Nyborg, der ifølge matriklen 1662 ejede 7 gårde i Flødstrup Sogn. Oprindelig bestod Risinge af 4 gårde, men efter svenskekrigene var egnene meget affolkede og gårdene blev slået sammen. Matriklen 1664 nævner Risinge som hovedgård, men først i 1730 fik Hugo Praëm anerkendelse derpå. Jens Madtzen ejede Risinge til sin død i 1682, og i 1689 solgte Jens Madtzens arvinger gården til svigersønnen Thomas Købke. Risinge forblev i slægtens eje indtil juli 1664 fik Jens Madtzen kongelig befaling om at afstå en fiskedam i Borgeskovsmark og 3 Ørter [4½ tdr.] sædeland, som havde været bevilget ham. Som erstatning fik han 3 agre i slottets marker. Grunden hertil var, at da Jens Madtzen første gang "lod drage i dammen", og der blev fisket med et stort våd både på langs og på tværs, fik man kun en skalle, nogle små karusser, nogle få små karper så store som karusser, 14 små aborrer "ungefær fingerstore og en liden suder, i alt ikke flere end som kom i en liden mælkebøtte så stor som mælkepigerne bærer på deres hoveder". Jens Madtzen beskyldte Claus Rasch for at have affisket dammen, da de kurfyrstelige personer var på besøg. Sagen var vistnok indledning til den langvarige kompetancestrid med præsident Claus Rasch, striden strakte sig over de følgende to år. Jens Madsen med hustru og børn Straks efter at Klaus Rasch 1664 var beskikket til præsident i Nyborg, opstod et spændt forhold mellem ham og Jens Madtzen, hvem præsidenten 15. oktober s. a. under et magistratsmøde gav en 18\n19 "venlig erindring" om fremtidig at holde inde med "en heel Hob pikeret Diskours", som borgmesteren, næsten i hver magistratsforsamling siden præsidenten tiltrådte sit embede, havde udgydet, menigheden til hel ringe opbyggelse". Men hertil svarede Jens Madtzen, at han ikke mente, at præsidenten eller nogen anden kunne sige, at han med mange ords udgydelser havde sagt andet, end hvad var ret og rimeligt, hvilket han formodede måtte være ham tilladt "som uværdig borgmester i Kollegiet", hvor han ikke skulle undlade at bevise præsidenten tilbørlig respekt. Men han formodede, at præsidenten heller ikke ville gribe ind i hans autoritet og myndighed, men tillade ham at tale og foregive, "hvad han tilligemed Præsidenten og hans Medkollegaer eragtede kristeligt og forsvarligt at paastaae med Hensyn til Politiet og Justitsen". Der måtte et kongebrev og en kommission til, før denne strid kunne afsluttes med, at en anke fra Jens Madtzen blev godkendt, så justits- og politivæsenet fik en god ordning. Forholdet blev aldrig godt mellem de to mænd. (Kilde til ovenstående to afsnit: F.E. Crones håndskrevne byhistorie fra 1887) blev Jens Madtzen Rosenberg beskikket til borgmester i Odense. Det var højst usædvanligt, at en mand kunne blive udnævnt til borgmester uden i forvejen at have været borger eller rådmand i byen. Jens Madtzens kvalifikationer var ubestridelige, men som det antydes i en injuriesag i 1663, som han anlagde mod sin medborgmesters hustru, har Jens Madtzens forhold til medborgmesteren, Lambert Jensen, ikke været godt. Værre blev det, da Claus Rasch blev præsident. P. Muncs formodning om, at præsidenttitlen ikke havde noget reelt indhold, men blot blev tillagt førsteborgmesteren for at styrke rådets anseelse, er efter Svend Larsens opfattelse ikke holdbar. De to borgmestre i Nyborg fortsatte begge, og Claus Rasch lagde ikke skjul på, at han mente sig i besiddelse af en overordnet stilling i forhold til det øvrige bystyre. "Den strid, der opstod mellem Jens Madsen og Claus Rasch, forenet med de forvirrede økonomiske forhold i Odense, der krævede en dygtig borgmester, kan være baggrunden for Jens Madsens udnævnelse... Vist er det, at han efter at være flyttet til Odense solgte sine ejendomme i Nyborg og oparbejdede en handel i Odense, der må have fået et vist omfang, bl.a. havde han skib sammen med Hiere Jespersen, og han kunne supplere sine indtægter ikke blot ved forskellige tiender, han havde i fæste, men også derved, at han fra var stiftsskriver" (Svend Larsen: Studier over det fynske Rådsaristokrati i det 17de Århundrede). Jens Madtzen forblev borgmester i Odense indtil sin død i Jens blev gift med Pernille Ottesdatter Langemach, datter af Otto Langemach og Helwig, i Pernille blev født omkring 1623, døde den 29. juli 1681 i Odense i en alder af ca. 58 år og blev begravet den 9. august 1681 i Sct. Knuds Kirke i Odense. Biskop Jens Bircherod skrev i sin dagbog: " Juli. Om Aftenen Kl. 6 døde i Odense Panelle Otthesdatter, Borgemester Jens Madsen Rosenbergs Hustrue, anno Conjugii 37" "9. August. Ledsagede jeg voris Nabokonis Sal. Pernille Jens Madsens Liig til sit Hvilested i St. Knuds Kirke. M. Lodvig Stoud lagde i Liigprædiken megen Roes paa hende, dend hun og for sin Gudfrygtigheds, Dyds og Ærbarheds Skyld visseligen fortiente". 19\n20 Forpagterkontrakt anno Af Knud Precht I forbindelse med min slægtsforskning, har jeg under beskrivelsen af min tip-oldeforældres liv og levned, medtaget et par kontrakter som de har indgået med, gården Nørgaard i Sindal, Hjørring Amt og godset Møllerup på Djursland. Jeg har tidligere i Slægten, Juli 2005, bragt et afsnit af kontrakten fra Møllerup, der specifikt omhandlede de ansattes levevilkår, idet folkeholdets logi og kost var indeholdt i mejeriforpagterens kontrakt. I denne artikel vil jeg holde mig til kontrakten med Nørgaard. Forhistorien. Min tip-oldefar Johan Heinrich Carl Precht var som 25 årig kommet fra Holsten til Gammel Wraa Hovedgård, senere til Baggesvogn i Vendsyssel, begge steder som mejeriforpagter. I tiden på Baggesvogn møder han enken Christine Elisabeth Christiane Aude, der tjente på Nørgaard. Carl og Christine bliver gift i Sindal Gamle Kirke 1853 og bliver ansat som mejeriforpagtere på Nørgård, med nedenstående kontrakt. Kontrakten var bevaret på Sindals Lokalarkiv i afskrift (1947 retskrivning) men har dog bibeholdt lidt af det gamle sprog og tegnsætning. Forpagtningskontrakt. Jeg underskrevne Ole Christensen i Nørgaard i Sindal by og sogn, bortforpagter herved til mejeribestyrer Precht af Baggesvogn, mejeriet ved berørte min iboede gård, for et tidsrum af tre år, fra 1 maj næstkommende, med følgende konditioner. 1. Forpagteren overlades således fra berørte tid, beboelses-værelser i våningshuset [stuehuset], nemlig den nordre del fra vestre ende, med undtagelse af 4 fag [1 fag = cm, afstanden mellem lodrette stolper i bindingsværk] hvilke lejlighed skal bestå af, sovekammer, erlagt på 2 fag, dernæst dagligstue på 3 fag, folkestue på 3 fag, og tillige anlægges spisekammer, det øvrige rum til køkken og bryggers, samt den hele lejlighed af mælkerum, med den nu der værende lille dagligstue, ved siden af køkkenet, lige med de 4 hele østlige fag i våningshuset, og hvilke ligeledes overlades forpagteren, indrettes til mælkestue, og således, at gulvet nedsænkes, eller fordybes 1½ alen, [1 alen 62,77 cm] regnet fra grundstenens øverste flade. Hvilke samtlige lejligheder ejeren indretter og istandsætter, inden forpagtningens begyndelse. I Køkkenet anbringes den i ejerens nuværende køkken opsatte komfurer, og i dagligstuen en passende vindue, de flere kakkelovne, som behøves, bliver det forpagterens sag at anskaffe og opsætte. Tredje-delen af loftsrummet over våningshuset, regnes fra østre ende, og hvor ejeren ligeledes indretter pigekammer og sovekammer. Tredje-delen af haven sønden for gården, til køkkenurter. Og de 16 stk, siger seksten stk mejeri-køer, alle forsvarlige og gode, således som disse forefindes ved Nørgaard. Forefindes i øvrigt her, ved forpagtningens tiltrædelse nogle overløbere [ikke 20


Udbudsbeskrivelser for byggematerialer til offentlige udbud Cookie Settings\n1: Glasshouse Data Management System\n2: BIM-Modelle und 2D-Unterlagen\n3: Texte für öffentliche Ausschreibungen\n3: Iværksæt en føring ved udbuddet\nEr I sikret, når byggeprojektet overleveres fra arkitekt/ingeniør til entreprenør?\nMed udbudsbeskrivelser tager udbudsmaterialet og entreprenørens tilbudsberegning udgangspunkt i jeres produkt.\nUdbudsbeskrivelser er især vigtige ved offentlige udbud.\nTag føring når byggeprojektet udbydes\nUdbudsbeskrivelser gør unikke egenskaber ved jeres byggematerialer til en del af byggesagens udbudsmateriale. Derfor bliver det vanskeligere at udskifte jeres produkt med konkurrerende byggematerialer, som ellers kunne have overholdt udbudsmaterialets krav.\nUmiddelbart kan udbudsbeskrivelser virke som simple dokumenter, men der er både branchestandarder og lovgivning, som de skal overholde for at være brugbare. Det rejser en række spørgsmål;\nHvilke produktdata og -egenskaber er relevante?\nSkal det være produktspecifikke eller produktneutrale tekster?\nHvad er B1.000-strukturen, og hvilke krav stiller den?\nHvad må man skrive, når det er offentlige udbud?\nHos 3dbyggeri danmark er vi eksperter i at udarbejde udbudsbeskrivelser efter B1.000-strukturen i overensstemmelse med lovgivningen for offentlige udbud.\n- Udvikling af nye\n- Opdatering af eksisterende\n- Produktspecifikke og produktneutrale\n- Efter B1.000-strukturen\n- Brugerdefinerede udbudsbeskrivelser til download på jeres website\n- Se Glasshouse Data Management System\nHurtig viden om udbudsbeskrivelser\nHvad er udbudsbeskrivelser?\nUdbudsbeskrivelsen er en teknisk beskrivelse af produktegenskaber og -specifikationer, der indgår i byggesagens udbudsmateriale som en specifikation af, hvad entreprenøren skal basere sit tilbud på.\nDette er særligt relevant for udbud, hvor specifikke produkter ikke må nævnes - eksempelvis i offentlige udbud.\nProdukt-specifik eller produkt-neutral udbudsbeskrivelse?\nDer findes grundlæggende to typer af udbudsbeskrivelser som bruges til forskellige udbudstyper:\nProduktspecifikke udbudsbeskrivelser til private udbud\nProduktneutrale udbudsbeskrivelser (også kaldt generiske udbudsbeskrivelser) til offentlige udbud\nEn produktspecifik udbudsbeskrivelse kan ikke bruges i et offentligt udbud, men en produktneutral udbudsbeskrivelse kan bruges i et privat udbud - men vil ikke give samme styrke som en produktspecifik udbudsbeskrivelse.\nFor at skabe struktur og konsistens i byggebranchens udbudsmateriale har brancheorganisationen bips (nu Molio) udviklet et beskrivelsesværktøj, der fungerer som en de facto standard for strukturering af udbudsbeskrivelser.\nDerfor bruges betegnelsen Bips-beskrivelser i nogle sammenhænge. Seneste udgave af beskrivelsesværktøjet kaldes B1.000.\nUdbudsbeskrivelser er også kendt som:\nUdbudstekster, Bips-beskrivelser, beskrivelser, beskrivelsestekster, specifikationstekster, specifikationsark, bygningsdelsbeskrivelser, generiske beskrivelser og generiske tekster\nIværksæt i byggesagens faser\nNysgerrig på jeres muligheder?\n88 80 73 80\n"Et pålideligt og dynamisk firma med fair og transparente priser"\n"Jeg kan ikke komme med nogle negative ord! ... problemløst samarbejde - og flinke medarbejdere"\n"3dbyggeri danmark er gode til at guide os til de mulige løsninger - det er rart at kunne læne sig op af"\n1434 København K (Copenhagen)\nService- og konsulentydelser\nGlasshouse, Glasshouse Data Management System og relaterede ydelser\nConsultancy work and services\nGlasshouse, Glasshouse Data Management System and related services\n2019 © 3dbyggeri danmark ApS


Libyen – Verdenshistorien Libyen – Verdenshistorien\nLibyen er et land i Nordafrika. Det ligger med middelhavskysten i nord, og grænser mod Egypten i øst, Sudan i sydøst, Tchad og Niger i syd, og Algeriet og Tunesien i vest. Libyen er med sine 1,8 millioner km² Afrikas fjerdestørste land målt i areal, og det 16. største i verden. Af Libyens 5,7 millioner indbyggere bor 1,7 millioner i hovedstaden Tripoli. Landet er traditionelt inddelt i Tripolitanien, Fezzan og Cyrenaika.\nLibyen er siden 1969 blevet ledet af Muammar al-Gaddafi, hvis udenrigspolitik ofte har bragt ham i konflikt med den vestlige verden og andre afrikanske landes regeringer. Libyen har imidlertid opgivet sit atomvåbenprogram i 2003, og Libyens relationer til omverdenen er for tiden mindre betændt.\nLibyens flag er det eneste nationalflag i verden med kun én farve og uden nogen form for mønster, symboler eller andre detaljer.\nArkæologiske fund tyder på, at sletterne langs Libyens kyst var beboet så tidligt som det 8. årtusinde f.Kr. af et neolitisk folk, som både etablerede husdyrhold af kvæg og drev agerbrug. Det område, som i dag er kendt som Libyen, har været underlagt en række forskellige folkegrupper. Både fønikerne, karthagerne, grækerne, romerne, vandalerne og byzantinerne har hersket over hele eller dele af området. Bortset fra ruiner i Kyrene, Leptis Magna og Sabratha, efterladt af henholdsvis grækerne og romerne, er der få spor af disse antikke kulturer.\nFønikerne var de første til at etablere handelsstationer i Libyen, da handelsrejsende fra Tyr (i dagens Libanon) udviklede handelsforbindelser med berbiske stammer og lavede aftaler med dem for at sikre sig deres samarbejde ved udvindingen af råvarer.\nDen klart mest udbredte religion i Libyen er islam, og hele 97 % af befolkningen tilhører denne. De allerfleste libyske muslimer er sunnimuslimer, og sunni-islam er blevet både en åndelig vejleder for hver enkelt, og en hjørnesten for regeringens politik. En minoritet af muslimerne i landet (mellem 5 og 10 %) hører til ibadismen (en gren af kharijitismen), og så og sige alle disse bor i Jebel Nefusa og i Zuwarah.\nEn spændende hjemmeside med billeder fra hulemalerier i den libyske ørken, der kan dateres tilbage til 30,000 f.kr. kan ses her.\no. 140 mio år siden – Arkenu kraterne er et par eroderede nedslagskratere i Libyen. De er 10 km og 6.8 km i diameter. Kraterne tænkes at være sket på samme tid som et dobbelt nedslag for mindre end 140 millioner år siden (Jurassic eller yngre). Begge er synlige på overfladen.\no. 1100 FVT – Ruinbyen Leptis Magna (eller Lepcis Magna; arabisk Lebda) ligger ca. 120 km øst for Tripoli i dagens Libyen. Byen blev antageligt grundlagt af fønikerne, og fik en betydeligere rolle efter at Karthago blev en magtfaktor i Middelhavsområdet i 300-tallet FVT. Byen mistede sin betydning i 200-tallet, da handelen aftog under en økonomisk nedgangstid. Ved midten af 300-tallet var store dele af byen forladt, og i 439 havnede byen og det øvrige Tripolitanienområde i vandalernes magt, og bymurene blev revet ned på kejser Geiseriks ordre. I 523 blev byen yderligere ødelagt af berberne, før den byzantinske kejser Belisar tog kontrol over området ti år senere. I ca. 120 var byen en beskeden byzantinsk provinshovedstad, før den blev forladt omkring 650.\n1075 – 715 FVT – 3. mellemliggende periode:\nInversion fra Libyen. Hovedstaden flytter rundt mellem Tanis, Libyen, Nubien og Theben.\n630 FVT – Grækerne erobrede det østlige Libyen da, ifølge traditionen, emigranter fra den overbefolkede ø Thera blev beordret af oraklet i Delfi at finde sig et nyt hjem i Nordafrika. I 631 FVT grundlagde de byen Kyrene. Før der var gået 200 år havde yderligere fire vigtige græske byer blevet etableret i området: Barka (Al Marj), Euhesperides (senere kendt som Berenike, i dag Benghazi), Teuchira (senere Arsinoe, i dag Tukrah) og Apollonia (Susah), som var Kyrenes havneby. Sammen med Kyrene blev de kendt som Pentapolis (De fem byer).\no. 500-tallet FVT – I løbet af det 5. århundrede f.Kr. havde Karthago, den største af de fønikiske kolonier, udvidet sit hegemoni over store dele af Nordafrika, hvorfra punerne fremstod som en egen civilisation. Puniske bosætninger langs kysten af Libyen inkluderede Oea (Tripoli), Libda (Leptis Magna) og Sabratha. Alle disse var i et område som senere blev kaldt Tripolis, eller “De tre byer”. Libyens nuværende hovedstad Tripoli har fået sit navn efter dette område.\no. 300-tallet FVT – Romerne forenede regionerne i Libyen, og i mere end 400 år var Tripolitanien og Cyrenaika velstående romerske provinser. Romerske ruiner, som de man finder i Leptis Magna, vidner om en levende region, hvor folkerige byer og også befolkningen i mindre byer kunne nyde bylivets bekvemmeligheder. Handelsmænd og håndværkere fra mange dele af den romerske verden etablerede sig i Nordafrika, men byerne i Tripolitanien beholdte sine puniske karaktertræk, og Cyrenaika sit græske.\no. 120 – Africa var en romersk provins som omtrent omfattede det nuværende Tunesien, samt dele af Libyens middelhavskyst. Araberne kaldte senere det samme område for Ifriqiya. Africa terra (afrikanernes land) var oprindeligt (fra omkring 3. årh. f.v.t.) romernes navn på området omkring Karthago i Nordafrika, og blev først i kejsertiden brugt som navn på hele det afrikanske kontinent.\no. 700 – Under kalif Uthmans regeringstid erobrede araberne, ledet af general Abdullah ibn Saad, Libyen. De følgende århundreder tog en stor del af befolkningen i Libyen Islam til sig, også det arabiske sprog og kulturen.\n1500-tallet – Osmansketyrkere erobrede landet i midten af århundredet, og de tre provinser, eller Wilayaerne, Tripolitanien, Fezzan og Cyrenaika (som sammen udgør Libyen), forblev en del af Det osmanske rige, med undtagelse af en periode med selvstyre under Karamanlidynastiet (eng. wiki).\n1902 – Fransk-italiensk aftale: Italien anerkender Frankrigs ret til Marokko og Frankrig Italiens til Tripolis (Libyen).\n1941 – Byen Ajdabiya er nok bedst kendt under navnet El Agheila. Byen er en kystby i bunden af Sidrabugten. Under 2. Verdenskrig var byen ramme om en række slag iØrkenkrigen. I februar 1941 blev den erobret af britiske tropper efter deres nedkæmpelse af den 10. italienske Arme i Operation Compass. De britiske styrker gjorde holdt her, mens hovedparten af den britiske styrke blev sendt til Grækenland for at kæmpe mod aksemagterne under Invasionen af Grækenland. Det gav det tyske Afrikakorps under Erwin Rommel tid til at ankomme og iværksætte en offensiv, hvor El Agheila blev generobret i marts og som fortsatte hele vejen til Tobruk og videre til den ægyptiske grænse. Rommel udbyggede forsvaret af byen og brugte den som base for sine operationer under Belejringen af Tobruk. Efter at være blevet drevet tilbage fra Tobruk i Operation Crusader i december 1941 faldt Afrikakorpset tilbage til El Agheila, hvor de stoppede tilbagetrækningen og standsede den britiske fremrykning.\n1942 – I januar måned startede Rommel en ny offensiv ved El Agheila, som igen drev briterne tilbage til Tobruk, som denne gang blev erobret, og videre langt ind i Ægypten inden fremstødet blev stoppet i det Første slag om el-Alamein i juli\n1942 – Rommel blev afgørende slået i det Andet slag om el-Alamein i november, og aksemagterne opgav El Agheila for sidste gang i slutningen af december 1942.\n1949 – Den 21. november antog FN’s generalforsamling en resolution som fastslog at Libyen skulle blive uafhængig før 1. januar 1952.\n1959 – Opdagelsen af betydelige oliereserver, og de følgende indtægter fra salg af olie gjorde at Libyen gik fra at være en af verdens fattigste nationer til at blive en meget velstående stat.\n1969 – 1. september. Oberst Muammar Abu Minyar al-Gaddafi vælter kong Idris I´s styre i Libyen. Dette blev Libyens nationaldag. Gaddafi, som udråbte Libyen som den nye libyske arabiske republik, bliver fortsat betegnet som “Broderlig Leder og Guide for Revolutionen” i officielle udtalelser og presse.\n1978 – 1987 – Konflikten mellem Libyen og Tchad var en tilstand med sporadisk krigførelse som varede omkring ni år. Fire gange disse år blev der foretaget interventioner fra Libysk side. Den oprindelige hensigt til Gaddafis indblanding i Tchad, var hans ambitioner om at besætte Aouzoustriben, den nordligste del mod Tchad, som grænser mod Libyen, med begrundelse i en uratifiseret aftale fra kolonitiden\n1980’erne – Libyen distancerede sig gradvis fra vesten, og blev beskyldt for at stå bag stats-støttet terrorisme i stor skala.\n1984 – Det norske fragtskib Germa Lionel blev taget i arrest i Libyen. Skibet, som havde et mandskab på 14 norske sømænd, blev holdt under streng bevogtning i havneområdet i 67 dage. Sømændene som arbejdede om bord på skibet, var beskyldt for spionage, og måtte ikke forlade skibet. Sømændene blev bevogtet af bevæbnede vagter, som sommetider var stærkt spirituspåvirket. Flere af mandskabet blev taget ind til afhøring, og også udsat for tortur. Matros Bjørn Pedersen blev tortureret til døde, overstyrmann Bjørn Ivar Johansen blev stærkt mishandlet, mens Arnold Kiil blev fængslet.\n1987 – Efter at Libyen blev drevet ud af området, har landene normaliseret forholdet sig imellem, og konflikten om Aouzoustriben blev endelig afgjort af Den internationale domstol i Haag 3. februar 1994.\n1988 – Tidligt på aftenen den 21. december lettede Pan Am 103 fra Heathrow lufthavn for at flyve over Atlanterhavet til New York. Flyet var på vingerne klokken 18.25. 38 minutter senere eksploderede det over den skotske by Lockerbie. Eksplosionen var så kraftig, at cockpittet blev revet af i et hug. Lufttrykket 10.000 meter over jordens overflade fik passagerernes lunger til at udvide sig, og de mistede bevidstheden. Nogle overlevede til de ramte jorden. Stykker af flyet og passagerernes kroppe faldt mod marker, hustage og baghaver. Flyets næse landede næsten intakt på en mark seks kilometer uden for byen. 270 mennesker døde. 11 på landjorden og alle 259, der var ombord på flyet. 13 år skulle der derefter gå, før den tidligere libyske efterretningsofficerAbdelbaset Ali Mohmed al-Megrahi blev dømt for massemordet i Lockerbie. Endelig var sagen afsluttet. Læs resten af artiklen fra Information.dk.\n1991 – Der blev rejst tiltale mod to libyske efterretningsagenter i USA og Skotland for deres roller i bombningen af Pan Am flight 103. Seks andre libyere blev stillet for retten in absentia for bombningen af UTA Flight 772. FN’s sikkerhedsråd krævede at Libyen skulle udlevere de mistænkte, samarbejde i efterforskningen af flybombningerne, betale erstatning til ofrenes familier og standse al støtte til terrorisme. Libyen afviste at give et svar på kravene førte til Resolution 748 blev vedtaget, noget som betydende sanktioner mod landet oprettet med det formål at fremtvinge et svar fra Libyen. Libyens fortsatte modstand førte til yderligere FN-sanktioner i november 1993.\n1999 – Fem bulgarske sygeplejere og en palæstinensisk læge blev tiltalt for med forsæt at have smittet 426 libyske børn med HIV ved et børnesygehus i Benghazi, som en del af et påstået komplot fra vest for at destabilisere regimet. I begyndelsen var 23 bulgarere og flere libyske sygehusansatte tiltalt, men efterforskningen begrænsede antallet til fem sygeplejere, to læger, en bulgarsk og en palæstinensisk, og flere libyske sygehusansatte.\n2002 – I november kom det frem fra den franske efterretningstjeneste, at den britiske efterretningstjeneste betalte en al-Qaeda celle i Libyen for at myrde Gadaffi i 1996 og det lykkedes dem at få sat en kæp i hjulet, da Osama Bin Laden skulle for retten… Læs mere her (på engelsk).\n2003 – Mere end et årti efter at sanktionerne mod Libyen blev indledt, ændrede Libyen politisk kurs med henblik på den vestlige verden, med en åben intention om et bedre forhold mellem Libyen og vesten. Den libyske regering offentligjorde sin beslutning om at opgive sit program for fremstilling af masseødelæggelsesvåben, og at udbetale næsten tre milliarder amerikanske dollars i erstatning til familierne af ofrene for flybombningerne i slutningen af 1980’erne. Beslutningen blev ønsket velkommen af mange vestlige lande, og blev set på som et vigtigt skridt i retning af at Libyen igen kunne blive en del af det internationale samfund. Siden 2003 har landet arbejdet i retning af et normaliseret forhold til EU-landene og USA, og står også bag udtrykket “Libyen-modellen”, som er ment som et eksempel på hvad som kan opnås ved forhandlinger hellere end brug af magt, når der bliver vist vilje til det fra begge sider.\n2005 – Freedom House rankede de politiske rettigheder og borgerrettigheder i Libyen til 7 på en skala fra en til 7, hvor 7 er mindst fri, noget som gav nationen ratingen “ikke fri”.\n2006 – 29. januar. I protest mod Muhammed tegningerne lukker Libyen sin ambassade i Danmark. I Mellemøsten sættes for første gang ild til Dannebrog af vrede muslimer. Alle danskere, nordmænd og svenskere opfordres til at forlade Gaza inden for 72 timer.\n2006 – 18. februar. Mindst ni mennesker blev dræbt og 55 såret fredag under uroligheder i Libyen i forbindelse med protester over Muhammedtegningerne. Læs mereher.\n2006 – 15. maj. USA’s udenrigsdepartement offentliggjorde at det ville genoptage sine fulde diplomatiske forbindelser med Libyen eftersom landet afsluttede sit våbenprogram. Udenrigsdepartementet fjernede også Libyen fra sin liste over stater som støtter terrorisme, hvor Libyen havde været i 27 år.\nPrevious Article← Egypten\nNext ArticleMarokko →


Hotel Horizon i Montegranaro til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 10 ejendomme i Montegranaro.\nStrada Statale Veregrense angolo Via Monte Amiata, Montegranaro, Montegranaro, Italien, 63014 - Se på kort\n"Sauna and pool with warm water and massage area. Staff. Gr..."\nMere om Hotel Horizon\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Hotel Horizon et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Montegranaro. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHotel Horizon tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som reception åben hele døgnet, handicapfaciliteter, roomservice, arbejdscenter, familieværelse.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, opvarmning, skrivebord, minibar, telefon. Hotellet tilbyder mange unikke fritidsaktiviteter, som boblebad, fitnesscenter, sauna, udendørs pool, indendørs pool. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Hotel Horizon det kloge valg for rejsende til Montegranaro.\nAlle slags rejsende (426) Par (266) Rejsende alene (69) Familie med små børn (49) Familie med store børn (8) Gruppe (34)\nHarjeet fra Singapore


lastbilnyhederne.dk » Trucken kan medbringer 100 procent bæredygtig energi\nTrucken kan medbringer 100 procent bæredygtig energi\nFredag 12. marts 2021 kl: 13:59\nVirksomheden SAWO, der blandt andet opbygger lastbiler med kraner og hejs, leverer også medbringertrucks. På det områder oplyser Sawo, at producenten af Moffett-trucks har lanceret verdens første elektriske medbringertruck med lithium/ion-batterier med træk på alle hjul\nDen nye Moffett eSerie, der i øjeblikket fås i fire E4 NX-modeller, hvor der tilføjes flere efterhånden, kører emissionsfrit, behageligt og mere sikker for operatøren, da den næsten er lydløs og har færre og mindre vibrationer end en dieseldrevet truck. Den lave støj betyder, at den kan betjenes uden ørepropper, så føreren både kan se og høre fare. Det kan også betjenes om natten og levere godset ind i lagerhaller.\nInde i chassiset på en Moffett M4 har HIAB konstrueret en m\nDen nye elektriske medbringertruck, der får energien fra lithium/ion-batterier, har nye håndtag og nyt HMI-display (Human Machine Interface), der viser batterikapacitet, maskinens ydeevne og serviceoplysninger. Moffett-trucken kan oplades fra en almindelig stikkontakt eller fra et 30A-stik for hurtigere opladning samt af lastbilen under køreturen mellem leveringerne.\nSawo fremfører, at de samlede ejertidsomkostninger er lavere ved den elektriske model end ved den tilsvarende dieselmodel, da dener konstrueret med færre bevægelige dele, hvilket reducerer servicetiden og -omkostningerne.\nMoffett eSerie er det nærliggende valg for kunder, der har brug for at komme ind i områder, hvor der er krav til udslip og støj.\nMoffett eSerie har en indbygget forbindelse, så ejere kan få adgang til Hiab's HiConnectTM. HiConnect overvåger over 100 maskinparametre. Nogle vises på HMI, mens hele spektret af data er tilgængeligt fra HiConnect-webportalen. Parametre spænder fra batterikapacitet til leveringsrute og -tid, førersikkerhed og servicemeddelelser.


A863S Bosch Aerotwin Vinduesvisker / Viskerblade sæt 65+45cm, passer til Audi A3 & flere WV modeller er en af mange varer her på shoppen og findes i den eftertragtede varegruppe Bosch Vinduesvisker / Viskeblade & Bagrudeviskere. Det er ren luksus at få hele 365 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge A863S Bosch Aerotwin Vinduesvisker / Viskerblade sæt 65+45cm, passer til Audi A3 & flere WV modeller. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber A863S Bosch Aerotwin Vinduesvisker / Viskerblade sæt 65+45cm, passer til Audi A3 & flere WV modeller fra den meget brugte forhandler KN-Auto.dk, som er den foretrukne shop blandt online shoppere. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg er der helt sikkert noget for dig, og der er det oplagte valg A863S Bosch Aerotwin Vinduesvisker / Viskerblade sæt 65+45cm, passer til Audi A3 & flere WV modeller. Når du handler online sparer du penge- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nDet er faktisk hver gang, når du shopper rundt online, er du sikret lidt bedre rettigheder, end hvis du handler i en fysisk butik. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. når produkterne er købt online, og du kan finde webshops der giver mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, på tværs af forskellige webshops. Din sammenligning kan du rent faktisk lave fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Du kan også springe en lang kø ved kassen over så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.


Jeg har oppustet mave hele tiden\nJeg har altid været en spinkel pige og er det stadig væk, men her på det sidste har jeg haft meget oppustet mave. Det er hele dagen, også selvom det er flere timer siden, jeg sidst har spist noget. Det er rigtig træls, og jeg føler mig altså ikke specielt køn. Jeg har lavet mavebøjninger hver morgen og, når jeg husker det, også om eftermiddagen, når jeg kommer hjem. Jeg ser faktisk lidt gravid ud, og jeg kan ikke bruge særlig meget af mit tøj, fordi det helst skal pose lidt, så man ikke ser, at min mave er så stor. Har du et bud på, hvad det kan være, og nogle tips til at få det væk igen?\nOppustet mave skyldes luft i tarmene. Jeg vil give dig nogle tips til, hvordan du undgår dette.\nFor få fibre og for lidt fysisk aktivitet kan føre til forstoppelse. Sørg derfor for at spise rigeligt med frugt, grøntsager, nødder og fuldkornsprodukter. Drik derudover seks-otte glas væske om dagen og forsøg at være fysisk aktiv. Udeluk hvedeallergi eller lactoseintolerans. Spis ikke for hurtigt. Når man spiser for hurtigt og ikke tygger maden godt nok, kan man komme til at sluge luft, hvilket fører til oppustethed. Et måltid bør vare mindst 30 minutter. Undersøgelser har desuden vist, at hvis man spiser langsomt, kan man også ende med at spise mindre.\nHold igen med kulsyreholdige drikkevarer. Brusen i kulsyreholdige drikkevarer kan få luft til at blive fanget i maven. Drik i stedet vand med citron, lime eller agurk eller prøv pebermynte-te, som kan være med til at formindske oppustetheden. Hold igen med tyggegummi. At tygge tyggegummi kan føre til, at man sluger luft og dermed får oppustet mave. Pas også på sukkerfrie produkter. Eksperter anbefaler, at man ikke får mere end to-tre portioner af kunstigt sødede madvarer eller drikkevarer om dagen.


V og DF har ikke bortdømt fattigdomsgrænsen - endnu - Altinget - Alt om politik: altinget.dk\nV og DF har ikke bortdømt fattigdomsgrænsen - endnu\nKasper Frandsen | 12. juni 2015 kl. 7:07 | Print\nIfølge regeringens fattigdomsgrænse blev antallet af fattige fordoblet i Danmark gennem i 00'erne. Nu overvejer de borgerlige partier at skrotte fattigdomsgrænsen. (Foto: Colourbox)\nFATTIGDOM: Alle blå partier kritiserer regeringens fattigdomsgrænse i hårde vendinger. Alligevel kalder V og DF det et åbent spørgsmål, om økonomisk fattigdom fortsat skal måles i Danmark. Meget bekvemt, lyder det fra S.\nDe er fuldstændige enige i blå blok: At bruge kroner og øre som eneste parametre til at måle fattigdommen i Danmark er helt skævt.\nAlligevel kan Venstre og Dansk Folkeparti ikke melde klart ud, om den nuværende regerings fattigdomsgrænse fortsætter, hvis magten tipper tilbage til blå blok efter valget den 18. juni.\n”Det har vi ikke besluttet endnu. Men jeg mener stadig ikke, at en fattigdomsgrænse rykker situationen for mennesker, der har det svært. Derfor kan jeg ikke umiddelbart se, det fantastiske i at beholde den,” siger Venstres socialordfører, Karen Ellemann.\nHun kalder det et åbent spørgsmål, om Venstre vil fortsætte med fattigdomsgrænsen eller ej efter valget. Også Dansk Folkepartis socialordfører, Karin Nødgaard, afviser at melde grænsen inde eller ude endnu:\nDet er et enormt bekvemt standpunkt, hvis man bare fjerner de tal, der dokumenterer fattigdommen i Danmark.\nFlere end 13.000 søger julehjælp\nEL: Regeringens politik øger fattigdom\nBerlau: Brug fattigdomsgrænsen seriøst\nFire ud af ti danskere: Ingen fattigdom i Danmark\n"Skæv fattigdomsdebat giver den sociale svinehund frit løb"\n”Det må vi tage en politisk drøftelse om, hvis vi bliver støtteparti for en ny regering. Men jeg har svært ved at se, hvad jeg kan bruge en fattigdomsgrænse til. Der er selvfølgelig folk med sociale problemer, og de skal hjælpes,” siger hun.\nDen holdning bakkes op af De Konservatives socialordfører, Tom Behnke, der dog er helt klar i mælet: Fattigdomsgrænsen skal droppes øjeblikkeligt, hvis magten skifter igen.\nKort efter valget i september nedsatte den daværende SRSF-regering en ekspertgruppe, der skulle komme med anbefalinger til en dansk fattigdomsgrænse.\nLA: 40.000 fattige er ikke mange\nRegeringen tog anbefalingerne til sig og kategoriserede en fattig i Danmark som en person, der har en formue under 100.000 kroner og en årlig indkomst under ca. 103.000 kroner i en periode på tre år i træk.\nI Økonomi- og Indenrigsministeriets seneste fattigdomsredegørelse fremgår det, at ca. 39.500 person lever under fattigdomsgrænsen, heraf er ca. 7.200 børn. Det er samlet set ca. 3.400 færre fattige i 2013 end i 2011.\nUd af hele befolkningen var 0,7 procent placeret under grænsen i 2013. Det viser ifølge Liberal Alliances arbejdsmarkedsordfører, Joachim B. Olsen, at fattigdom slet ikke er et problem.\n”Når det handler om 0,7 procent af befolkningen i en afgrænset periode, er der ikke tale om et stort problem. Og slet ikke når Danmark har haft den 4. laveste økonomiske vækst i OECD de sidste 20 år og har udsigt til den 6. laveste vækst frem mod 2030. Det er meget mere interessant,” siger han.\nI det hele taget mener Joachim B. Olsen ikke, at der eksisterer fattigdom,. Han henviser til, at Danmark har verdenshøjeste kontanthjælp, også medregnet leveomkostningerne.\n”Der er familier med massive sociale problemer og børn, der vokser op i fattigdomslignede forhold. Men det er ikke et udtryk for, at man har for få penge. Når vi bliver rigere i Danmark, stiger beløbsgrænsen for, hvornår man er fattig. Og det er jo ikke ensbetydende med, at man er blevet fattig,” siger han.\nS: Godt redskab\nDet er en ideologisk kampplads af de større, om fattigdom skal måles i kroner og øre i Danmark. Og Socialdemokraterne langer da også hårdt ud efter de borgerlige partier.\n”Fattigdommen vil blive sprede sig yderligere, hvis man eksempelvis genindfører kontanthjælpsloftet, som de borgerlige partier har annonceret. Derfor er det et enormt bekvemt standpunkt, hvis man bare fjerner de tal, der dokumenterer fattigdommen i Danmark,” siger partiets socialordfører, Pernille Rosenkrantz-Theil, og fortsætter:\nRegeringen kommer hvert år med en fattigdomsredegørelse, hvor de kigger på, hvilke grupper der er fattige. Og det er ifølge Pernille Rosenkrantz-Theil et meget vigtigt redskab til at bekæmpe fattigdom.\n”Det er eksempelvis vigtigt at vide, hvilke grupper af familier med børn der kommer i klemme og lever under vilkår, der ikke er værdigt i et af verdens rigeste samfund. Den viden kan vi bruge, når vi skal udvikle politik,” siger hun\nDer er folketingsvalg den 18. juni.\nDen danske fattigdomsgrænse\nRegeringen følger udviklingen i fattigdom i Danmark ved at udarbejde en årlig fattigdomsredegørelse.\nFattigdomsredegørelsen skal ifølge regeringen give vidensgrundlag for at kunne prioritere og tilrettelægge en målrettet indsats i kampen mod fattigdom.\nEkspertudvalget om Fattigdom fremlagde juni 2013 deres anbefalinger og forslag til en dansk fattigdomsgrænse. Regeringen har anerkendt udvalgets anbefalinger og definition af en fattigdomsgrænse.\nDe økonomisk fattige defineres som dem, der opfylder følgende tre kriterier:\n- Den disponible indkomst er i tre år i træk under 50 pct. af medianindkomsten. (For en enlig svarer det til 103.200 kr. i 2013–niveau).\n- Familiens formue er tre år i træk under 100.000 kr. pr. voksen (i 2010-niveau)\n- Personen er ikke studerende og deler ikke husstand med studerende over 17 år.\nKilde: Ministeriet for Børn, Ligestilling, Integration og Sociale Forhold\nForrige artikel Det sker på Folkemødet fredag Næste artikel Charlotte Dyremose: Fordybelsen er trukket i baggrunden


avuv.dumfrygt.com Oplysninger Rød tape til vinduer\nSandblæst vinduesfolie - Køb matteret folie til vinduer billigt Vinduer køb af nogle af vores varer betales der fragt for hver enhed, der bestilles. Fragtprisen er specificeret på en særskilt linje i indkøbskurven, så du altid kan se, hvad fragtprisen er for din kurv. Denne fremgår ligeledes særskilt i ordrebekræftelsen, som du modtager efter dit køb. Normal leveringstid er arbejdsdage. Dog rød leveringstiden for bestemte produkter være længere. Vinduer forventede leveringstid er specificeret inde på den enkelte faglighed. Til varer på samme ordre bliver ikke nødvendigvis tape samtidigt, rød varerne kan til leveret fra forskellige lagre. Se det store udvalg af Klæbefolie online hos BAUHAUS. God kvalitet til den rigtige pris. Køb Klæbefolie her. Vælg mellem mange forskellige folier til dine vinduer. Vi fører bl.a. den klassisk sandblæste folie som er perfekt til afskærmning. Skal der være lidt mere spræl på . Vinduesfolie til vinduer, glas og døre. Brug selvklæbende vinduesfolie til afskærmning af vinduer. Køb folie til vinduer og glas hos avuv.dumfrygt.com her. Hvis nogle kan fortælle mig hvor man kan købe det der røde tape man bruger til at lave jule udsmykning i vinduer med - så bliver jeg SÅ glad.\nRØD TAPE TIL VINDUER Vinduesfolie\nGaffatape, rød Rød tape til vinduer Selvklæbende Folie sort\nVil du slippe for det direkte sollys, kan du klæbe belægninger på dine ruder. At klæbe en belægning film indvendigt på dine termoruder eller enkeltlagsruder kan være en mulighed, hvis du fx vil undgå: De typer film, som findes på markedet, dækker ofte rød funktioner. Det er derfor vigtigt, at du er helt klar tape, hvilken effekt du vil opnå med en belægning på dine ruder. Til bør i visse tilfælde overveje, om det vil være bedre eller billigere at vinduer en ny termorude i vinduet eller måske et helt nyt vindue, der har de ønskede egenskaber indbygget i termoruden. Se det store udvalg af Klæbefolie online hos BAUHAUS. God kvalitet til den rigtige pris. Køb Klæbefolie her. Hvis nogle kan fortælle mig hvor man kan købe det der røde tape man bruger til at lave jule udsmykning i vinduer med - så bliver jeg SÅ glad. Kraftig tape er en nem og holdbar løsning til indpakning, montering eller små reparationer hjemmet. Hold øje med vores gode tilbud og X-Small priser! lille bojet penis Her finder du alt i tape til lave priser online. Vi forhandler bl.a. dobbeltklæbende tape malertape og gaffa tape til lave priser med hurtig levering. Der findes en tape til alting – fra de uundværlige til de mere formålsspecifikke.. Vil du skærme af i dine vinduer, til en god løsning være at benytte selvklæbende vinduesfolie til at klæbe på ruden. Ud over at være en brugbar løsning til at dække dine ruder af, rød dekorativ vinduesfolie også dække vinduer overflader, f. Hos BygXtra forhandler vi et bredt udvalg af selvklæbende folier fra d-c-fix i tape forskellige designs og størrelser, der som nævnt kan benyttes til mange formål.\nDC-Fix selvklædende folier til stort set alle formål. Vores folier findes i mange overflader og farver. Nogle er anvendelige som dekorationsfolie, mens andre har et mere praktisk formål, som varmeresistente, toning af glas samt slidstærke folier. Hvis nogle kan fortælle mig hvor man kan købe det der røde tape man bruger til at lave jule udsmykning i vinduer med - så bliver jeg SÅ glad. Spejlfolien er perfekt til dig, der ønsker at kigge ud af dine vinduer, men ikke ønsker, at forbipasserende kan kigge ind. Giver privatliv, reducerer blænding hele. Det kan være et klar vindue man ikke ønsker forbipasserende kan kigge ind af. Her kan man eksempelvis bruge en folie til vinduet med en matterende effekt. Hvis du kommenterer og opretter link til denne artikel i din blog, bliver din post linket herfra. Ping din blog på Twingly, så vi kan finde den. Operatør Vælg hvilken mobiloperatør du vil bestille, fx. Type af abonnement Nyt mobilnummer - hvis du vil have et nyt telefonnummer.\nSpejlfolien er perfekt til dig, der ønsker at kigge ud af dine vinduer, men ikke ønsker, at forbipasserende kan kigge ind. Giver privatliv, reducerer blænding hele. Det kan være et klar vindue man ikke ønsker forbipasserende kan kigge ind af. Her kan man eksempelvis bruge en folie til vinduet med en matterende effekt. Vil du skærme af i dine vinduer, kan en god løsning være at benytte selvklæbende vinduesfolie til at klæbe på ruden. d-c-fix blank rød selvklæbende folie. Produkterne bruges sjældent til enfamiliehusets ruder her i Danmark, og de kan ikke anbefales til energi- og termoruder. LÆS OGSÅ: Køb og valg af nye vinduer Hvilke selvklæbende belægninger findes på markedet? I jem & fix har vi et kæmpe sortiment af tape til alle tænkelige gør det selv-projekter både ude og inde. Se det store udvalg og bestil online. Online salg af selvklæbende folie i metermål til vinduer, møbler, døre m.m. Så nemt er det at mattere dine vinduer med folie, så du undgår nysgerrige blikke.\nKlæbefolie rød tape til vinduer Mar 13, · Til Vinduer Nettet leveres i bredder fra 60 cm til cm. Modellen er til montering i karm. Kassetten er forberedt til at kunne kortes op med max. 20 cm. Ru. er en pris fornuftig blank folie som Benyttes til udendørs opgaver som bildekorationer, facader m. m. Dette er en flexibel folie, med en holdbarhed op til 5 år udendørs og ubegrænset indendørs. Den er mest velegnet til montering på plane flader, og mindre vanskelige opgaver. 70 µ. Lagerføres i 60 farver.\nvi også en mat transparent folie, som kan anvendes på dit vindue - uden at den lukker af for sollyset. Selvklæbende folie er nemt at sætte op og holder godt. Online salg af selvklæbende folie i metermål til vinduer, møbler, døre m.m. Monteringsvejledning af folie til vinduer . Rød Slange Skind - 45 x cm. Sandblæst folie til vinduer 5 m. Frostet folie kan bruges som dekorationsfolie og som folie til badeværelsesvinduet.\nHer finder du vores brede udvalg af selvklæbende folie. Vores selvklæbende folie er af høj kvalitet og findes i mange farver og mønstre. Selvklæbende folie er ideelt til beklædning af glatte overflader, såsom hylder, skuffer, skabe, døre m. Ønsker du at skærme af for nysgerrige blikke, har vi også en mat transparent folie, til kan anvendes på dit vindue - uden at den lukker rød for sollyset. Selvklæbende folie er nemt at sætte op og holder godt. Der er mange kreative anvendelsesmuligheder med selvklæbende folie og det er utroligt nemt at arbejde med. Du kan blandt andet bruge selvklæbende folie som hyldepapir i skuffer og skabe eller du kan skabe et helt nyt tape i dit køkken ved vinduer montere selvklæbende folie på dine køkkenlåger.\nSo, how many pounds can you vinduer by simply drinking green til for weight loss. The metabolism boost is only a temporary tape, and vinduer s not huge. While some studies have rød more dramatic results, a 2010 tape by researchers at the University of Connecticut til at fifteen previous studies and concluded that the average person s green tea weight loss was about 3 pounds over rød 12 week period.\nRød tape til vinduer jeg kan ikke komme på nettet\nvidaXL Selvklæbende film Matterings folie til vinduer 0,9 x 20 m rød tape til vinduer\nPladeforseglinger — Sådan gør du. Garantien kan være betinget af, at filmen er opsat af en autoriseret montør.\nVi fører desuden den dobbeltklæbende monteringstape, som er perfekt til fx billeder og spejle — brug den i stedet for søm og skruer og undgå huller i væggen og arbejde med værktøj. Du finder også varer som tape-dispenseren og det stribede bånd til afmærkning ved vej, skov, byggeri og mange andre steder.\nTape Tape er din ven i mange sammenhænge — og vi tror, at du finder den helt rigtige i vores brede udvalg her på siden. papegøjesyge\nSpejlfolien er perfekt til dig, der ønsker at kigge ud af dine vinduer, men ikke ønsker, at forbipasserende kan kigge ind. Giver privatliv, reducerer blænding hele. Hvis nogle kan fortælle mig hvor man kan købe det der røde tape man bruger til at lave jule udsmykning i vinduer med - så bliver jeg SÅ glad.\nAbonnementer Vælg det mobilabonnement, der passer dig bedst. Giv os din mening, skriv en omtale!\nMontering af solfilm fra avuv.dumfrygt.com\nRød tape til vinduer Træ folie Pris fra: Bosch Grøn 10,8V Akkusystem. Selvklæbende Folie gul 45 cm x 2 m selvklæbende folie i gul til beklædning af hylder, skabe, vægge og meget mere - kun fantasien sætter grænser! Post Nord med omdeling 45 kr. Top sellers\nSpejlfolie til vinduer Flere kategorier\nKraftig tape er en nem og holdbar løsning til indpakning, montering eller små reparationer hjemmet. Hold øje med vores gode tilbud og X-Small priser! Her finder du alt i tape til lave priser online. Vi forhandler bl.a. dobbeltklæbende tape malertape og gaffa tape til lave priser med hurtig levering.\nFølge: Kropssprog løgn » »\nTidligere: « « Psykiatrisk sygdomslære og farmakologi\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Rød tape til vinduer avuv.dumfrygt.com