12540 indlæg • Side 430 af 836 • 1 ... 427, 428, 429, 430, 431, 432, 433 ... 836\naf Thorpedo29 » 25. nov 2013 12:34\nmunckster skrev: Virker jeres kinect godt? Jeg synes ikke den registrerer en skid. Under 10% af hvad jeg siger??!\nDet er vist desværre et problem flere oplever. Du må i øvrigt ikke blive klippet. Så kan din Kinect ikke genkende dig\nBliver spændende at se hvad den siger nå jeg er færdig med decembers julefrokoster og mors julemad...\naf koopi » 25. nov 2013 12:34\nJeg har også fået to Day One Editions ... what the?\naf Major Oblivious » 25. nov 2013 12:34\nNimaAKaJoJo skrev: Hvis jeg nu køber spil fra den Amerikanske store, vil jeg så kunne spille dem, når X1 bliver released i DK?\nDet vides ikke med sikkerhed.. Jeg ville nok vælge UK-storen, da den trods alt er en del af EU\nSpil på Xbox One skulle jo ikke være regionslåste?\nNej, det er sandt, mindes bare at jeg har læst noget med at nogle ting ikke nødvendigvis føres med, men det er måske, hvis man ændre sin LIVE-kontos land og ikke Xbox´ens.. Hvis man kan skifte sit locale lige så tosset som man vil på boxen. Så hælder jeg til at begrænsningerne sættes på ens LIVE-kontos land\nJeres tur til Tyskland har også nået den officielle Xbox-side i DK\naf munckster » 25. nov 2013 12:39\nHar du husket at indstille den? Her fanger den ret meget af hvad jeg siger til den.\nJa med fuld knald på højtalerne, har prøvet med forskellige stemmelejer og forskelligt tryk på ordene. Den fatter hat.\naf NimaAKaJoJo » 25. nov 2013 12:43\nPris forskellen er jo nemlig latterlig stor, så det er ret fristetende.\nDet er nemlig det jeg tænker Morten. Men spørgsmålet er så, om hvad der sker med ens location når X1 udkommer i DK. Om den registerer det pr automatik og ændre det. Men umiddelbare scenarie må vel være at man ikke kan skifte location, men man beholder ens spil?\naf Major Oblivious » 25. nov 2013 12:46\nHvad koster det på US i forhold til UK ?\nJeg tvivler på at boxen registerer det selv. Lige nu kan vi jo sætte vores locale som vi har lyst. Det ændrer kun på sproget, (xbox 360) men jeg er tilbøjelig til at give Morten ret i at spillene jo er regionslåste, og mindes at Morten skrev at han prøvede og tilgå Xbox Videos, hvor den siger at det ikke var muligt pga. region, så når vi kan købe spil i en region som vi ikke tilhøre, så beholder vi dem sikkert.\nTænker også at der vil ske et ramaskrig, hvis alle import-folkene pludselig mister deres spil fordi "regionen frigives"\nSenest rettet af Major Oblivious 25. nov 2013 12:48, rettet i alt 1 gang.\naf Morten Skou » 25. nov 2013 12:48\nNimaAKaJoJo skrev: Det er nemlig det jeg tænker Morten. Men spørgsmålet er så, om hvad der sker med ens location når X1 udkommer i DK. Om den registerer det pr automatik og ændre det. Men umiddelbare scenarie må vel være at man ikke kan skifte location, men man beholder ens spil?\nHvis du har spillet på en disk, så kan du altid spille dem? + At jeg jo rent faktisk har recoveret spil fra en profil til en anden. Jeg ville ikke være bekymret.\naf NimaAKaJoJo » 25. nov 2013 12:52\nMajor Oblivious skrev: Hvad koster det på US i forhold til UK ?\nVi snakker om 331 kontra 482,-\nPræcis, det er også det jeg tænker.\nMorten Skou skrev: Hvis du har spillet på en disk, så kan du altid spille dem? + At jeg jo rent faktisk har recoveret spil fra en profil til en anden. Jeg ville ikke være bekymret.\nMen her er der jo tale om digtialt?\naf Morten Skou » 25. nov 2013 12:55\nAh jeg troede at du var i USA - min fejl Du kan jo starte med at prøve med et af de billige spil og så have en konto i USA og en i EU og se om du kan spille det på EU kontoen. Bare husk at sætte xboxen til at være primær.\naf Competa » 25. nov 2013 12:55\nDet kunne være ret vildt faktisk. Så går jeg all in på digital hvis vi kan det.\naf Major Oblivious » 25. nov 2013 12:57\naf Geilerhose » 25. nov 2013 12:57\naf Competa » 25. nov 2013 13:00\naf blazingnsane » 25. nov 2013 13:02\nSå er min kommet ind af døren\naf NimaAKaJoJo » 25. nov 2013 13:03\nNo worries. Åh, det magter jeg simpelthen ikke at forsøge mig med..


Tanker om miljø og materialer\nHos VitaVita arbejder vi ud fra en bæredygtig tanke. Det betyder for eksempel at vi, i vores produktion, kun køber den mængde materiale vi skal bruge, her og nu. Vi forsøger så vidt muligt at undgå spild, ved at bruge det vi har.\nVi smelter sølvrester om og bruger det på ny, og giver gamle smykker nyt liv med kreative ideer. Vores unisex smykker har vi af samme grund. Hos os kan vi godt lide tanken om, at smykker kan bruges af flere. Konceptet udfordrer design og kreativitet, samtidig med at det giver god mening for os og vores miljøet, at vi kan dele det vi har.\nVi ved, hvor vores materialer kommer fra, og kan derfor garantere, at de er produceret under ordnede forhold. Vores rå diamanter er konfliktfrie og flere af vores sten er lavet af vores egne samarbejdspartnere.


Apartment Søgne 3 i Søgne til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 22 ejendomme i Søgne.\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Søgne, så er Apartment Søgne 3 et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nApartment Søgne 3 tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Søgne. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet familieværelse.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde opvarmning, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, køleskab, opvaskemaskine. Hotellets fiskeri giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Apartment Søgne 3 til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Søgne.


Klap jer selv på skulderen - Danmarks Jægerforbund\n/Klap jer selv på skulderen\nOffentliggjort den: 11. juni 2020\nCirka 1.700 gange om året bringer de danske medier historier om Danmarks Jægerforbund. Langt de fleste artikler og radio- og tv-indslag er positive, og mange af historierne har jægerne selv fået medierne til at bringe. Det kan I godt være stolte af.\nVi jægere ved det jo godt – jagt er det bedste i verden. Men hvad med alle de andre, ved de det også? De danske jægere gør i hvert fald deres til, at danskerne stifter bekendtskab med jagtens glæder. Det gør de ved at formidle deres passion i landets medier.\nSåledes omtales Danmarks Jægerforbund cirka 1.700 gange om årets i de danske medier. Det reelle tal er langt højere. Det vender vi tilbage til.\nNår vi i Danmarks Jægerforbund skal se på, hvordan jagten omtales i de danske medier, benytter vi en tjeneste, der hedder Infomedia, som er ejet af JP/Politikens Hus A/S og Berlingske Media. Hver eneste dag crawler infomedia igennem hundredetusindevis af medier og finder mere end 3 mio. redaktionelle artikler, som leveres til +100.000 kunder verden over – også Danmarks Jægerforbund.\nPå den måde kan vi følge med i, hvad der skrives om Danmarks Jægerforbund i de danske medier. Man kan som abonnent også søge i deres enorme database, som går mere end 20 år tilbage. Ved at søge i denne database kan vi se, at Danmarks Jægerforbund nævnes i de danske medier cirka 1.700 gange i gennemsnit om året i de seneste fem år.\nHovedparten af artiklerne og radio- og tv-indslagene er blevet til ved hjælp af jægerforbundets medlemmer. Det er altså jer, der nævnes i artiklerne, jer der bliver interviewet i radioen, og jer der tager tv-holdet med på bukkejagt den 16. maj.\nNogle gange henvender medierne sig af sig selv, men ofte er der jægerne, der henvender sig til især de lokale medier for at gøre opmærksom på den ’gode jagthistorie’. Det skal I have tak for. Uden den hjælp og lyst til at fortælle og formidle det gode budskab om jagten, så hvilede jagten næppe på så solidt et grundlag i befolkningen, som den gør i dag.\nAlene bukkejagten den 16. maj omtales i gennemsnit hvert år i 215 artikler og radio- og tv-indslag. Det er altså jer jægere, der aktivt er med til at tegne et positivt billede af jagten i de danske medier.\nOmtalen er langt større\nMen i virkeligheden er omtalen af jagten langt, langt større. Det er bare vanskeligt at sige præcis, hvor meget større den reelle omtale er, og det skyldes de søgeord, man skal indtaste i Infomedia-databasen. For når man skal søge på vores område, må man indtaste ordene ’jagt’, ’vildt’ eller ’jæger’. Men disse tre ord omhandler ofte alverdens andre ting end noget, der er decideret jagtrelateret. Derfor er den mest sikre søgning ’Danmarks Jægerforbund’.\nJagten er altså massivt omtalt i de danske medier, og langt hovedparten af historierne er positive, og det kan vi takke de danske formidlingslystne jægere for. Så tak for det!\nHar du brug for hjælp, så ring!\nHvis du har en god historie, du gerne vil have hjælp til at få i pressen, eller har du andre spørgsmål omkring kommunikation og presse, så ring endelig til os.\nJacob Munkholm Jensen, online media manager\nTlf: 28305695. Mail: jmj@jaegerne.dk\nTorsten Lind Søndergaard, pressechef\nTlf. 81880208. Mail: tls@jaegerne.dk


Den mest højreorienterede demokrat: »Fra nu af er han Senatets vigtigste politiker« | Information\nJoe Manchin er en konservativ demokrat, som mener, at USA burde holde sig ude af Parisaftalen, bygge en stor mur mod Mexico, og at landet burde regeres fra midten – i tæt samarbejde mellem demokrater og republikanere.\nDer, hvor Joe Manchin kommer fra, ejer alle et håndvåben. Han kender i hvert fald ingen, der ikke gør, og han har svært ved at forstå de amerikanere, som ikke gør brug af deres forfatningssikrede ret til at beskytte dem selv og deres familie.\nMed egne ord er Joe Manchin en »moderat konservativ demokrat«. En af de sidste i partiet, sagde han for nylig.\nDen erfarne senator fra West Virginia mener, at USA burde holde sig ude af Parisaftalen, bygge en stor mur mod Mexico, og at landet burde regeres fra midten – i tæt samarbejde mellem demokrater og republikanere.\nHan er den demokrat i det amerikanske senat, som flest gange stemte i overensstemmelse med Trumps linje, og da han var på genvalg i 2018, fortalte han vælgerne i hjemstaten, at han fortrød, at han havde stemt på Hillary Clinton i 2016.\nIfølge vedholdende rygter har republikanerne da også ved flere lejligheder forsøgt at få ham til at skifte parti. Med andre ord er Joe Manchin altså en særdeles højreorienteret demokrat.\n22. januar, 2021 - 22:21\nSend dem tre måneder til Danmark, så de kan se, hvordan et mønstersamfund ser ud.\nAlvin Jensen, Torben Arendal, Carsten Munk, Lars Løfgren, Niels Jakobs, Bent Nørgaard, Kurt Nielsen, Jan Nielsen, Torben K L Jensen, Torben Bruhn Andersen, Niels Bent Johansen, Ole Frank og Peter Beck-Lauritzen anbefalede denne kommentar\n23. januar, 2021 - 10:58\nDer er jo også den mulighed at han ikke er mere demokrat end at han lige pludselig ikke er det mere.\n23. januar, 2021 - 12:44\nJeg ønsker bestemt ikke at bytte med USA. Men at udråbe vores land til "mønstersamfund" ...\nHans Aagaard, Alvin Jensen, Flemming Berger, Eva Schwanenflügel, Jan Nielsen, Jens Ole Mortensen, Ole jakob Dueholm Bech, Mogens Holme, Jan Fritsbøger og Gert Romme anbefalede denne kommentar\n23. januar, 2021 - 14:07\nOverløbere og shoppe politikkere er alle steder, fordi deres tilhørsforhold afgøres af egoistiske sær interesser eller simpel mammon.\nHåber at demokraterne kan styre/lokke med gulerødder/bruge tommeskruer, nah, det sidste måske for Trumpsk!\ntænk hvis politik slet ikke var en karriere-mulighed, hvilken slags politikere ville vi så kunne få ?, som demokratiet i dag er indrettet bliver man straks medlem af den (over)privilegerede klasse når man kommer ind i folketinget,\nog partiapparaterne i stort set alle partier sikrer at ingen kan stille op som ikke har accepteret magthierarkiet, altså er det nærmest umuligt at ændre klassedelingen af samfundet,\nmen måske er enhedslisten en undtagelse, de forsøger i det mindste at være det.\nCarsten Wienholtz, Lisbet Birk Andersen, Alvin Jensen, Bjarne Bisgaard Jensen, Estermarie Mandelquist, Steffen Gliese, Eva Schwanenflügel, Ruth Sørensen, Torben Bruhn Andersen og Mogens Holme anbefalede denne kommentar\n23. januar, 2021 - 16:19\n23. januar, 2021 - 19:12\n"tænk hvis politik slet ikke var en karriere-mulighed, hvilken slags politikere ville vi så kunne få ?"\nJa, tænk hvis en folketingspolitiker i Danmark ikke fik omkring trekvart million kr. om året + diverse supplerende goder og kompensationer? Tænk, hvis en minister ikke fik på den anden side af millionen om året (typisk oveni lønnen som folketingspolitiker) samt diverse lukrative goder og pensionsordninger - og samtidig har mulighed for indtægter i bestyrelser, som taler, karriere i interesseorganisationer og erhvervsliv m.m. Sådanne tanker er tabubelagte - omend en politikerløn på en halv million årligt + almindelige pensionsforhold m.m. naturligvis sagtens kunne fungere. Man skal jo heller ikke tænke rekruttering, når det kommer til repræsentativ tjeneste i demokratiet; man skal tænke i repræsentation.\nEstermarie Mandelquist, Alvin Jensen, Jan Fritsbøger, Flemming Berger, Eva Schwanenflügel og Ruth Sørensen anbefalede denne kommentar\n23. januar, 2021 - 22:03\nProblemet er snarere at demokraterne ikke har noget at lokke/true med der rigtigt tæller\nDer skal meget til at lokke eller afpresse en US senator især en hvis stemme du har brug for.\nDer kan selvfølgelig være skeletter i skabet vi ikke ved noget om, men ellers...\nPresser du for hårdt risikerer du at kan undlader at stemme (og så får du intet igennem senatet), sætter prisen per stemme kraftigtg op, eller skifter parti\nOg fraregnet direkte kontant bestikkelse skal du helt op på skalaen for at friste en senator, en tung ministerpost, en af de ambassadørposter der ikke giver mavesår - og med godt vejr :-) eller nogle rigtigt gode gnaveben (og vi snakker mange mill dollars) til efter næste valg, så pensionen er sikret\nHvis han lokkes til at skifte job i utiderisikerer demokraterne at miste sædet afh af hvordan reglerne er for midlertidige senatorer i West Virginia (nyvalg eller udnævnt af guvernøren (R) eller statskongressen (R)). I West Virginia havde Trump næsten 40% points forspring...\nHan er først på valg i 2024 hvor han er 77, så med forbehold for helbred og evt "bomber" sidder han min 4 år endnu, og som et lokalt kendt navn har han en chance i 2024, en ny kandidat udefra ville ikke have mange chancer. Bill Clinton kunne måske, men ellers...\nHvis du prøver at vælte ham i 2024\n23. januar, 2021 - 23:20\nManchin er Bidens figenblad for at fortsætte sin egen konservative politik.....\n24. januar, 2021 - 00:40\nAt tale om at Danmark - som ifølge OECD i december 2020 blev udråbt til igen at være det land i verden, der har det største skattetryk - er et "mønstersamfund" er HELT på månen.\nIfølge OECD opgørelsen er det danske skattetryk sidste år steget med HELE to procentpoint til 46,3 procent af bruttonationalproduktet (bnp). Med stigningen overgår det danske skattetryk igen Frankrigs, der har været det højeste i 2017 og 2018, og begge år var Danmark placeret på en andenplads.Bortset fra de to år har Danmark siden 2002 haft det højeste skattetryk af alle lande i OECDs årlige opgørelser.\nIfølge OECD er det danske skattetryk sidste år steget som følge af en stigning i indkomstskatterne.\nOrganisationen skriver også, at ingen andre lande ud over Danmark oplevede en stigning i skattetrykket på over én procentpoint. Vi har foreløbige måttet tåle 31 skattestigninger indtil videre, herunder en bankskat og skat på fri telefon.\nSe evt. nærmere:\nHans Aagaard og Frank Hansen anbefalede denne kommentar\n24. januar, 2021 - 00:42\nPS: 31 skattestigninger under den nuværende regering, og der er muligvis flere i vente.\n24. januar, 2021 - 09:02\n@ Erik Fuglsang:\nSkattetrykket i Tyskland er markant mindre end i Danmark. - Fattigdommen i Tyskland er markant større end i Danmark.\nKunne der tænkes at være en sammenhæng???\nP.S. Tyskland står her som synonym for ... (ja, vælg selv)\nCarsten Wienholtz, Eva Schwanenflügel, peter juhl petersen, Alvin Jensen, Jan Fritsbøger, Carsten Munk og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n24. januar, 2021 - 09:28\nDet er jo den danske marginalskat, der gør os så beskattede, men hvis man går til indeks, der tager et mere regulært udgangspunkt, så lander vi midtskibs, på højde med Schweiz.\nDer er da også tydeligvis det modsatte af pengemangel i den danske privatøkonomi, mindre kunne bestemt gøre godt - til fordel for en udsultet offentlig sektor, der kommer alle til gavn.\nCarsten Wienholtz, Eva Schwanenflügel, peter juhl petersen, Alvin Jensen, Jan Fritsbøger, Carsten Munk og Nille Torsen anbefalede denne kommentar\n24. januar, 2021 - 10:38\nI enhver sand demokrat banker der et stærkt republikansk hjerte indeni.\n24. januar, 2021 - 19:03\nDet er jo altid dejligt at have en konservativ demokrat at skyde skylden på, når man ikke får gennemført de progressive dagsordener, det aldrig var meningen at man ville gennemføre.\nHans Aagaard, Frank Hansen, Per Torbensen, Martin Rønnow Klarlund og Hanne Utoft anbefalede denne kommentar\n24. januar, 2021 - 23:38\nOg det er vigtigt at de offentlige samtaler kan rumme kritiske historiske iagttagelser af den førte realpolitik, selv når det omhandler amerikanske præsidenter, der anskues som redningsmænd.\nVi oplevede noget lignende, da kritikken af Obama-administrationens sammensætning (inklusive City Group-historien) og den præsidentielle friholdelse af Bush-administrationens storskala-krigsforbrydelser blev tabuiseret i den massemedierede begejstring fra Obama. Delte man ikke håbet og forandringens rus, var man i offentlighedens identitetspolitiserende øje bagstræberisk, pessimistisk og/eller gammelkommunist. Måske endda med på højreradikale hymner om at Obama var muslimsk agent. Det var noget forstemmende ... og desværre tyder en del på at det bliver vanskeligt at have en bred og kritisk diskussion af amerikanske realpolitikker, som stiller magthaverne til faktisk ansvar overfor deres vælgere og almenvellet.\nHans Aagaard, Flemming Berger, Per Torbensen, Martin Rønnow Klarlund og Jeppe Bundgaard anbefalede denne kommentar


Kommentar til forslag til lov om statstilskud til el-intensive virksomheder > VedvarendeEnergi\nHjem > Kommentar til forslag til lov om statstilskud til el-intensive virksomheder\nKommentar til forslag til lov om statstilskud til el-intensive virksomheder\nLovgivning 04/01-2015 07/09-2020 2 minutters læsetid\nVedvarendeEnergi takker for muligheden for at kommentere lovforslaget, og mener, at tilskuddet skal reserveres til virksomheder, som både har en el-intensiv produktion og er konkurrenceudsatte. Derfor foreslår vi, at der sættes en mindstegrænse for, hvor meget af en virksomheds udgifter der går til elkøb for at kunne opnå tilskud. Denne grænse kan f.eks. sættes til elomkostninger, inkl. fuld PSO-betaling på mindst 5% af virksomhedens samlede omkostninger.\nVedvarendeEnergi støtter at tilskud betinges af aftaler om energibesparelser, herunder kravet om at energibesparelser med tilbagebetalingstid på mindst 5 år skal gennemføres. Kravet om at gennemføre tiltag med tilbagebetalingstid op til 5 år og andre retningslinier fremgår dog ikke af loven.\nDerfor foreslår vi, at der i lovteksten indsættes retningslinier for energispareaftalerne omfattende:\nVirksomheden skal analysere energiforbrug og identificere energibesparelser med en tilbagebetalingstid på op til 5 år, mindst omfattende tiltag på en liste, der vedligeholdes af Energistyrelsen. Ved beregning af tilbagebetalingstid skal fra investeringer trækkes tilskud fra energiselskaber med energispareforpligtigelser, samt andre tilskud til investeringerne.\nPå baggrund af analysen skal planen indeholde gennemførsel af de identificerede energispareforanstaltninger i et jævnt tempo over højst tre år.\nAftalen skal gælde for op til tre år. Uanset om aftalen erstatter en tidligere aftale, skal der udarbejdes en ny analyse af energiforbrug og besparelsesmuligheder ved aftalens indgåelse.\nPlanen kan omfatte energibesparelser, omlægning af energiforbrug til vedvarende energi, udnyttelse af overskudsvarme og tidsmæssig tilpasning af elforbrug til elproduktion fra vind og sol.\nDet bør også gøres klart i loven, at tilskud år for år er under forudsætning af, at den aftalte energispareplan følges i det aftalte tempo.\nUddybning og flere oplysninger ved politisk koordinator Gunnar Boye Olesen på olesen@ve.dk.\nDansk forbud mod oliefyr kan være ulovligt\nDet danske forbud mod at installere olie- eller gasfyr i nybyggeri kan vise sig at være ulovligt. Europa-Kommissionen…\nkommentar til forslag til ændring af byggelov\nVedvarendeEnergi er imod indskrænkningen i mulighederne for dispensation fra kravet om P-pladser ved byggeri. Hvis et byggeri planlægges,…\nKommentarer og forslag til Klimalov\nDen kommende klimalov bydes velkommen, som en god ramme for en ambitiøs dansk klimapolitik og en hurtig omstilling…


Moden kvinde får pik ekstra bladet escort massage / Xklub kvindesex\n08.09.2017 Steffensen Maja\nHotel også gerne af de andre Ønske Opfyldt Har hørt den danske pornomodel MarieMille har lavet pornofilm i udlandet med gamle mænd? Extra - - Extra - Extra Ønske Opfyldt Vil gerne se film med " Wife Switch " partnerbytte. Extra - - Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Se pige fra 70'erne, hun hed vis Pia, var bla. Extra - Ønske Opfyldt Se pornofilm med piger som leger med hinanden (pigsex) - Extra - - Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Ønsker at se erotiske filmklip og hotte billeder med den Danske ModelMalou Ønske Opfyldt Se film med fod fetich hvor. Se nøgenfoto af storbarmede Linse.\nØnske Opfyldt Se billede af Kimmie Andersen, Jade Laila. Extra - Xtra Ønske Opfyldt Lad os se fisser der sprøjter unge som gamle. Extra - Ønske Opfyldt Vil gerne se sjove og halv frække reklamer bla. Extra - - Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Mit Ønske. Xtra Xtra Ønske Opfyldt Ønsker at se kvinder med store bryster sutte og få pik.\nXtra Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Vil se Tiffani Amber Thiessen nøgen og dyrke sex/sutte pik. Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se massage hobro tantra massage nordjylland nogle frække billeder af massage hobro tantra massage nordjylland Lene Maria Christensen fra filmene Fidibus og Hotellet Ønske Opfyldt Ønsker at se noget frækt med den engelske sangerinde Lily Allen. Xtra Xtra Ønske Opfyldt Ønsker at se voksne kvinder dyrke sex med yngre mand. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Se videoklip fra forskellige stjernetegnsfilm, med J udy Gringer, Gina Janssen Susanne Bjerrehus Ønske Opfyldt Jeg vil gerne se frække videoer/fotos med playboy modellen Kendra Wilkinson. Extra - - Extra - - Extra - Extra Ønske Opfyldt Se frække billeder eller filmklip med alle tøserne fra Sex and the City. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Jeg vil gerne se film/billeder med Alexandra Hjort, svensk pornstar. Ønske Opfyldt Ønsker at se Danske Chanell aka. Extra - Ønske Opfyldt Se nøgen film med kendte danskere. Extra - Extra Ønske Opfyldt Vil gerne se nogle billeder med tidligere Playmate Elsa-Sørensen -(Dane-Arden) Ønske Opfyldt Se frække pornofilm med piger fra Danmark. Extra - - Extra - Xtra Xtra Ønske Opfyldt Mit Ønske. Ønske Opfyldt Se billeder af " kat von d massage hobro tantra massage nordjylland " fra serien miami ink, den sejeste /frækkeste tatoo tøs. Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se den 43-årige kvinde som sneg sig ind på Amalienborg og tog nøgenbilleder ved tronstolene Ønske Opfyldt Se billeder som Regine Holse har været med i SE og HØR med som Miss Solskins kandidat. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Se kvinder få deres lyster skrevet nøgen på kroppen. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Se film med pigerne fra Tv2 "Sex i Danmark - prisen for porno". Extra - Ønske Opfyldt Vil godt se kvindelige sports stjerner uden noget tøj. Extra - - Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Se Janni Christensen blondinen med de store patter fra Tv spottet Tips/Oddset. Extra - - Extra - Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se Anna Krogh Møller (Camilla Bendix) fra DR's serie "Sommer". Extra - - Extra - Xtra Ønske Opfyldt At se Teresa Erichsen fra Side 9 og Paradise Hotel nøgen eller topløs. Extra - - Extra - - Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Se skjult kamera hvor par bliver taget i utroskab. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Se noget frækt med tidligere side9 pige Sonja, som i dag skulle lave porno og sexwebcam Ønske Opfyldt Se sexscener fra Idioterne med trine michelsen anne louise hassing Louise Mieritz. Extra - - Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Vil meget gerne se sorte piger få den hårdt i røven. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt S e billeder af Nadia Bjorlin fra Horton Sagaen Nøgen/Topløs/See thru. Med Trine Michelsen Ønske Opfyldt Jeg vil gerne se nøgen billeder/film af Susan K bla.\nExtra - - Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Fyrer der bliver tvunget til at se kæresten ha' sex med en anden mand. Extra - - Extra - - Extra - Xtra Ønske Opfyldt Ønsker at se Tv baben Elisabeth Shue nøgen. Extra - - Extra - Xtra Ønske Opfyldt Se glory hole filmklip hvor kvinder sutter fremmede pik fra hul. Ønske Opfyldt Se hotte billeder og film med Danske Kira Eggers. Extra - Ønske Opfyldt Se noget frækt fra Paradis Hotel.


Hentet af admin - June 3, contract management - PDF\nHentet af admin - June 3, contract management\nDownload "Hentet af admin - June 3, 2014. contract management"\nCamilla Gudrun Holmberg\n1 6 Q UA R T E R LY A N A LY T I C S contract management\n2 Q UA R T E R LY A N A LY T I C S Er du helt sikker på, at du har Contract Management? Del 1: Introduktion til elementerne i Contract Management ContraCt ManageMent er stadig en Misforstået og overset disciplin i en lang række private virksomheder og offentlige organisationer. Brugt rigtigt kan ContraCt ManageMent imidlertid være et helt Centralt redskab i arbejdet Med nedbringelse af it-omkostninger og risikominimering i it-projekter. denne første del af Quarterly analytics tutorial om ContraCt ManageMent tager dig gennem elementer, der er nødvendige at have implementeret, for at ContraCt ManageMent er effektivt. i en dansk koncern står man foran en udvidelse af en eksisterende applikationsdriftskontrakt. i den forbindelse har man samtidig planer om at foretage en benchmarking af en eksisterende kontrakt mod markedsprisen. som en del af Contract Management-indsatsen har man sørget for, at alle kontrakterne er blevet samlet i et fælles arkiv. alle i virksomheden er enige, om, at der er blevet leveret stabil drift hvert år under aftalen, og at prisen har holdt sig inden for budgettet. som en del af benchmark-arbejdet bliver kontrakterne gennemgået og sammenlignet med faktureringen gennem kontraktens levetid. i det arbejde står det klart, at der ikke har været fulgt op på kontrakten i takt med ændringer i virksomhedens behov og indkøb over årene, og at der reelt er en markant diskrepans mellem aftalens tekst og det, der rent faktisk bliver leveret. virksomheden betaler for ting, man ikke får. oven i det har kontrakten ikke været prisprøvet i en femårig periode, så ud over overfakturering for ydelser, der ikke bliver leveret, er der også overprissætning i forhold til markedspriserne. tilsammen beløber det sig til 24 millioner dkk årligt. 14 millioner dkk årligt er overfaktureret, og 10 millioner dkk er overprissat i forhold til markedspriser. spørgsmålet er, hvordan det kan lade sig gøre, men i denne case var der ingen kontrolmekanismer eller alarmklokker, der ringede, så længe aftalen holdt sig inden for budgettet. en reelt implementeret Contract Management-funktion i virksomheden ville have fanget problemerne, og casen er et eksempel på, at Contract Management forbliver en af de oversete discipliner, virksomheder og offentlige organisationer med fordel kan implementere for at holde udgifterne til it nede.\n3 8 Q UA R T E R LY A N A LY T I C S fem grunde til, at du tror, du har ContraCt ManageMent, Men Muligvis ikke har det. du har samlet dine kontrakter ét sted, ført dem i et regneark og har styr på, hvornår de udløber. det er så absolut en start, men hvor dine kontrakter ligger, siger intet om indholdet. er du sikker på, at kontraktgrundlaget er opdateret? har du husket at følge op på, om de er blevet justeret i forhold til markedets prissætning og forretningsbehov? hvis du arbejder i en offentlig virksomhed, er du da opmærksom på, at en stor del af det, der er købt ind på de oprindelige kontrakter, med stor sandsynlighed ikke er det, du reelt køber i dag, hvis du for eksempel forsøger at købe ekstra af en ydelse? Markedets produkter/ydelser udvikler sig ofte og i en sådan grad, at produktbeskrivelserne i den oprindelige kontrakt er forældede, og du risikerer at købe ulovligt ind. du har en økonomifunktion, der godkender fakturaer og betaler dem spørgsmålet, du skal stille her, er, om der også bliver udført kontrol i samarbejde med forretningen, så der kontinuerligt er sammenhæng mellem fakturaen, vilkårene og kontrakten? som den indledende case viser, kan der sagtens forekomme diskrepans. du har en juridisk funktion, der indgår og står for det med kontrakterne det vil de typisk gøre med juridiske briller på. spørgsmålet er, om de varetager, hvordan en given kontrakt har understøttet forretningen og skal understøtte den i fremtiden og hvordan kontrakten skal styres i tiden fremover? du har indkøbt et Contract Management-system som de fleste andre administrative systemer er Contract Management-systemer gode til understøttelse, men løser i sig selv ganske sjældent hele opgaven. du har ansat en contract manager rollen alene gør det ikke. der skal tilføres implementerede processer og mandat på tværs af virksomheden, før Contract Management bliver effektivt. ContraCt ManageMent-hjulet Mange forsøg på Contract Management fejler, fordi Contract Management ikke er tænkt ind fra starten, og med starten menes, før kontrakten underskrives. fuldt implementeret Contract Management sikrer en balance mellem behov, ydelse og omkostning og skaber et overblik over den aktuelle risiko. i denne tutorial introducerer vi de nødvendige elementer og faser i Contract Management. de er: Behovsafdækning kontraktindgåelse registrering kontraktopfølgning økonomisk opfølgning leverandøranalyser rapportering terminering/genforhandling\n4 Q UA R T E R LY A N A LY T I C S spend: afdækningen af hvad ydelserne koster i markedet. er det en ydelse, man allerede har i virksomheden, skal der laves en opgørelse af, hvad virksomheden bruger i dag. under spend er det samtidig værd at undersøge den forventede prisudvikling i fremtiden for den givne ydelse. op og nedgraderinger: strategien for meranskaffelse eller nedgraderinger i kontraktforløbet skal belyses her. Behovsafdækning set i Contract Management-sammenhæng er behovsafdækningsfasen et uvurderligt redskab til informationsindsamling, der kan understøtte styringen og arbejdet med kontrakten i hele kontraktens livsforløb. ikke mindst så man kan pejle sig ind på, hvilke styringsmekanismer, der skal indskrives i kontrakten. Behovsafdækningen tager, som overskriften siger, udgangspunkt i det behov, forretningen har, og som leder til indgåelse af en kontrakt. under behovsafdækningen skal følgende defineres: scope: hvad skal købes ind? her er det centralt, at der bliver stillet kritiske spørgsmål om hvordan, man forventer, at behovet udvikler sig over tid. Markedet: hvilke leverandører har vi på markedet i dag, der leverer den pågældende ydelse, og er der karakteristika ved leverandørerne, som indeholder særlige risikoelementer i forbindelse med kontraktindgåelse? for eksempel kan leverandøren have tæt på monopolstatus på ydelsen eller være helt ny på markedet og måske mindre solvent. kontraktindgåelse i fasen ved kontraktindgåelse skal man sikre, at de rigtige styringsmekanismer bliver arbejdet ind i kontrakten, og det skal afgøres, hvilke udgifter der er ved at arbejde pågældende styringsmekanismer ind i kontrakten. der skal ske en grundig gennemgang af, om eventuelle leverandørkrav opfyldes, og det skal sikres, at kravet er kompatibelt med det generelle itsetup. i forhold til Contract Management er kontraktindgåelsen fasen, hvor man sikrer, at den understøtter forretningen og de forretningsmæssige behov nu og så vidt muligt også fremtiden.\n5 10 Q UA R T E R LY A N A LY T I C S de vigtigste styrings MekanisMer, der kan indarbejdes i it-kontrakterne operationel ændringshåndtering. aftalen skal beskrive, hvordan ændringer aftales, hvem der skal beskrive hvad, hvordan ændringer prissættes, og hvilke timepriser der anvendes. rapportering på relevante parametre. parametre skal være relevante i forhold til de aftalte sla er navnlig sla er, der har betydning for forretningen, for eksempel når det gælder oppetid og responstider. granulering af de ydelser, du køber. det er vigtigt for styringen, at man ikke accepterer blackbox-ydelser. du skal til hver en tid kunne se, præcis hvilke ydelser du betaler for. for driftsydelsen bør man for eksempel kunne se en nedbrydning af serverydelsen i typer af servere, størrelse, sla er og særlige vilkår. kontrakten skal klart angive, hvordan kontraktrapportering og fakturering skal hænge sammen. fakturaens indhold skal, ligesom kontrakten, være granuleret og helt gennemsigtig i forhold til, hvad man betaler for. forpligtigelser til at være proaktiv. sørg for, at det er beskrevet i detaljer i kontrakten, hvad det betyder i praksis, og hvilken form for rapportering der skal følges op med. alt efter hvilken ydelse du køber, kan det betyde mange ting, men det er centralt, at forpligtelsen til at være proaktiv bliver et styringsværktøj og ikke en hensigtserklæring med begrænset værdi. tidsplan og leveringsbeskrivelser. aftalen skal have klare og utvetydige angivelser af, hvornår de enkelte ydelser skal være leveret samt af, hvordan betalinger og leverancer følges ad. entydige metoder til opgørelse af bodsforpligtigelser. det skal være enkelt, og beregningsbestemmelserne skal være beskrevet. prisregulering, herunder benchmarking, skal beskrives. en grundig beskrivelse af mekanismer for både prisregulering og behovsregulering. hvad sker der, hvis virksomheden har behov for at skrue op for kapaciteten midtvejs i kontrakten, og hvordan prissættes det i eksempelvis i et marked, hvor enhedspriserne falder over tid? Misligholdelsesbeskrivelser. kontrakten skal beskrive, hvad der betragtes som misligholdelse, og, ikke mindst, hvad der betragtes som væsentlig misligholdelse af kontrakten. sidstnævnte dækker, hvad leverandøren kan gøre, der er alvorligt nok, til at du kan komme ud af kontrakten. i beskrivelsen og indarbejdelsen af kontraktstyringsmekanismerne skal medtages ikke bare kundens rettigheder, men også pligter. det kan eksempelvis omhandle: tid og ressourcer; hvornår du som kunde skal stille med interne ressourcer hvornår, i eksempelvis hardwarescenarier, du skal være klar til at modtage varer/give leverandøren adgang til datacenteret at du forpligter dig til eksempelvis kun at bestille ændringer eller nye services via en leverandørportal at du som kunde skal godkende driftsprøven inden for en given tidsramme, hvis den ikke skal betragtes som automatisk godkendt.\n6 Q UA R T E R LY A N A LY T I C S frekvensen for opdateringen af registreringerne skal hver virksomhed selv fastlægge. det er vigtigt at undgå, at denne disciplin bliver afhængig af enkeltpersoners vurdering og egne prioriteringer, da det er centralt for Contract Management, at man bibeholder kontrakt-overblikket, også det historiske, i hele kontraktens løbetid. registrering effektiv Contract Management kræver systemer og arbejdsgange, der sikrer den løbende registrering af al relevant information om aftalen. her er det vigtigt både at få informationer med fra det tidspunkt, hvor kontrakten indgås og om alle de hændelser og, der følger. ved indgåelsestidspunktet skal der registreres relevante skæringsdatoer, særlige vilkår, kundens forpligtigelser og leverandørens forpligtigelser. løbende gennem kontraktens liv skal man registrere hver eneste ændring i elementer, der har enten: økonomisk konsekvens konsekvenser for risiko ligeledes løbende skal følgende registreres: hver gang, der ændres i kontraktteksten. notater på leverandørens performance både positivt og negativt i takt med eventuelle udvidelser skal man til stadighed registrere det samlede økonomiske engagement med den pågældende leverandør og virksomhedens samlede kontraktportefølje hos leverandøren. de to sidste punkter er væsentlige arbejdsredskaber for kontinuerligt at kunne udarbejde en samlet risikovurdering. kontraktopfølgning kontraktopfølgningen understøttes af registreringerne. kontraktopfølgning sker i en dialog mellem Contract Management-funktionen og forretningen. det er her Contract Management skal gøre forretningen opmærksom på vigtige skæringsdatoer med mere, ligesom forretningen henvender sig den anden vej, eksempelvis hvis der er opstået en tvist. kontraktopfølgning er en løbende proces, og det er et af de steder, hvor forskellen på Contract Management og almindelig leverandørstyring skal håndhæves organisatorisk. den daglige drift er leverandørstyring, der ligger hos forretningen, hos systemejerne og projektlederne. kontraktuelle, økonomiske eller konfliktspørgsmål bør derimod placeres i Contract Management-funktionen. den opdeling tillader blandt andet, at systemejerne og projektlederne kan bevare en fornuftig dialog med leverandøren, selv i konfliktscenarier, da konfliktspørgsmål håndteres af andre personer.\n7 12 Q UA R T E R LY A N A LY T I C S at have styr på netop den økonomiske opfølgning er et af de områder, der bør udvikle sig til en selvstændig sport i Contract Management-funktionen. det er et af de områder, der ofte kan være med til at retfærdiggøre og finansiere professionaliseringen af Contract Management i en organisation. økonomisk opfølgning den indledende case i denne tutorial er et klassisk eksempel på, hvor store konsekvenserne kan blive, hvis den økonomiske opfølgning halter i Contract Management-sammenhæng. Contract Management-funktionen skal sikre, at enhver faktura kontrolleres op imod kontrakten. dette skal ske hver måned, og her skal man blandt andet kontrollere, om der er foretaget tilkøb siden sidste måned. eller om der er noget, der før var inkluderet i en fast pris, som nu er overført til time and Material-afregning? i den økonomiske opfølgning er det helt centralt, at de styringsmekanismer, der handler om granulering af ydelsesbeskrivelserne i både kontrakt og fakturering (se side 10), bliver benyttet i alle kontrakter, da det ellers er tæt på umuligt for Contract Managementfunktionen at danne sig et overblik. ligeledes er dialogen mellem Contract Management og forretningen central i den økonomiske opfølgning. uden meldinger fra forretningen om, hvornår der foretages ændringer eksempelvis i afregningsformen besværliggøres styrings mulig hederne for Contract Management-funktionen. Månedlige opfølgninger i en organisation med mange kontrakter kan lyde omfattende, men her er det vigtigt at opsætte systemer, der fokuserer på afvigelser fra det forventede. leverandøranalyser Contract Management-funktionens løbende leverandøranalyser er et stærkt værktøj for virksomhedens øverste ledelse i den løbende risikovurdering. hvor dyrt er det at have en given leverandør? hvad koster det os eksempelvis i tid brugt på at løse tvister? hvordan er leverandørens leverancestabilitet? hvilke andre leverandører er der på samme marked? leverandøranalysen indeholder som minimum følgende beskrivelse for de to eller tre primære leverandører på et givent område: det samlede engagement leveringssikkerhed evnen til samarbejde rette tid, rette kvalitet? proaktivitet påtager leverandørens leveranceog projektansvarlige sig reelt den rolle? risikobillede Bod hvor tit går de i bod?\n8 Q UA R T E R LY A N A LY T I C S aktuelle tvister Benchmark hvordan ligger leverandøren prismæssigt? rapportering rapporteringselementet er todelt. det er for det første et internt styringsredskab for Contract Management. her opstilles mål for Contract Management-funktionen. hvad er det, man vil måles på internt? eksempelvis besparelser hentet gennem Contract Management? og hvilke gevinster har vi høstet for virksomheden i rapporteringsperioden? den anden del er foreslåede aktiviteter til resten af forretningen. er der for eksempel besparelser at hente ved sammenlægning af kontrakter, kan det anbefales at overgå til andre typer af kontrakter på et givent område. terminering/genforhandling i sidste del af kontraktens levetid skal der tages stilling til, hvorvidt kontrakten med den pågældende leverandør skal termineres, eller om virksomheden skal ud i en genforhandling. her er det selvsagt vigtigt at bruge de oplysninger, Contract Management-funktionen har opsamlet i det foregående kontraktforløb, til at forbedre den næste kontrakt. læs Med næste gang: i del to af vores Contract Management tutorial får du svar på spørgsmål som: hvordan bygger man en Contract Management funktion, og hvem skal den bestå af? hvad er den optimale profil for en contract manager, og hvordan forankrer man Contract Management i virksomheden, så mandatet følger med intentionerne? Artiklerne om Contract Management er blevet til i samarbejde mellem Quarterly Analytics og FalckEkdahl.


Socialudvalget: 05-11-2012 kl. 14:15\n05-11-2012 kl. 14:15\nåbent 2 Anlægsbevilling til ombygning af Døgnplejen Bornholms lokaler på Vibegård\nåbent 3 Anlægsbevilling til genetablering og ombygning af lejede lokaler i Rønne til Døgnplejen Bornholms anvendelse\nåbent 4 Anlægsbevilling til etablering af IT-fagsystem til det specialiserede socialområde\nåbent 5 Udmøntning af politiske prioriteringer i budget 2013 indenfor Socialudvalgets område\nåbent 6 Budgetopfølgning pr. 30. september 2012 til Socialudvalget\nåbent 7 Månedlig budgetopfølgning september 2012 vedr. ældreområdet\nåbent 8 Ugestatistik for personlig pleje og praktisk bistand for ugerne 32 - 38 i 2012\nåbent 9 Kvalitetsstandard for specialtandplejen\nåbent 10 Rapport uanmeldt plejehjemstilsyn Slottet B3 2012\nåbent 11 Innovationsprojekt vedr. velfærdsløsninger - MyBack\nåbent 12 1. udkast til politik for de specialiserede sociale indsatser\nåbent 13 Revidering af kvalitetsstandard for personlig pleje, praktisk hjælp, aflastning og afløsning samt tilsynspolitik 2012\nåbent 14 Redegørelse for udførte tilsynsbesøg i tilbud på voksenhandicapområdet i 2011\nåbent 15 Rapport uanmeldt plejehjemstilsyn Klippebo 2012\nåbent 16 Rapport uanmeldt plejehjemstilssyn Slottet B2\nåbent 17 Rapport fra anmeldt tilsynsbesøg på Røbo 2012\nåbent 18 Projekt medicindosering i hjemmet (Pilleautomat)\nåbent 19 Ældreprisen 2012\nåbent 20 Handicapprisen 2012\nåbent 21 Udpegning til repræsentant i bestyrelsen for Bornolms Sundheds- og Sygeplejeskole\nåbent 22 Mødeplan for 2013 - Socialudvalget revideret\nåbent 23 Status for tildeling af § 18-midler 5. november 2012\nåbent 24 Kræftens bekæmpelse søger § 18-midler til mindfullnes for kræftramte\nåbent 25 TUBA Bornholm søger § 18-midler til uddannelse af frivillige terapeuter samt driftsudgifter\nåbent 26 Frelsens Hær, Rønne Korps søger § 18 midler til julehjælp og akut hjælp\nåbent 27 Kvindekrisecenter Bornholm søger § 18 midler til kalendere og gaver til de frivillige\nåbent 28 TK-Bornholm søger § 18 midler til transportudgifter\nPunkt 12 behandles som det første punkt på dagsordenen. Servicedirektør Johannes Nilsson deltager.\n2 Anlægsbevilling til ombygning af Døgnplejen Bornholms lokaler på Vibegård\nDøgnplejen Bornholm ansøger om en anlægsbevilling på 210.000 kr. til ombygning af Døgnplejen Bornholms lokaler på Vibegård.\na) at der gives en anlægsbevilling og tillægsbevilling til rådighedsbeløb på 210.000 kr. til ombygning af Døgnplejen Bornholms lokaler på Vibegård\nb) at tillægsbevillingen finansieres af Døgnplejen Bornholms overførte driftsoverskud fra 2011\nc) at anlægsbevillingen gives til Socialudvalget under politikområde 05 Ældre (Facility Management)\nSocialudvalget, den 5. november 2012:\nAnlægsbevillingen skal anvendes til ombygning af Døgnplejen Bornholms lokaler på Vibegård.\nI forbindelse med en omorganisering af Døgnplejen Bornholm pr. 1. oktober 2012 er der behov for bygningsmæssig ændring af Døgnplejen Bornholms lokaler på Vibegård. Anlægsbevillingen skal anvendes til etablering af personalefaciliteter, kontorer m.v. samtidig med, at der skal ske en mindre lokalemæssig udvidelse.\nUdgiften til ombygning af Døgnplejen Bornholms lokaler på Vibegård forventes at beløbe sig til 210.000 kr.\nDriften af Vibegård er overdraget til BRK Ejendomsservice, som led i implementeringen af Facility Management. Dette anlægsprojekt indgår således i ”professionel ejendomsdrift” og administreres af BRK Ejendomsservice. På det politiske niveau henhører bygningen fortsat under Socialudvalget.\nDøgnplejen Bornholm afventer en endelig vurdering og godkendelse af projektet fra BRK Ejendomsservice.\nUdgiften på i alt 210.000 kr. til ombygning af Døgnplejen Bornholms lokaler på Vibegård foreslås finansieret af Døgnplejen Bornholms overførte driftsoverskud fra 2011.\nAnsøgningen om anlægsbevilling skal ses i forlængelse af Døgnplejen Bornholms ansøgning om brug af overført driftsoverskud fra 2011, der blev behandlet og godkendt på Økonomi- og Erhvervsudvalgets møde den 22. august 2012.\nHvis det viser sig, at projektet ikke kan gennemføres inden for budgetrammen på 210.000 kr., vil Døgnplejen Bornholms driftsbudget kunne finansiere en eventuel tillægsbevilling hertil.\n3 Anlægsbevilling til genetablering og ombygning af lejede lokaler i Rønne til Døgnplejen Bornholms anvendelse\nDøgnplejen Bornholm ansøger om en anlægsbevilling på 444.000 kr. til genetablering og ombygning af lejede lokaler i Rønne.\na) at der gives en anlægsbevilling og tillægsbevilling til rådighedsbeløb på 444.000 kr. til genetablering og ombygning af lejede lokaler i Rønne til Døgnplejen Bornholms anvendelse\nAnlægsbevillingen skal anvendes til genetablering af lejede lokaler i St. Torvegade og i Kystparken i Rønne, og til etablering af nye lokaler i Gartnervangen i Rønne.\nLejemålene i St. Torvegade og i Kystparken er blevet opsagt af BO42, der skal bruge lejemålene til lejligheder. Lejemålene blev ved indflytning omdannet fra almindelige lejligheder til at rumme personalefaciliteter og kontorer. Lejlighederne skal genetableres for Døgnplejen Bornholms regning ved fraflytning. Håndværkerudgifterne til genetablering af lokalerne beløber sig til 219.000 kr.\nDøgnplejen Bornholm flytter ind i lejede lokaler i Gartnervangen, som udlejes af BO42. Lokalerne skal indrettes med kontorer, personalefaciliteter og en ny sundhedsklinik. Håndværkerudgifterne til ombygning af de nye lokaler beløber sig til 225.000 kr.\nUdgiften på i alt 444.000 kr. til genetablering og ombygning af lejede lokaler i Rønne foreslås finansieret af Døgnplejen Bornholms overførte driftsoverskud fra 2011.\n4 Anlægsbevilling til etablering af IT-fagsystem til det specialiserede socialområde\nPsykiatri og Handicap ansøger om en anlægsbevilling på 2.500.000 kr. til et IT-fagsystem til det specialiserede socialområde.\na) at der gives en anlægsbevilling og tillægsbevilling til rådighedsbeløb på 2.500.000 kr. til etablering af IT-fagsystem til det specialiserede socialområde under politikområde 06 Psykiatri og Handicappede\nb) at tillægsbevillingen finansieres af Borger og Sundheds overførte driftsoverskud fra 2011\nAnbefales til kommunalbestyrelsens godkendelse, idet udvalget prioriterer et sammenhængende system.\nAnlægsbevillingen skal anvendes til indkøb og implementering af et nyt IT-fagsystem til det specialiserede socialområde under politikområde 06 Psykiatri og handicappede, herunder indkøb af IT-system, hardware mv.\nArbejdet på det specialiserede socialområde på Bornholm er i dag præget af mange manuelle arbejdsgange og en fragmenteret og mangelfuld IT-understøttelse, der ikke understøtter en god og fornuftig håndtering af data. Det er ofte ressourcekrævende at etablere det nødvendige overblik over eksempelvis ydelser, handleplaner, magtanvendelser og medicinering. Samtidig er behovet for dokumentation og effektmålinger stigende, og der er øget fokus på, at borgerne i højere grad kan få adgang til egne data. Ved at investere i et fagsystem vil kommunen kunne synliggøre koblingen mellem den faglige indsats på den ene side og ressourcestyringen og forbruget på den anden side, sådan at der kan etableres et kvalificeret grundlag for opfølgningen på serviceniveauet.\nDer er indenfor Social- og Sundhedsområdet samarbejdet om udarbejdelsen af en Kravspecifikation til IT-fagsystem på socialområdet specifikt med udgangspunkt i voksenområdet. Behovet for at øge fokus på de tværgående indsatser, særligt på overgangen fra barn til voksen, indikerer at anskaffelse af et fagsystem, der kan rumme både børne- og voksenområdet bør undersøges yderligere. Der arbejdes derfor videre med at supplere kravspecifikationen til også at indeholde børneområdet.\nFagsystemet skal endvidere understøtte kommunens kanalstrategi, hvor visionen er, at kommunikationen mellem borger og kommunen foregår via effektive og sammenhængende kommunikationskanaler og med integration til de underliggende systemer og arbejdsgange.\nUdgiften på 2.500.000 kr. til et IT-fagsystem til det specialiserede socialområde foreslås finansieret af Borger og Sundheds overførte driftsoverskud fra 2011.\nAnsøgningen om anlægsbevilling skal ses i forlængelse af Borger og Sundheds ansøgning om brug af overført driftsoverskud fra 2011, der blev behandlet og godkendt på Økonomi- og Erhvervsudvalgets møde den 22. august 2012.\nBilag til Socialudvalget 5. november 2012\nKravspecifikation til IT-fagsystem (PDF)\n5 Udmøntning af politiske prioriteringer i budget 2013 indenfor Socialudvalgets område\nKommunalbestyrelsen har i forbindelse med budget 2013 vedtaget en række politiske prioriteringer indenfor Socialudvalgets område. Forslag til konkret udmøntning præsenteres.\na) at prioritere forslag til indsatser indenfor det nære sundhedsvæsen\nb) at prioritere udmøntning af 0,3 mio kr. mellem organisationsudvikling indenfor plejeboligområdet eller ændret personalesammensætning (opprioriteringsforslaget ændret struktur og personalesammensætning på plejehjemmene)\nc) at godkende forslag til udmøntning af øvrige politiske prioriteringer i budget 2013 indenfor udvalgets område som beskrevet, herunder udkast til revideret kvalitetsstandard for plejebolig\nd) at igangsætte analyse af muligheder og konsekvenser, herunder kapacitet og økonomi med henblik på Kommunalbestyrelsens stillingtagen til den fremtidige brug af Nylars Plejecenter samt Toftegårdens fremtid, herunder alternativer til det nuværende plejehjem\na) Udvalget prioriterer etablering af døgnsenge/akutstuer med 1,5 mio. kr.\nb) Udvalget prioriterer 1,2 mio. kr. til Plejecenter Snorrebakken til oprettelse af selvstændig virksomhed og tværfaglig personalesammensætning Udmøntning af 0,3 mio. kr. til organisationsudvikling og ændret personalesammensætning indenfor plejeboligområdet ønskes fremstillet på udvalgets næste møde med forslag til etablering af yderligere én selvstændig virksomhed på plejeboligområdet, samt forslag til faglig personalesammensætning. Leif Olsen kan ikke medvirke til udmøntningen af 0,3 mio. kr. og ønsker at prioritere ændret personalesammensætning i Bornholms Plejehjem og -centre jf. sagsfremstillingen.\nKommunalbestyrelsen har i forbindelse med budget 2013 vedtaget en række politiske prioriteringer indenfor Socialudvalgets område. Forslag til konkret udmøntning af de politiske prioriteringer fremgår af nedenstående:\n· Det nære sundhedsvæsen (+1,5 mio. kr.):\nDer er bevilget kr. 1,5 mio. kr. til en styrkelse af det nære sundhedsvæsen. Der er fremsat ønske om:\n1. Etablering af døgnsenge/akutstuer (+1,5 mio. kr.)\n2. Hverdagsrehabilitering og styrket genoptræning på korttidspladserne på Sønderbo (+0,675 til +0,9 mio. kr.)\n3. KOL-sygeplejerske (+0,45 mio. kr. årligt)\n4. Implementering af forløbsprogram for lænderyg (+0,225 mio. kr.)\n5. Forløbsprogram for kræft og palliation (0 mio. kr. – omlægning af eksisterende tilbud samt anvendelse af DUT-midler)\nDe fem forslag er nærmere beskrevet i bilag. Der er ikke økonomi til at igangsætte alle 5 forslag. Forslag til indsatser indenfor det nære sundhedsvæsen skal således prioriteres før igangsætning.\n· Ændret procedure for tilbud om plejebolig (-1,5 mio.kr.):\nEn sammenlignende analyse af udgifterne til en borger i plejebolig i forhold til udgiften i døgnplejen viser en potentiel besparelse for kommunen, hvis en borger, som modtager omkring 14 timers hjælp ugentligt fra døgnplejen, vælger en plejebolig.\nDer er således etableret en procedure, som sikrer at visitator er opsøgende ift. denne type borgere og deres muligheder ift. en plejebolig. Endvidere er der foretaget en revidering af Kvalitetsstandarden for visitering til plejeboliger på ældreområdet. Revideringen er sket i samarbejde med Myndighedsafdelingen i Borger og Sundhed, ledelse af plejeboligområdet og sekretariatet. Den reviderede standard åbner desuden op for, at hvor det er af afgørende betydning for borgerens mentale trivsel, at der er personale i nærheden, kan der visiteres til en plejebolig. De samlede kommunale tilbud vil indgå i helhedsvurderingen. Forslag til revideret kvalitetsstandard for visitering til plejeboliger på ældreområdet vedlægges som bilag.\n· Digitalisering og telemedicin i forhold til borgere og samarbejdsparter (0 kr.):\nMulige tiltag søges belyst gennem igangværende velfærdsteknologiprojekt. Endvidere afdækkes muligheder for nyt projekt indenfor KOL-området. Området er i øvrigt pålagt er pålagt en tværgående budgetreduktion som følge af digitalisering og obligatorisk selvbetjening på 117.000,00 kr. Besparelsen indhentes gennem reduktioner på administrative stillinger.\n· Dagcentre - flytning af Nylars til Sønderbo (-0,075 mio. kr.):\nBesparelsen udmøntes ved naturlig afgang, når Nylars dagcenter flyttes til Sønderbo.\n· Regulering i forhold til visiterede timer indenfor ældreområdet/stigende aktivitetsbudget og struktur (-4,5 mio. kr.):\nForslaget omfatter 4 elementer:\no Regulering af budgettet svarende til den faktiske udvikling inden for personlig pleje/praktisk hjælp (-7 mio. kr.): Udmøntes gennem en rammereduktion på BUM-budgettet. Ingen øvrige konsekvenser.\no Stigning i aktivitetsbudgettet indenfor plejeboligområdet (+2 mio. kr.): Udmøntes gennem en rammeudvidelse indenfor plejeboligområdet. Ingen øvrige konsekvenser.\no Tilpasning til plejeboligstruktur: (+1,1 mio. kr.): Udmøntes gennem en rammeudvidelse indenfor plejeboligområdet. Ingen øvrige konsekvenser.\no Rammereduktion på BUM (-0,6 mio. kr.): Udmøntes gennem den årlige revision af Kvalitetsstandard for personlig pleje, praktisk hjælp, aflastning og afløsning samt tilsynspolitik, der behandles andet sted på udvalgets dagsorden.\n· Pulje til medarbejderdisponeret tid i ældreplejen – plejeboligområdet (-0,34 mio. kr.):\nBesparelsen udmøntes således, at puljen vil blive målrettet beboere, der har et meget begrænset netværk. Fx ved indlæggelse på hospital, kontakt/besøg hos læge, til sociale relationer, begivenhedsbestemte anledninger, individuelt vurderede behov i mindre omfang.\n· Pulje til medarbejderdisponeret tid i ældreplejen – Døgnplejen Bornholm (-0,34 mio. kr.): Besparelsen udmøntes således, at puljen vil blive målrettet særligt udsatte borgere.\n· Hverdagsrehabilitering (-0,440 kr.):\nUdmøntes gennem en rammereduktion på budgettet. Ingen øvrige konsekvenser.\n· Flytning af team Sandvig /Effektivisering af Døgnplejen Bornholm (-0,119 kr.):\nDer er indgået aftale om leje af lokale i Allinge, og team Sandvig flytter base fra Gudhjem til Allinge. Der etableres samtidig sygeplejeklinik i lokalerne i Allinge. Flytning af team Sandvig fra Gudhjem til Allinge inkl. etablering af sygeplejeklinik vil give mindre ”vejtid” og færre udgifter til transport. Besparelsen udmøntes gennem en reduktion i timeprisen til Døgnplejen (-0,229 kr.) samt en udvidelse af grundbudgettet til lokaleleje (+ 0,110 mio.kr.).\n· Effektivisering af forberedelsestiden i Døgnplejen Bornholm (-1,645 kr.):\nUdmøntes gennem en nedsættelse af forberedelsestiden for den enkelte medarbejder fra de nuværende 15 min. til 10 min. Besparelsen udmøntes gennem en reduktion i timeprisen til Døgnplejen.\n· Tilbud til borgere anbragt udenøs og på venteliste (0,5 mio. kr.):\nForslaget omfatter 3 borgere, der ønsker et botilbud indenfor Psykiatri- og Handicapområdet på Bornholm. Forslaget udmøntes ved at 2 af borgerne vil få tilbud på Kommandanthøjen ved ibrugtagning i 2013. Den 3. borger vil få tilbud om indflytning på Nexøhuset.\n· Etablering af flere tilbud efter § 103 Beskyttet beskæftigelse (0 kr.):\nMuligheden for flere tilbud på området vil indgå i arbejdet omkring udmøntning af den nye reform af førtidspension og fleksjob der træder i kraft 1. januar 2013 i et tæt samarbejde mellem Psykiatri og Handicap og Jobcentret.\n· Reduktion af støtte til borgere, der bor i kommunale botilbud jf. § 85 (-0,34 mio. kr.): Besparelsen udmøntes gennem en reduktion i normering ved at dosering af medicin overgår til apotek og ved at mødefrekvens/tidsforbrug på personalemøder/gruppemøder nedsættes i forhold til nuværende. Besparelsen i relation til medicindosering fordeles mellem virksomheder i forhold til antal beboere og besparelsen i forhold til mødefrekvens efter antal årsværk.\n· Høreområdet (0 mio.kr.):\nDer er igangsat en række indsatser med henblik på at sikre budgetbalance, herunder bl.a. indførelse af efterkontrol, synliggøre arbejdsgange i hørefaggruppen, tiltag vedr. indledende audiometri, restriktiv tildeling af fjernbetjeninger, identificering af umotiverede borgere, introduktion til alternativer til høreapparatbehandling, genforhandling af priser på ørepropper, ny strategi ift. tabte høreapparater.\n· Patientbefordring i hht. Sundhedsloven 17 (0 mio.kr.):\nEn potentiel besparelse på befordringsområdet vurderes på længere sigt, at kunne ske ved at se samlet på kommunens brug af borgerrelateret/patientrelateret kørsel på tværs af områderne i kommunen. Ansvaret for opgaven ligger i chefgruppen.\n· Ændret struktur og personalesammensætning på plejehjemmene på Bornholm (+1,5 mio. kr.):\nOpprioriteringen udmøntes med\n· 1,2 mio. kr. til Plejecenter Snorrebakken i f. m. oprettelse af selvstændig virksomhed til virksomhedsleder og tværfaglig personalesammensætning:\n· 0,3 mio. kr. til Bornholms Plejehjem og –centre. Bevillingen kan fordeles indenfor 2 nedenstående muligheder:\no Organisationsudvikling indenfor plejeboligområdet med henblik på etablering af yderligere én selvstændig virksomhed foruden Bornholms Plejehjem og –centre og Plejecenter Snorrebakken\no Ændret personalesammensætning. Konkret kan konverteres 6 vakante stillinger til pædagoger, således at der i 6 af BPC’s plejegrupper er en pædagog ansat. Med en bevilling på i alt 0,3 mio. kr. til BPC er det ikke muligt at ændre personalesammensætningen i samme omfang som på Snorrebakken. Det ville kræve at ca. 26 stillinger konverteres.\n· Udskudt besparelse - lukning af Østergade 54/Nybygning på Stenbanen (+1,765 mio. kr.):\nBeløbet udmøntes som en rammeudvidelse til Rønne Botilbuds budget i 2013. Den tidligere vedtagne besparelse ved lukning af Østergade 51 vil blive effektueret ved udflytning til Stenbanen primo 2014.\n· Pulje til PAU elevernes praktikperioder i institutionerne på voksenhandicapområdet (+0,5 mio. kr.):\nDer oprettes en fælles pulje til finansiering af PAU-elever i praktik på voksenhandicapområdet. Opprioriteringen udgør halvdelen af den nødvendige finansiering af en fælles praktikpulje - den anden halvdel vil blive finansieret af virksomhederne på området. ”Rotationsprincippet” for at tage lønnede praktikanter bliver ophævet og der er ikke fremover merudgift for virksomheden, når denne har en PAU-elev i praktik.\nTilpasning af plejeboligstrukturen/plejehjemsområdet\nNylars Plejecenter blev med Kommunalbestyrelsens beslutning om ændring af plejeboligstrukturen i 2008 besluttet lukket begrundet i det relativt lave antal pladser (16) og det deraf forventede effektiviseringspotentiale ved opførelse af større enheder. Nylars Plejecenter er ombygget efter ABL i 2003 og der er fortsat en gæld i på ca. 18 mio. kr. som vil skulle indfries hvis bygningen skal sælges. Der er forslag fra ældreområdet om, at flytte yngre gerontopsykiatriske borgere til Nylars Plejecenter.\nPlejehjemmet Toftegården består af 41 utidssvarende 1 rumsboliger med dårlige fælles- og servicefaciliteter. Kommunalbestyrelsen har besluttet, at de kommunale ældreenheder min. skal kunne rumme 40 2 rumsboliger og leve-bomiljø. Kommunalbestyrelsen har i 2011 besluttet at udsætte den endelige beslutning om Toftegårdens fremtid. Der er ikke plads til at udvide antallet boliger på matriklen, og der foreligger en politisk beslutning om, at en plejeboligenhed min. skal bestå af 40 boliger.\nI forbindelse med budget 2013 blev det besluttet, at Kommunalbestyrelsen i 2013 vil tage stilling til den fremtidige brug af Nylars Plejecenter samt Toftegårdens fremtid herunder evt. alternativ for det nuværende plejehjem.\nDet anbefales, at der igangsættes en analyse af muligheder og konsekvenser, herunder kapacitet og økonomi som grundlag for Kommunalbestyrelsens stillingtagen. Analysen skal indeholde forslag til fremtidig brug af Nylars Plejecenter, Toftegårdens fremtid herunder evt. alternativ for det nuværende plejehjem.\nAnalysen forelægges til udvalgets behandling marts 2013 med henblik på, at forslaget kan indgå i budgetarbejdet for 2014.\nForslag til Kvalitetsstandard for visitering til plejeboliger på ældreområdet 2013 (DOC)\nDet nære sundhedsvæsent - forslag til indsatser (DOC)\n6 Budgetopfølgning pr. 30. september 2012 til Socialudvalget\nOpfølgning på virksomhedernes økonomi indenfor Socialudvalgets område pr. 30. september i forhold til den centrale budgetopfølgning pr. 31. juli 2012.\nTaget til efterretning. Drøftet økonomien på Nexøhuset.\nDe centrale budgetopfølgninger i 2012 foretages pr. 31. marts, 31. maj, 31. juli og 31. oktober. Socialudvalget har besluttet, at for at kunne leve op til ansvaret for driftsbevillingerne, er der behov for månedlige budgetopfølgninger indenfor udvalgets område på virksomhedsniveau.\nOmrådechefen har anmodet virksomhederne om at melde tilbage, hvis virksomhederne forventer væsentlige ændringer i økonomien pr. 30. september i forhold til det oplyste i budgetopfølgningen pr. 31. juli.\nPå mødet gives en orientering om virksomhedernes tilbagemelding på økonomien pr. 30. september.\n7 Månedlig budgetopfølgning september 2012 vedr. ældreområdet\nMånedlig budgetopfølgning (fokusopfølgning) ultimo september 2012 vedr. ældreområdet.\nFokusopfølgning september 2012 (PDF)\n8 Ugestatistik for personlig pleje og praktisk bistand for ugerne 32 - 38 i 2012\nStatistikken viser, at der i uge 38 i 2012 var i alt 1.501 brugere, som modtog i alt 6.570 timer, eller et gennemsnit pr. bruger pr. uge på 4,38 time. I uge 32 i 2012 var i alt 1.508 brugere, som modtog i alt 6.615 timer, eller et gennemsnit pr. bruger pr. uge på 4,39 time. Brugerantallet er faldet med 7, og timerne pr. uge er faldet med 45 timer.\nTil sammenligning var der i uge 38 i 2011 i alt 1.574 brugere med i alt 7.003 timers hjælp om ugen, eller et gennemsnit pr. bruger pr. uge på 4,45 time. Gennemsnittet for 2012 1.508 brugere med 6.635 timer, eller et gennemsnit pr. bruger pr. uge på 4,40 time.\nGennemsnittet for 2011 blev 1.584 brugere med 7.035 timer pr. uge, eller et gennemsnit pr. bruger pr. uge på 4,44 time.\nÆndring fra uge 32 til uge 38\nDer var i uge 38: 3 ledige plejecenterboliger og 5 ledige aflastningspladser.\n9 Kvalitetsstandard for specialtandplejen\nKommunalbestyrelsen skal tilbyde et specialiseret tandplejetilbud til sindslidende, psykisk udviklingshæmmede m.fl., der ikke kan udnytte de almindelige tandplejetilbud i børne- og ungdomstandplejen, praksistandplejen eller omsorgstandplejen. Forslag til kvalitetsstandard for specialtandplejen forelægges til politisk behandling.\n· at standarden sendes i høring i Handicaprådet og i berørte virksomheders MED-udvalg\nSocialudvalget, den 27. august 2012:\n· at standarden godkendes\nSpecialtandplejen skal gennem et opsøgende, regelmæssigt tandplejetilbud med henblik på bevarelse af tænder, mund og kæber i funktionsdygtig stand, medvirke til, at den enkelte i videst muligt omfang bevarer sin fysiske, psykiske og sociale trivsel livet igennem. Specialtandplejen skal sikre en kontinuitet mellem de forskellige elementer, eksempelvis de forebyggende og de behandlende.\nMålgruppen er primært personer med en psykisk funktionsnedsættelse, men ofte med fysiske tillægshandikaps. Dertil kommer visse personer med cerebral parese, udviklingsforstyrrelser, samt andre med meget betydelig funktionsnedsættelse, eksempelvis personer hårdt ramt af Parkinson eller sklerosepatienter. Tandbehandling kan foregå på kommunens tandklinik i Rønne eller på Specialtandlægeklinikken i Gentofte efter tandlægefaglig vurdering. Modtagere af ydelsen opkræves en årlig egenbetaling. I 2012 udgør egenbetalingen 1.725 kr.\nVisitation til Specialtandpleje er tredelt. På baggrund af en faglig (pædagogisk) bedømmelse af patientens evne og mulighed for at benytte de øvrige tandplejetilbud fremsendes henvisning (blanket) til Psykiatri og Handicap. Denne bedømmelse foretages af en fagperson, der har jævnlig kontakt med patienten og kendskab til dennes funktionsnedsættelse – eksempelvis den ansvarlige pædagogiske eller sundhedsfaglige leder af et tilbud. Myndighedsafdelingen i Psykiatri og Handicap henviser videre med betalingstilsagn til Specialtandplejen, der vurderer/visiterer det tandlægefaglige.\nPersoner der er henvist til specialtandpleje, og som efter tandlægefaglig visitation og rådgivning i specialtandplejen ikke skønnes at have behov for specialiseret behandling, henvises til behandling i omsorgstandpleje eller i praksistandplejen.\nAdministrativ tilføjelse til mødet den 5. november 2012\nHandicaprådet d. 18. september 2012: Til efterretning, idet Handicaprådet finder tilbuddet om specialtandpleje godt.\nMEDudvalget i Rønne Botilbud har drøftet det udsendte høringsmateriale vedr. Kvalitetsstandard for Specialtandplejen i Bornholms Regionskommune.\nMED udvalget finder standarden fyldestgørende, og anerkender at visitation til ydelsen foretages i Psykiatri og Handicap, på baggrund af en pædagogisk vurdering fra personale tæt på, og med grundigt kendskab til den konkrete beboer.\nMED-udvalget på Klintebo har drøftet det tilsendte materiale om Kvalitetsstandard for Specialtandplejen i Bornholms Regionskommune, og har ikke yderligere tilføjelser udover, at det er et præcist og gennemarbejdet materiale!\nBilag til Socialudvalget 27. august 2012\nForslag til kvalitetsstandard specialtandplejen (DOC)\nHøringssvar Klintebo (DOC)\n10 Rapport uanmeldt plejehjemstilsyn Slottet B3 2012\nSocialudvalget, den 24. september 2012:\nSendes i høring i Ældreråd og i Handicapråd, idet udvalget noterer sig den skærpede anbefaling om at målrette beboerdokumentationen.\n· at rapporten godkendes\nSocial- og Sundhedssekretariatet har den 1. august 2012 aflagt uanmeldt tilsynsbesøg på Slottet B3.\nDet generelle indtryk af afd. B3\nDet er Tilsynets generelle indtryk og oplevelse, at B3 fremstår som en veldrevet og velfungerende afdeling.\nDet er Tilsynets indtryk, at der er ledelsesmæssigt fokus på fortsat at styrke et godt arbejdsmiljø. Medarbejderne gav udtryk for, at hverdagen fortsat byder på mange faglige og praktiske udfordringer qua beboernes stadigt dårligere fysiske som psykiske habitus.\nDen beboer Tilsynet fik i tale, gav udtryk for tilfredshed med det samlede tilbud.\nDer er fulgt tilfredsstillende op på Embedslægetilsynets anbefalinger, og det kommunale Tilsyn har givet 3 anbefalinger.\nTilsynet skærper sin tidligere anbefaling om at målrette arbejdet med beboerdokumentation. Der skal tilgå Tilsynet en handleplan for dette arbejde, senest den 10. oktober 2012\nTilsynet anbefaler at B3 sikrer, at beboernes lommepenge kun opbevares centralt, hvis der er indgået en konkret skriftlig aftale med beboeren om dette, og at det altid, på hvilket som helst tidspunkt, er muligt at få sine penge.\nTilsynet anbefaler, at problematikken omkring opbevaring og administration af lommepenge økonomi, drøftes i forbindelse med indflytningen, således at der evt. indkøbes en safeboks el. lign. til opbevaring i lejligheden.\nHvor der ikke er angivet tidspunkt for opfølgning af anbefaling, skal dette være effektueret inden næste Tilsyn.\nAdministrativ tilføjelse til Socialudvalgets møde den 5. november 2012\nTilsynet har, henholdsvis den 10. september 2012, samt den 9. oktober 2012, modtaget en fyldestgørende opfølgning på de af Tilsynet givne anbefalinger.\nÆldrerådet har på deres møde den 23. oktober 2012 haft sagen i høring. Ældrerådet udtaler:\n"Ældrerådet kan tilslutte sig Tilsynets anbefaling af målrettet arbejde med beboernes handleplaner og ser med tilfredshed på personalets indsats for at give beboerne de bedst mulige opholdsvilkår."\nHandicaprådet har haft sagen i høring den 22. oktober 2012. Handicaprådet udtaler:\n”Sagen tages til efterretning”\nBilag til Socialudvalget 24. september 2012\nTilsynsrappot B3 Slottet 2012 (DOC)\n11 Innovationsprojekt vedr. velfærdsløsninger - MyBack\nStillingtagen til Bornholms Regionskommunes medvirken i projekt MyBack, som omhandler innovation af velfærdsløsninger. Der er på grund af en ansøgningsfrist den 20. august fremsendt ansøgning til Fornyelsesfonden med bemærkning om, at projektsamarbejdet forudsætter politisk behandling og godkendelse.\n· at godkende Bornholms Regionskommunes (Døgnplejen Bornholms) medvirken i projekt MyBack i perioden 1.1.2013 – 31.12.2014 under forudsætning af, at den beskrevne finansiering er tilvejebragt\nDrøftet. Inden politisk stillingtagen ønskes en udtalelse fra Døgnplejen Bornholms MED-udvalg om projektets relevans.\n· at på baggrund af det indkomne høringssvar fra Døgnplejen Bornholms MED-udvalg medvirker Bornholms Regionskommune (Døgnplejen Bornholm) ikke i projektet på nuværende tidspunkt\nGodkendt, at Bornholms Regionskommune ikke medvirker i projektet.\nInnovationsprojektet har 2 hovedformål: Forebyggende effekt: MyBack mindsker risikoen for både akutte rygsmerter, rygskader samt mindsker risikoen for nedslidning over tid i rygsøjlen. Effektiviserende effekt: MyBack gør tillige genoptræning mere effektiv, såfremt rygproblemer er opstået. Helt konkret er MyBack en automatisk ergonomisk vejleder, der bl.a. advarer brugeren om:\nØ Skadelige bevægelser i ryggen\nØ Dårlige arbejdsstilklinger\nØ Forkerte løft\nØ Problematiske bevægelser i ryggen, når der er krav om stabilitet, efter f.eks. diskusoperation\nMyBack skal derfor udvikles som en beklædningsgenstand brugeren kan have direkte på huden og under sit almindelige tøj. I beklædningen indvæves sensorer, processer, batteri m.v., endvidere er der tilknyttet en mobil applikation og software. Grundlæggende måler MyBack konstant muskelkraft i overkroppen, rygsøjlens placering, samt tiden af en bestemt ledplacering. Hvis kombination af eksempelvis en bestemt bevægelses hastighed, retning og den anvendte muskelkraft er potentiel skadelig, advares brugeren af MyBack med lyd og/eller vibration således, at den skadelige påvirkning undgås, og en anden arbejdsstilling indtages.\nMyBack registrerer målingerne, der kan lagres på og deles via PC, Notebook, SmartPhone og lignende. Der er flere mulige tekniske løsningsspor. Afsættet herfor er eksisterende valid viden om, hvornår en arbejdsstilling bliver uhensigtsmæssig, og hvor lang tid man maksimalt bør være i arbejdsstillinger.\nDer er i projektet lagt stor vægt på brugerinddragelse. MyBack skal bruges gennem en længere periode og meget tæt på kroppen. Det er vigtigt, at det er behageligt at have på, simpelt at bruge og hurtigt giver konkrete resultater. Det skal fungere uden at brugeren bliver forstyrret i sit arbejde og funktionaliteten er afgørende for, om brugeren vil benytte MyBack så længe, at den varige ønskede effekt opnås. I projektplanlægningen er der lagt vægt på denne proces, der sikres gennem inddragelse af ISS Bornholm, Bornholms Hospital og Bornholms Regionskommunes døgnpleje. Det forudsættes, at disse stiller hver 8 medarbejdere, til rådighed som testpersoner i projektet. Gennem disse testpersoner afprøves og udvikles teknologi og prototyper løbende gennem hele projektperioden.\nCompanyCare har den faglige baggrund indenfor ergonomi og arbejdsmiljø og vil for en stor dels vedkommende stå for den brugerdrevne innovationsproces. FinnBech Consulting vil være ansvarlig for projektstyring. Carsten Sheibye ansvarlig for økonomi og kommercialisering. ISS Bornholm sikrer projektet adgang til mere end 500.000 medarbejdere, der ligger i den primære målgruppe verden over. Business Center Bornholm sikrer en adgang til erhvervsliv og produktionsmuligheder lokalt på Bornholm, Bornholms Hospital repræsenterer specifik målgruppe og Bornholms Regionskommunes døgnpleje udgør først og fremmest et område med mange personforflytninger og medarbejderne er traditionelt meget nedslidningstruet.\nProjektperiode 1.1.2013 – 31.12.2014.\nProjektets samlede budget udgør kr. 8.629.460. Heraf søges der om støtte fra FornyelsesFonden på kr. 4.970.536, Egenfinansiering udgør kr. 3.658.924, der dækkes således: CompanyCare finansierer 66% af egen løn svarende til kr. 537.200. FinnBech Consulting finansierer 66% af egen løn svarende til kr. 497.200. Business Center finansierer den fulde egenbetaling af løn svarende til kr. 32.880, beløbet finansieres alene gennem arbejdstid.\nISS Bornholm, Bornholms Hospital og Bornholms Regionskommune finansierer hver kr. 183.900, beløbet finansieres alene gennem arbejdstid.\nI alt egenfinansieres gennem løn kr. 1.618.980.\nProjektet er i dialog med mulige leverandører og konsulentvirksomheder, der under forudsætning af FornyelsesFondens støtte, ser positivt på medfinansiering af ca. kr. 1.200.000. Endvidere har projektet positive tilkendegivelser på sponsorering af de resterende kr. 839.945, der søges tilvejebragt ved projektets opstart. Projektets likviditet sikres indledningsvist gennem råderet over kr. 500.000, som stilles til rådighed af CompanyCare, FinnBech Consulting og Carsten Scheibye.\nMED-udvalget ved Døgnplejen Bornholm fremsender følgende høringssvar:\n”MED-udvalget i Døgnplejen Bornholm har drøftet initiativet. Umiddelbart er idégrundlaget interessant og det kan være interessant i fremtiden, at teste effekten af et færdigudviklet produkt. Døgnplejen Bornholm har stor opmærksomhed på arbejdsmiljøet, herunder også fokus på tunge løft og uhensigtsmæssige arbejdsstillinger, hvorfor der arbejdes med forflytningsvejledning og forskellige hjælpemidler i hverdagen.\nMED-udvalget finder dog, at projektet er på så tidligt et stadie i udviklingen, hvor hverken eksakt teknologi eller egentlige prototyper er specificeret eller udviklet til test, at det ikke giver mening at afsætte de ønskede ressourcer i form af medarbejdertimer til projektet. Hverdagen i Døgnplejen Bornholm er under et stort pres og medarbejderne har mange igangværende udviklingsprojekter at skulle forholde sig til, udover alm. drift.\nSåledes vil MED-udvalget i Døgnplejen Bornholm sige tak for tilbuddet om at deltage i MyBack projektet, men må afslå af de ovennævnte grunde.”\n12 1. udkast til politik for de specialiserede sociale indsatser\nUdkast til politik for de specialiserede sociale indsatser førstebehandles samtidig af fire fagudvalg og tilbagesendes herefter med bemærkninger til projektgruppen med henblik på at formulere et endeligt forslag til politik for indsatserne.\n· at Socialudvalget, Børne- og Skoleudvalget, Beskæftigelsesudvalget henholdsvis Fritids-, Kultur- og Forebyggelsesudvalget drøfter politikudkastet\nDrøftet. Socialudvalget ønsker et andet udkast forelagt inden endelig stillingtagen. Anbefales således genoptaget på et senere møde.\nPå temamødet den 11. oktober 2012 blev kommunalbestyrelsen præsenteret for nogle cases og nogle politikord, udledt af møderne med aktørerne på området. Ud fra drøftelserne på temamødet er udarbejdet et 1. udkast til politik for de specialiserede sociale indsatser.\nUdkastet behandles i løbet af uge 45 af Socialudvalget, Børne- og Skoleudvalget, Beskæftigelsesudvalget og Fritids-, Kultur- og Forebyggelsesudvalget. Udvalgenes forslag og bemærkninger indgår herefter i udarbejdelsen af et endeligt forslag til politik for indsatserne. Forslaget behandles af de fire udvalg i uge 49 med henblik på at indstille til kommunalbestyrelsen, at forslaget sendes i høring blandt relevante organisationer i januar 2013. Høringssvarene indgår i den endelige behandling af politikken i de fire udvalg, Økonomi- og Erhvervsudvalget og kommunalbestyrelsen i februar 2013.\nUdkast til politik for de specialiserede indsatser (PDF)\n13 Revidering af kvalitetsstandard for personlig pleje, praktisk hjælp, aflastning og afløsning samt tilsynspolitik 2012\nÅrlig revidering af kvalitetsstandard for personlig pleje, praktisk hjælp, aflastning og afløsning samt tilsynspolitik, som sidst er godkendt af Socialudvalget den 26. september 2011, samt indarbejdelse af konsekvenser ved rammereduktion af BUM-budgettet for 2013.\n· at kvalitetsstandarden sendes i høring i Ældreråd, Handicapråd samt berørte virksomhedes MED-udvalg\nNærværende forslag til kvalitetsstandard er 1) den årlige revidering af denne og 2) indarbejdelse af rammereduktion af BUM-budgettet for 2013 på kr. -600.000. Forslaget er udarbejdet i samarbejde med døgnplejen og visitationen.\nVedr. den årlige revidering er der på baggrund af døgnplejens og visitationens erfaringer i arbejdet med kvalitetsstandarden primært gjort tiltag, så den reviderede standard fremstår mere tydelig og præcis, samt afspejler det aktuelle niveau og den praksis, som finder sted.\nForslag til kvalitetsstandard for personlig pleje, praktisk hjælp, aflastning og afløsning samt tilsynspolitik (DOC)\n14 Redegørelse for udførte tilsynsbesøg i tilbud på voksenhandicapområdet i 2011\nDer udarbejdes årligt en redegørelse for udførte tilsynsbesøg i dag- og botilbud på voksenhandicapområdet.\n· at redegørelsen for udførte tilsynsbesøg i tilbud på voksenhandicapområdet i 2011 sendes i høring i Handicaprådet\nTilsynet har gennemført 12 anmeldte dialogbaserede tilsyn samt et opfølgende tilsyn i 2011.\nFormålet med tilsynsbesøgende er at påse, at\nFor hvert gennemført tilsyn er der udarbejdet en rapport, som behandles i Socialudvalget efter høring i Handicaprådet og de respektive MED-udvalg.\nTilsynet kan på baggrund af en gennemgang af alle rapporter i 2011 konkludere, at\n· hjælpen er tilrettelagt og bliver udført på en faglig og økonomisk forsvarlig måde.\nTilsynet har besluttet, at man i 2012 vil fortsætte fokuspunkterne fra 2011, som er\nmedborgerskab/borgerinddragelse, indholdet i tilbuddet og den omsorg der gives til borgeren, medicinhåndtering og opfølgning på tidligere anbefalinger.\nTilsynsredegørelse for voksen handicapområdet 2011 (DOC)\n15 Rapport uanmeldt plejehjemstilsyn Klippebo 2012\n· at rapporten sendes i høring i Ældrerådet og Handicaprådet\nSocial- og Sundhedssekretariatet har den 20. august 2012 aflagt uanmeldt tilsynsbesøg på Klippebo.\nTilsynets generelle indtryk af Klippebo\nDet er Tilsynets indtryk, at Plejecenter Klippebo er et godt og veldrevet sted, hvor beboerne er glade for at bo. De fysiske rammer i lejlighederne er gode, og der arbejdes med at gøre fællesområderne bedre. Beboerne får den hjælp, som de er visiteret til.\n• Tilsynet anbefaler, at døgnrytmeplanerne ajourføres, og at det sikres, at der ikke kan opstå tvivl om, hvilken indsats der skal gøres overfor beboerne. Tilbagemelding til Tilsynet senest d. 31. oktober 2012\n• Tilsynet anbefaler, at der tilbydes udarbejdet handleplan jfr. servicelovens § 141\n• Tilsynet udbeder sig en redegørelse om, hvilke tanker der ligger til grund for beslutningen, om at vække beboere for at skifte ble om natten.\nTilsynsmyndigheden har pr. mail af 11. oktober 2012, modtaget en fyldestgørende og tilfredsstillende opfølgning på de 3 anbefalinger der blev givet i forbindelse med tilsynet.\nTilsynsrapport Klippebo 2012 (DOC)\n16 Rapport uanmeldt plejehjemstilsyn Slottet B2\nSocial- og Sundhedssekretariatet har den 17. september 2012 aflagt uanmeldt tilsynsbesøg på Slottet B2.\nTilsynets generelle indtryk af Slottet afd. B2\nDet er Tilsynets generelle indtryk og oplevelse, at B2 fremstår som en veldrevet og velfungerende afdeling. Beboerne får den hjælp, som de er visiteret til og har behov for. Der er ledelsesmæssigt fokus på fortsat at styrke et godt arbejdsmiljø.\nDer er fulgt tilfredsstillende op på embedslægetilsynets anbefalinger.\nDer er ikke givet anbefalinger i forbindelse med tilsynet 2012.\nTilsynsrapport Slottet B2 2012 (DOC)\n17 Rapport fra anmeldt tilsynsbesøg på Røbo 2012\n· at rapporten sendes i høring i Handicaprådet og Ældrerådet\nSocial- og Sundhedssekretariatet har aflagt anmeldt tilsynsbesøg på Røbo den\nDer er foretaget en fysisk gennemgang af tilbuddet, samt gennemført interview med beboer, pårørende, personale samt leder. Tilsynet har berørt nedenstående hovedtemaer, og der er efterfølgende udarbejdet en rapport.\nTilsynet er udført i botilbuddet Røbo, samt Rø Aktivitetscenter. Begge tilbud fremstår pæne og renholdte, og de beboere, Tilsynet traf hjemme, gav udtryk for at være godt tilfredse med at bo på Røbo.\nDe fysiske rammer og udenoms arealerne fremstår vedligeholdte. Der er nogle flotte udenoms arealer, som beboerne flittigt benytter sig af.\nDet kan desuden anføres, at det udførte tilsynsbesøg har givet anledning til at udtale:\nat beboerne får den hjælp, som de har ret til efter loven, og efter de beslutninger, der er truffet i Kommunalbestyrelsen, og\nat hjælpen er tilrettelagt og bliver udført på en forsvarlig måde\nDet anbefales at det sikres, at de mål der er aftalt på handleplansmødet, gøres synlige i den faglige plan, således at det er klart hvorledes, hvem og hvordan der arbejdes fagligt med at udføre de aftalte mål. Udføres senest 30. oktober 2012.\nTilsynet anbefaler at oplysningerne i vikarmappen ajourføres så de er opdaterede. Udføres senest 30. oktober 2012. Tilsynet vil på et opfølgende besøg orientere sig i handleplaner og vikarmappen for at se, om anbefalingerne er udført.\nTilsynet anbefaler, at det altid aftales, hvordan man som beboer bedste mulig er sikret adgang til egne midler (herunder hævekort, kontanter) – eksempelvis ved safeboks i egen lejlighed. Der følges op i næste tilsyn.\nTilsynsrapport Røbo 2012 (DOC)\n18 Projekt medicindosering i hjemmet (pilleautomat)\nLevVel fonden har meddelt tilsagn om tilskud til projekt medicindosering i hjemmet. Der var ansøgt og er givet tilsagn om kr. 340.000 til projektet. Midlerne udbetales til DELTA (Godkendt Teknologisk Service (GTS) forskningsinstitut, som projektansøger). Projektet kører med delt projektledelse mellem DELTA og Bornholms Regionskommune.\nBornholms Regionskommune har igennem foråret 2012 vist interesse for og har haft dialogmøder med MedicPen og KMD HealthCare. Senere kom DELTA med på projektet og gennem DELTA er nu også Pharmakon med.\n· MedicPen, AB – Producent af udstyr til medicinering (Pille dispenser og automatiseret håndteringsmaskine til pakning af piller i doseringskassetter)\n· KMD HealthCare – Leverandør af omsorgssystemet CARE (tidl. RambøllCare)\n· DELTA – Forskningsinstitut (GTS), Idemolab laver bl.a. produktinnovation/udvikling inden for velfærdsteknologi, hjælper med design- og udviklingsprocessen i de tidlige faser ved udviklingen af intelligente produkter (prototyper)\n· Pharmakon - Forskning, udvikling og forsøgsvirksomhed inden for lægemiddelanvendelse og sikker medicinering.\nProblemstilling: Hvorfor en pilleautomat?\nMange borgere er afhængige af, at tage den ordinerede medicin i de rette mængder og på de rigtige tidspunkter. For nogle borgere er dette forbundet med problemer, og årsagerne hertil kan f. eks. være: problemer med hukommelsen, en kompleks medicineringsprofil eller meget hyppige doser.\nForkert medicinering kan medføre sygdom, utilsigtede bivirkninger, hospitalsindlæggelse, genoptræning samt efterfølgende behov for overvågning og korrigerende medicinering. Ingen er i tvivl om, at livskvaliteten bliver berørt af disse konsekvenser – ej heller, at de medfører væsentlige, unødvendige omkostninger for samfundet, specielt inden for kommunal sundhedspleje.\nBornholms Regionskommune ønsker at reducere antallet af utilsigtede hændelser (UTH) relateret til medicinering, ved at flytte medicindoseringen ud i borgerens eget hjem. Dette er i første omgang i ældreplejen, men tænkes udvidet til andre grupper på fast medicin, f.eks. på kronikerområdet.\nProjektets formål er at sikre og understøtte indtagning af korrekt medicintype, korrekt medicinmængde og indtagelse på de rigtige tidspunkter i eget hjem. Projektet har fokus på at løse dette gennem identificering og generering af en pille ”device” (pilleautomat) til borgerens hjem, og projektet vil derfor specificere, identificere, konceptualisere og brugerevaluere forskellige prototyper for pilleautomaten samt kvalificere behov, pris, potentiale og arbejdsgange. Dette skal bl.a. sikre et beslutningsgrundlag for Kommunalbestyrelsen i Bornholms Regionskommune mod et videre forpligtende samarbejde.\nProjektet vil have følgende leverancer:\n· Synliggørelse af marked, målgruppe(r), behov og potentiale. Beskrivelse af arbejdsgang og organisation.\n· Identificering, udvikling og brugertest af 2-5 prototyper\n· Evaluering, herunder udvælgelse af prototype for videre aftestning hos udvalgte borgere.\nSucceskriterier – forventninger på længere sigt:\nIgennem en MiniBusiness Case skal projektet give BRK et grundlag til at beslutte, hvilken medicineringsform BRK ønsker fremadrettet.\n1. november 2012 – 30. juni 2013 (i alt 8 måneder).\nProjektforløbet er bygget op over 4 workshops, der alle tager udgangspunkt i stor involvering af projektdeltagerne:\nWorkshop 1. Brugerscenarier ultimo november 2012\nWorkshop 2. Prototyper og idégenerering primo januar 2013\nWorkshop 3. Brugerevaluering I primo marts 2013\nWorkshop 4. Brugerevaluering II primo maj 2013\nWorkshoppen omkring brugerscenarier vil også omhandle brugsscenarie for håndtering af medicin fra Fælles Medicin Kort (FMK) eller omsorgssystemet CARE, apotek til hjemmesygeplejerske og borgerens hjem – dette værende brugssituationen i dag som mulige fremtidige scenarier og organiseringer.\nWorkshops for brugerevalueringer vil foregå i de relevante brugsomgivelser og med de relevante brugere; dette værende hjemme hos borgeren, på apoteket og med døgnplejen.\nForventet besparelses- eller kvalitetspotentiale:\nBesparelsespotentialet skal ses i, at mindre fejlmedicinering vil give færre genindlæggelser, mindre hjemmesygepleje og genoptræning. Derudover må det forventes, at der kan reduceres i hjemmebesøg, fx de besøg hvor det alene er pga. en ændring i medicindoseringen.\nKvalitetspotentialet skal ses i, at medicindoseringen er online og opdateret, så borgeren får den rette medicin på rette tidspunkt og dermed opnår en øget livskvalitet.\nProjektets totale budget er på: kr. 925.000\nHeraf følgende privat finansiering: kr. 340.000\nBRK og DELTA medfinansiering: kr. 245.000\nFondsmidler fra LevVel kr. 340.000\nMedfinansiering betyder, at projektet finansieres med ressourcetimer fra BRK (primært via projektleder for velfærdsteknologi samt sygeplejersker fra døgnplejen). Øvrig privat medfinansiering ved DELTA, MedicPen, KMD HealthCare, Pharmakon.\nLev Vel ansøgning (PDF)\n19 Ældreprisen 2012\nSocialudvalget uddeler hvert år en ældrepris, som er en påskønnelse til personer, foreninger o.a., der har ydet en ekstra indsats.\n· at prisoverrækkelsen finder sted onsdag den 7. november kl. 15.00\nGodkendt, dog således at prisoverrækkelsen finder sted umiddelbart efter Socialudvalgets møde den 6. december.\n· at der udvælges modtager(e) af Ældreprisen\nModtagere af prisen udpeget blandt 11 indstillinger. Uddeles torsdag den 6. december kl. 13.00.\nÆldreprisen gives til personer, foreninger, virksomheder o.a. som udfører en særlig indsats for ældre borgere på Bornholm.\nAnnoncering vedr. indstilling af kandidater til ældreprisen vil ske onsdag den 17. oktober samt onsdag den 24. oktober Indkomne forslag skal være modtaget i Social- og Sundhedssekretariatet senest mandag den 29. oktober 2012 kl. 12.00.\nSocialudvalget vil på sit møde den 5. november 2012 blive forelagt de indkomne forslag til udvælgelse.\nDer er indkommet ? indstillinger til ældreprisen.\n20 Handicapprisen 2012\nSocialudvalget uddeler hvert år en handicappris, som er en påskønnelse til personer, foreninger o.a., der har ydet en ekstra indsats.\n· at der udvælges modtager(e) af Handicapprisen\nModtagere af prisen udpeget blandt 8 indstillinger. Uddeles torsdag den 6. december kl. 13.00.\nAnnoncering vedr. indstilling af kandidater til Handicapprisen vil ske onsdag den 17. oktober samt onsdag den 24. oktober Indkomne forslag skal være modtaget i Social- og Sundhedssekretariatet senest den mandag den 29. oktober 2012 kl. 12.00.\nDer er indkommet ? indstillinger til Handicapprisen.\n21 Udpegning til repræsentant i bestyrelsen for Bornholms Sundheds- og Sygeplejeskole\nDer skal udpeges en repræsentant fra ældreområdet til bestyrelsen for Bornholms Sundheds- og Sygeplejeskole, gældende for perioden 1. oktober 2012 - 30. april 2014.\n· at kompetencen til at udnævne repræsentant til bestyrelsen for Bornholms Sundheds- og Sygeplejeskole tildeles områdechefen\nSocialudvalget d. 5. november 2012\nSocialudvalget har d. 17. januar 2007 besluttet, at ældreområdets repræsentant i bestyrelsen for Bornholms Sundheds- og Sygeplejeskole er lederen af Visitation Ældre, denne virksomhed har senere skiftet navn til Borger og Sundhed. Den nuværende leder af Borger og Sundhed stopper pr. 30. november 2012.\nBestyrelsens funktionsperiode har været forlænget, grundet skolens fusionsplaner. Der er endnu ikke afgivet svar om den ønskede fusion.\nBornholms Sundheds- og Sygeplejeskole anmoder derfor Socialudvalget om at udpege en ny repræsentant for perioden 1. oktober 2012 – 30. april 2014. Herefter følger bestyrelsesperioden valgperioden for kommunevalg.\n22 Mødeplan for 2013 - Socialudvalget revideret\nI Kommunalbestyrelsens møde den 11. oktober 2012 godkendtes forslag til mødeplan for 2013 omhandlende Kommunalbestyrelsen, Økonomi- og Erhvervsudvalget og de stående udvalg.\n· at udvalget drøfter og fastlægger møderne, samt mødetidspunkt for udvalgets ordinære møder\nUdvalgets mødeplan for 2013:\nMandag den 4. februar kl. 14.15.\nTorsdag den 7. marts kl. 16.00.\nTorsdag den 4. april kl. 16.00.\nTorsdag den 2. maj kl. 16.00.\nTorsdag den 6. juni kl. 13.00.\nTorsdag den 15. august kl. 14.00.\nMandag den 2. september kl. 14.15\nMandag den 23. september kl. 14.15.\nMandag den 4. november kl. 14.15.\nTorsdag den 5. december kl. 14.00.\nMødeplanen er fastlagt under hensyn til sagernes videre behandling i ØKE, og KB, således at de stående udvalgs møder primært holdes i begyndelsen af hver måned, så at de sager der går videre herfra, kan videresendes rettidigt til behandling på førstkommende møde i ØKE og KB.\nSocialudvalgets mødeplan for 2013 er mandagene: 4. februar, 4. marts, 8. april, 6. maj, 3. juni, 12. august, 2. september, 23. september, 4. november og 2. december.\nDet skal fra formandens side foreslås, at følgende møder flyttes:\nMandag den 4. marts til torsdag den 7. marts.\nMandag den 8. april til fredag den 5. april.\nMandag den 6. maj til torsdag den 2. maj.\nMandag den 3. juni til torsdag den 6. juni.\nMandag den 12. august til onsdag den 14. august.\nMandag den 2. december til onsdag den 4. december.\n23 Status for tildeling af § 18-midler 5. november 2012\nI henhold til Servicelovens § 18 skal kommunerne samarbejde med frivillige organisationer og foreninger samt andre frivillige og årligt afsætte midler til støtte for frivilligt socialt arbejde.\nStatus vedrørende uddeling af § 18-midler 2012 ser til udvalgets orientering således ud:\nI budget 2012 er der afsat i alt 649.792 kr.\nDer er et restbeløb på 157.372 kr.\nPå mødet i dag er der sager til beslutning for 143.100 kr.\n24 Kræftens bekæmpelse søger § 18-midler til kursus om mindfullnes for kræftramte\nKræftens Bekæmpelse søger § 18-midler til afvikling af kursus om mindfullness.\nFormålet med kursus i mindfullness er, at give kræftpatienter redskaber til at komme videre og håndtere symptomer som stress, angst, depression, der ofte følger efter sygdomsforløbet.\nUndersøgelser viser, at mindfullness-baseret terapi hjælper kræftpatienter, som lider af angst, depression og stress, idet mindfullness har en positiv effekt i behandlingen af disse symptomer og generelt øger livskvaliteten, samt giver energi og ressourcer til at komme videre.\nDer søges om i alt 24.000 kr. Det samlede budget udgør 28.000 kr.\nForeningen, som i 2011 fik bevilget 25.000 kr. til netværksgrupper for efterladte og ligeledes i 2010 25.000 kr. til opstart af netværksgrupper, har ingen formue, idet midler sendes til Kræftens Bekæmpelses landsindsamling.\n25 TUBA Bornholm søger § 18-midler til uddannelse af frivillige terapeuter samt driftsudgifter\nTUBA Bornholm søger § 18-midler til uddannelse af frivillige terapeuter samt driftsudgifter.\nBevilget kr. 40.000.\nFormålet med uddannelse af frivillige terapeuter er fortsat at kunne anvende frivillig arbejdskraft, både fagligt, professionelle samt færdigbehandlede unge, for derved at kunne forebygge og behandle de vanskeligheder, der opstår i forbindelse med alkoholmisbrug.\nKonkret ønskes tilskud til materialer, aktiviteter, supervision af ekstern psykolog og internt personale samt transportomkostninger til uddannelsesdage i København.\nForeningen, som ingen formue har, fik i 2011 bevilget 40.000 kr. til uddannelse af frivillige terapeuter og i 2010 25.000 kr. til introdag for frivillige samt supervision.\n26 Frelsens Hær, Rønne Korps søger § 18 midler til julehjælp og akut hjælp\nFrelsens Hær, Rønne Korps søger midler til julehjælp og akut hjælp.\nFrelsens Hær Danmark udfører socialt og kirkeligt arbejde, der stilles dog ingen krav om deltagelse i den kirkelige del for at få hjælp. Foreningens hovedaktiviteter er: værested, hjemløseherberg, krisecentre, besøgstjeneste, bisidderfunktion, familiearbejde for udsatte familier, børn og unge, julehjælp, julearrangementer, akut hjælp, genbrugsarbejde og andet.\nFrelsens Hær, Rønne Korps aktiviteter er: værested hver fredag med samtale og bespisning (mellem 20 – 40 deltagere), besøgstjeneste, bisidderfunktion, julehjælp, julearrangementer og akut hjælp.\nFormålet med julehjælpen er at give modtagerne mulighed for, at holde den jul, de ellers ikke ville have råd til, bl. a. i forhold til julemad og evt. gaver til børn. 150 familier fik julehjælp i 2011, og behovet synes ikke mindre i 2012.\nDen akutte økonomiske hjælp (gavekort) gives eksempelvis til familier på kontanthjælp, som pga. uforudsete udgifter ikke har penge til nødvendige fornødenheder sidst på måneden.\nForeningen har ca. 25 medlemmer på Bornholm og ca. 16 – 18 frivillige.\nFrelsens Hær Danmark søger Socialministeriets fonde og private fonde, hvor de opnåede midler fordeles mellem de forskellige korps i Danmark. Således supplerer Frelsens Hær Danmark bl. a. med ekstra midler til uddeling af julehjælp til de enkelte korps.\nDer søges om i alt kr. 50.000.\nDet samlede budget til aktiviteten angives til kr. 85.000.\nFrelsens Hær, Rønne Korps ansøgte i 2011 om kr. 103.000 til ovenstående aktiviteter. Socialudvalget bevilgede i alt kr. 40.000, kr. 30.000 til julehjælp og kr. 10.000 til akut hjælp.\nAf det fremsendte regnskab for 2011 fremgår det, at der er ydet julehjælp for kr. 39.200 og akut hjælp for kr. 7.214. Hovedorganisationens egenkapital udgør pr. 31.12.2011 kr. 219.781. Frelsens Hær, Rønne Korps oplyser formuen til 0 kr.\n27 Kvindekrisecenter Bornholm søger § 18 midler til kalendere og gaver til de frivillige\nKvindekrisecenter Bornholm søger midler til indkøb af kalendere og julegaver til de frivillige.\nBevilget kr. 2.100 til kalendere.\nForeningens formål er, at drive et kvindekrisecenter på Bornholm. Kvindekrisecenteret skal give kvinder, med eller uden børn, der har været truet eller udsat for fysisk/psykisk vold, trusler eller tilsvarende krise i relation til familie- eller samlivsforhold, midlertidig og anonym beskyttelse. Foreningen arbejder bevidst på, at kvinden og barnet/børnene får støtte og oplysning via kvalificeret ansat personale i samarbejde med frivillig arbejdskraft.\nKvindekrisecenteret kunne i 2011 fejre 20 års fødselsdag, og havde i 2011 en belægningsprocent på 87,53. Kvindekrisecenteret yder også rådgivning og i 2011 var der 148 henvendelser, personlige, telefoniske eller skriftlige.\nKvindekrisecenter Bornholm søger midler til indkøb af kalendere til de frivillige til brug for deres arbejde på centeret. Derudover ønsker kvindekrisecenteret at belønne de frivillige medarbejdere med en lille julegave for det store arbejde de udfører i og for centeret. Kvindekrisecenteret har døgndækning og aften/nat og weekender er besat af frivillige vagter.\nDer er i 2012 tilknyttet 70 frivillige til kvindekrisecenteret.\nDer søges om i alt kr. 9.100\nKalendere (70 stk. x kr. 30) = kr. 2.100\nJulegaver (70 stk. x kr. 100) = kr. 7.000\nFormue pr. 31.12.2011 kr. 5.601.\nKvindekrisecenteret har i 2012 søgt midler til logobånd og stande på Hammershus Fairtrade Concert og Wonderfestiwall med kr. 10.243,75. Udvalget besluttede i sit møde den 7. maj at give afslag på ansøgningen, Leif Olsen ønskede at bevilge kr. 10.000.\nI 2011 bevilgedes kr. 9.100 og i 2010 kr. 7.800 til kalendere og gaver til de frivillige på centeret.\n28 TK-Bornholm søger § 18 midler til transportudgifter\nTandemklubben på Bornholm under Dansk Blindesamfund søger midler til dækning af transportudgifter.\nTandemklubben Bornholm under Dansk Blindesamfund har eksisteret i 27 år. Tandemklubbens hovedaktiviteter er frivillighedsformidling og cykling/motion. Målgruppen er blinde og svagtseende og der er ugentlig aktivitet/cykling med seende piloter. Endvidere henter klubben blinde og svagtseende rundt omkring på Bornholm til arrangementer på Sagahuset i Rønne.\nDansk Blindesamfund har ca. 100 medlemmer på Bornholm, og Tandemklubben har heraf ca. 15 medlemmer.\nDer søges om i alt kr. 10.000 til dækning af transportudgifter.\nFormue pr. 31.12.2012 kr. 85.939,26.\nTandemklubben Bornholm har ikke tidligere i 2012 søgt om § 18 midler.\nKlubben søgte om kr. 10.000 ultimo december 2011, og fik ved en administrativ bevilling den 3.1.2012 bevilget kr. 6.000 for 2011.\nTrygFondens besøgshundeordning er startet op på plejehjem og plejecentre med foreløbig 28 godkendte hunde.\nStatus for byggeriet på Plejecenter Klippebo.\nPunkterne: 13, 15, 16 og 17 i begge råd. Punkt 14 i Handicaprådet.