Lesbiskepiger Gode Spørgsmål Til Date / Sex Og Mænd\nPosted on 12.01.2018 12.01.2018 by Emerson Schur\n15 thg 1, - Hvis du skal på date og ofte oplever at mangle samtaleemner, så var det måske en idé at skele til forskningen på området. Hun giver selvfølgelig biologien en god del af æren for forelskelsen, men alligevel slår hun på, at spørgsmålene klart kan være med til at skabe tillid og intimitet imellem to Bị thiếu: lesbiskepiger. 1 thg 2, - Tør du vise dine kurver og dit morgenhår? Så er du en af de kvinder, som disse 32 mænd tænder på. Vi har alle været der – du skal på første date, du er supernervøs og har ingen idé om hvad du skal snakke om på daten. Men bare rolig, vi giver dig her 10 sikre spørgsmål, som du altid kan fyre af, hvis tavsheden begynder at komme snigende. LÆS OGSÅ: 8 beskeder du aldrig skal sende til en fyr! ♥ H..\nSkål med stil "En kvinde er allersmukkest med et champagneglas mellem fingrene" Isam, 23 år. List billetter til et nyt stand-up show, biografen eller en koncert med hans yndlingsband ned i hans jakkelomme en grå og kold mandag morgen.\n1 thg 2, - Tør du vise dine kurver og dit morgenhår? Så er du en af de kvinder, som disse 32 mænd tænder på. 12 thg 10, - Kærlighed er svært. Og dating er sværere at mestre end en omgang hjerterfri. Uanset hvilken attitude, man går ind til en første date med, så er det ultimative formål altid at finde sig en partner for livet. Men meget kan gå galt, allerede inden man når så langt. Særligt første date er vanskelig, eftersom man Bị thiếu: lesbiskepiger. Hvad er en god date? Vi har bedt en række mænd og kvinder, i forskellige aldersklasser og med forskellige civilstatusser, svare helt ærligt på en række spørgsmål – og det er der altså kommet noget ret De var dog enige med kvinderne om, at sex på første date er et no-go, hvis man vil have en fremtid sammen Det er...\nEr I begge til quizzer, kan I dog også lave en lille leg ud af det og stille hinanden spørgsmål på skift. Sådan er en rigtig lady! Geocaching er en god ide til første date, fordi det bringer den barnelige sjæl op i alle. Vi kan spille mere frit mod Atlético 27 likes, "lesbiskepiger gode spørgsmål til date". Har dig og din date nogensinde set curling, bueskydning eller cricket? Er det påske, så mal æg. Men tænk sig, hvor meget tid og hvor mange knuste hjerter, man kunne spare, hvis man måtte escort på vagt sex med mor om alt — uden at blive stemplet som en kontrolfreak. Er vi de eneste, der klapper lidt i hænderne over den her? På den hyggelige tur rundt i kanalerne, har I mulighed for at se flere af Københavns attraktioner. Lesbiskepiger gode spørgsmål til date udstråling overstråler al makeup - uanset om hun er i joggingtøj. Hvad synes du om sex på første date? Så er der garanti for, at han bliver overrasket og glad, når han skal varme hænderne ved busstoppestedet. Når solen skinner fra en skyfri blå himmel, så er det oplagt at tage på kanalrundfart i København.\nHvad kan du spørge hende om? Så er der garanti for, at han bliver overrasket og glad, når han skal varme hænderne ved busstoppestedet. Hvad enten du single eller sat, så vil du utvivlsomt have god fornøjelse af denne lille artikel. Vi nævner i flæng:\nSEX SILKEBORG SE GRATIS SEX 879\nLesbiskepiger gode spørgsmål til date Læs også 11 hjertevarme ting, søde mænd gør, når du har en pissedårlig dag. Blev næsten afhængig af at hoppe splitternøgen ud af en kalkun. Så lægger jeg mærke til hende! Hvis I ikke har noget imod at få sved på panden, så er det muligt at prøve kræfter med forhindringsbaner mange steder. Jeres første tid sammen skal være betydningsfuld. Lad det nøgen piger liderlig udtryk og intensiteten skinne igennem.\nDANSK SEX DATING VIDO SEX Massage side6 dk sexymouse sex nordjylland


Eskimoliv/10 – Wikikilden\nFridtjof Nansen, illustrasjoner Otto Sinding\nH. Aschehoug & Co.s Forlag, 1891 (s. 138-157).\n◄ Kjærlighed og giftermaal\nRettergang, trommedanse og fornøielser ►\nbookEskimolivFridtjof Nansen, illustrasjoner Otto SindingH. Aschehoug & Co.s Forlag1891KristianiaMoral138-157\nOpfatningen af eskimoens moral har lig opfatningen af enhver anden ting vist sig at være meget afhængig af de øine, som saa. Man kan saaledes ved siden af den mest udelte lovprisning ikke sjelden træffe paa mindre gunstige beskrivelser deraf. Sagen er naturligvis den, at eskimoen ligesaa lidt som alle os andre hverken er bare engel eller bare djævel, men er et naturligt menneske med menneskelige dyder og menneskelige svagheder, muligens med den forskjel fra os, at de første er flere i forhold til de sidste, men saa paatræffes til gjengjæld ingen af dem saa høit udviklede. Dette vil man vistnok ved opmerksom læsning allerede af de tidligste skildringer fra Grønland, som Egedes, Cranz's, Dalagers og andres, faa en tydelig opfatning af.\nEt af de smukkeste og mest fremtrædende træk i eskimoens moralske karakter maa siges at være hans ærlighed. Naar det af enkelte europæere har været paastaat, at han ikke var i besiddelse af denne dyd, kommer det sikkert for en væsentlig del deraf, at de herrer ikke har gjort sig det bryderi, at sætte sig ordentlig ind i hans tænkemaade, og hvad der af ham anses for uærligt. For eskimoen er det af, særegen betydning, at han sikkert kan stole paa sine medmennesker og naboer. Men forat denne indbyrdes tillid, som jo betinger al sammenslutning i kampen for livet, kan bestaa, er det nødvendigt, at enhver er ærlig i sin handlemaade mod den anden. Han anser det derfor som i høi grad uhæderligt at stjæle fra sine husfæller eller fra folk paa samme boplads som han selv, følgelig er det da ogsaa sjelden, at sligt hænder, og allerede Egede siger, at de lar sine sager «ligge aaben for enhver, uden Frygt at nogen skal stiæle eller tage det ringeste deraf.» «Ja denne Udyd er saa afskyelig hos dem, at dersom en Pige stiæler, mister hun derover et got Giftermaal.»\nAf samme grund lyver de ogsaa nødig for hverandre indbyrdes, særlig mændene. Følgende træk, Dalager fortæller, er et rørende bevis herpaa: «De tage sig ogsaa vare for, naar de skal afmale en Ting for en anden, at de ikke giøre det meere glimrende end efter Fortienneste, særdeles naar een vil kiøbe noget, som han ikke har seet, da, endskiønt Sælgeren gierne vil være af dermed, beskriver han det dog noget ringere end det er.»\nSkylder en en anden penge, kan man som regel være sikker paa, at han betaler, saasnart han bare kan. Dette vil ogsaa de danske kjøbmænd kunne bekræfte; de fortalte mig ofte, at de trygt laaner grønlænderne; thi det hændte yderst sjelden, at de ikke fik det rigelig betalt.\nEskimoens opfatning af hans forpligtelser ligeoverfor fremmede, særlig hvis disse ikke er eskimoer, er noget forskjellige. Man maa imidlertid huske paa, at en fremmed er for ham en ligegyldig gjenstand, hvis velfærd han ingen interesse har af at befordre, og som det er ham af liden betydning enten han kan stole paa eller ei, da han ikke skal leve sammen med ham. Han finder det saaledes ikke altid at stride mod sine interesser at tilvende sig lidt af den fremmedes eiendom, saafremt det kan være ham til nogen nytte.\nDette led særlig de første europæere, som kom til landet, meget under. At eskimoerne stjal fra dem, kan man heller ikke undres over, naar man betænker, hvorledes de europæiske ekspeditioner opførte sig deroppe i begyndelsen, efterat landet var opdaget paany. De plyndrede ofte de indfødte, skamskjændte deres kvinder, og hvad der var værst, lokkede dem ombord til sig, heiste seil og tog dem med til Europa som fanger. Eskimoerne havde saaledes fra først af neppe grund til anse os som venner. At stjæle eller røve fra fremmede synes forøvrigt at være alt andet end uforeneligt med den europæiske moral, om vi skal ha lov til at slutte fra den vis, hvorpaa vi optræder mod de indfødte i Afrika og andre steder.\nTil det ovenfor anførte kommer naturligvis ogsaa det, at vi eier en overflod, sammenlignet med eskimoerne. De synes derfor, ifølge sin moral, at vi bør kunne afse lidt, naar vi det ikke gjør, er det, fordi vi er griske og egenkjærlige.\nEfterhaanden som europæerne har slaat sig ned i landet og er ophørt at anses som fremmede, har dette forhold forandret sig, og tyveri er nu selv fra dem sjeldent. Af sligt, som de ikke synes kan savnes, tror jeg dog, de indfødte fremdeles rapser, naar leilighed byr sig. Jeg har set selv skikkelige grønlændere fylde sine lommer og vanter med mel af handelens tønder uden i mindste maade at generes af, at jeg saa paa dem. I dette tilfælde tænkte de vel som saa, det er den kongelige grønlandske handel, vi tar fra, den har overflod, og der blir intet menneske hverken rigere eller fattigere for dette mels skyld, som for os har stor betydning, — og de strøg glade hjemover dermed. Jeg er bange for, at slig tankegang ikke findes alene paa Grønland.\nForøvrigt bør det ogsaa fremholdes til grønlændernes undskyldning, at de lige fra først af og lang tid fremover har været udsatte for de skammeligste bedragerier fra de europæiske kjøbmænds side, som til egen fordel anvendte endog falsk maal og vegt og gav dem slette varer til vederlag. Jeg skal bare nævne, hvad Saabye oplyser, at de i forrige aarhundrede brugte for store tøndemaal, som til og med var uden bund, og som de passede paa at stille over fordybninger i gulvet. Disse maatte saa grønlænderne fylde med sit spæk, før de kunde faa det solgt, og de kom til at gi mindst halvanden tønde istedenfor én. Dette vidste og forstod de, men fandt sig deri. Sligt hænder naturligvis nu ikke mere.\nSom bevis paa eskimoens ærlighed ligeoverfor de morallove, han agter, mindes om, at han aldrig rører rækved, som er lagt op ovenfor høivandsmerke, og dette var dog saa let at ta, uden at nogen kunde faa rede derpaa. Men naar nu vi europæere forsynder os mod denne lov, hvilket vi desværre ofte har gjord med eller mod vor vidende og vilje, mon da ikke eskimoen har vel saa megen ret til at foragte os, som vi til at se ned paa ham?\nSlagsmaal og den slags brutalitet forekommer, som før nævnt, ikke blandt dem, mord er ogsaa en stor sjeldenhed. De anser det at dræbe sine medmennesker for grusomt; krig er derfor i deres øine noget uforstaaligt og afskyligt, deres sprog eier ikke engang et ord derfor; og soldater og officerer, som altsaa opdrages til det haandverk at slaa folk ihjel, er rene menneskeslagtere.\nVel er det, som Egede siger, «en og anden gang skeed, at et extreme malitieus Menniske, af forborgen Had, har dræbt en anden». Naar han siger, at «sligt anser de andre med største Koldsindighed, uden at straffe eller tage sig det til Hierte», tror jeg imidlertid, at han ikke har ganske ret; thi de afskyr det vistnok, og naar de ikke blander sig deri, er det, fordi de anser det som en privat sag mellem den angribende og den angrebne. Det tilkommer derfor bare den dræbtes nærmeste slegtninge at hevne det, om de ser sig istand dertil, og der findes saaledes selv hos dette fredelige folk antydning til en slags blodhevn, om den end er svagt udviklet og som regel ikke synes at hvile tungt paa de efterlevende. Blir en morder altfor slem, er der dog eksempler paa, at ogsaa naboerne forener sig om at slaa ham ihjel.\nOfte er det der, som andre steder, kvinder og kjærlighed, som kan være aarsag i mord.\nOverfaldet sker gjerne paa sjøen, idet den ene anfalder den anden bagfra enten ved at kaste sin harpun i ham, eller ved at kantre ham og stikke hul paa hans kajak. At anfalde sin modstander ret foranfra stemmer mindre med en eskimos karakter, ikke saa meget fordi han er ræd, som fordi han vilde undse sig derfor og synes det var leit, naar den anden saa paa ham.\nAt dræbe gamle heksekjærringer og troldmænd anser de for tilladeligt, idet de mener, at de med sine kunster kan skade og endog dræbe andre. Det synes heller ikke at stride mod deres moral at fremskynde døden hos syge, som lider meget, eller hos saadanne, som taler i vildelse, hvilket sidste de har megen frygt for.\nDet af vore bud, som grønlænderne hyppigst forsynder sig mod, er det sjette, og allerede af det foregaaende kapitel har vel læseren faat det indtryk, at dyd og ærbarhed ikke staar i høi anseelse i Grønland. Dette er særlig tilfældet blandt de kristne indfødte paa vestkysten, som har været meget i berøring med os europæere. Af mange der anses det neppe som nogen særdeles skam for en ugift kvinde at faa børn. Dette har jeg oftere set beviser paa. Mens vi var i Godthaab, var der to jenter i nærheden, som skulde føde; men de lagde intetsomhelst skjul derpaa, ja anlagde endog grøn top, længe før det var nødvendigt, de syntes næsten at være stolte af dette synlige bevis paa, at de ikke var forsmaadde. Jeg har set grøntopper, som ikke alene hadde den grønne farve paa haaret, men ogsaa brugte baand af samme farve til kanter og pynt paa anoraken, altsaa helt stilig, hvilket hverken er paabudt eller almindeligt.\nSkjønt presterne har ivret sterkt mod slapheden i saa henseende og har forsøgt at indprente de unge mænd og kvinder en strengere moral fra skolebænken af, saa synes de ikke at forandre sin opfatning af denne synd, ja de blir snarere værre. Om de unge grønlænderinder staar i forhold til en mand, forsøger de aldeles ikke at lægge skjul derpaa, ja, er det en europæer, praler de lige frem deraf, og det synes, som det hæver deres anseelse mellem veninderne. I dette forhold har europæerne selv en væsentlig skyld; thi for det første har de unge mænd, som er komne til Grønland, ofte opført sig ilde mod grønlænderinderne og har git et slet eksempel, og for det andet har europæerne i det hele sørget for at sætte sig i slig respekt, at den simpleste europæiske matros nu foretrækkes af jenterne fremfor den bedste grønlandske fanger. Dette har da ogsaa baaret sine synlige frugter, idet rasen paa det halvandet hundrede aar, siden vi slog os ned i landet, er blit i den grad opblandet med europæisk blod, at man nu har yderst vanskelig for at finde en ublandet eskimo paa hele vestkysten. Og dette til trods for, at europæernes antal i landet udgjør en liden brøkdel af de indfødtes, nogle faa hundrede mod 10 000.\nAt europæernes tilbøielighed til forgaaelser i denne retning ikke har tjent til at gjøre deres prester arbeidet med hævdelsen af dette bud lettere, maa forekomme selvsagt. Min og sikkert nok den almindelige erfaring er ogsaa, at grønlænderinderne ved kolonierne, hvor der er mange europæere, er langt mere letfærdige end ved bopladse, hvor ingen europæere findes. Som eksempel vil jeg nævne, at kvinderne ved Sardlok, Kornok, Kangek og Narsak gjennemgaaende gjorde et bedre indtryk end kvinderne i Godthaab og Nyhernhut, hvor de ofte opførte sig det modsatte af afvisende overfor de unge mænd, de likte.\nDet synes, som moralen i denne henseende har været betydelig bedre blandt hedningerne, før europæerne kom til landet. Selv Hans Egede, som dog ellers ikke skildrer deres moralske tilstand med for lyse farver, siger i sin nye Perlustration: «Jomfruer og Piger derimod ere bluefærdige nok, saasom vi har aldrig seet, at de med unge Karle har haft nogen letfærdig Omgiængelse, eller givet ringeste Tegn fra sig til Sligt, enten med Ord eller Gierninger. Udi 15. Aar jeg var udi Grønland, veed jeg ikkun 2. eller 3. Piger, som uden Ægteskab ere blevne besvangrede, thi de holde Sligt for en stor Skam.»\nOg Dalager, som overhodet gir dem den paaskrift, som neppe længer passer for dem, at «løsagtigheds Synd, ere vel Grønlænderne hengivne til, dog ikke i den Grad, som andre Nationer,» siger om pigerne, at de «i deres første moedne Aar, stille sig ogsaa meget kydske an, thi ellers forspilde de gandske vist deres Lykke, at komme i Ægtestand med en Ungkarl.»\nBlandt hedningerne paa østkysten synes det ikke nu at tas saa strengt; thi Holm oplyser, at «det ansees ikke for nogen Skam, at en ugift Pige faar Børn.»\nDen strenge moral, som gjaldt for de unge ugifte jenter og gutter paa vestkysten, synes dog ingenlunde længer at ha været hævdet, naar de først blev gifte; da hadde ialfald mændene den mest ubundne frihed. Egede siger, at han længe ikke kunde «fornemme at Mændene holdt sig til andre Qvinder end deres egne, eller Ovinderne til andre Mænd; men omsider fornam vi dog, at de ikke regner det saa nøye i saa Fald.» Han beskriver bl. a. en merkelig leg, hvorved «Mænd og gifte Qvinder samler sig til sammen, som til et Assemblée.» Her traadte mændene efter tur frem paa gulvet og sang til lyden af en tromme viser til kvindernes og kjærlighedens pris, og der skulde være fuld frihed uden undseelse for alle tilstedeværende. «Men til denne Leeg komme ikke de Unge og Ugifte, hos hvilke der er større Blufærdighed; Gifte Folk mene de, staar sligt vel an, uden at blues derover.»\nEgede siger ogsaa, at kvinderne i særdeleshed holder det for en lykke og ære, at komme i forhold til en angekok ɔ: «deres Propheter og høylærde Mænd», «ja mange Mænd seer det self gierne og giver Angekkok en Betaling derfor, at de skal sove hos deris Koner, helst om de ikke selv kan faae Børn med dem.»\nEskimokvindernes frihed i denne henseende adskiller sig altsaa meget fra den germaniske kvindes. Grunden er vel den, at mens arven og slegtens vedligeholdelse og stamtræ har spilt en stor rolle for germanerne, er dette af ringe betydning for eskimoerne, som liden eller ingen arv har, og for hvem hovedsagen er, at der kommer børn.\nAngaaende den omtalte leg paastaar dog Dalager, at den skal være meget sjelden, «og er det da at mærke, at aldrig nogen Ægte-Kone, som lykkelig føder Børn, lader sig debauchere.»\nEnker og fraskilte koner mener han derimod ikke tar det saa nøie; mens man meget sjelden skal høre, siger han, «at en Pige bliver besvangret, saa seer man derimod Qvinder, at avle lige saa mange Børn, som rette Ægte-Koner. Tilrettesættes de derfor, endogsaa af deres egne Lansmænd, svare mange: At det skeer ikke af Løsagtighed, men af en naturlig Lyst, til at føde Børn, hvorover de forføre mangen ærlig Mand.»\nPaa østkysten synes de giftes moral efter vore begreber heller ikke at være særdeles god. Jeg har saaledes omtalt, at mændene ofte bytter koner; det sker dog bestemte mænd imellem, og en mand liker som regel ikke, at hans kone omgaas andre end den, han har laant hende til; selv vil han imidlertid ha fuld frihed. Mens de bor i hus om vinteren, leger de ofte en konebytte- eller lampeslukningsleg, som ligner den ovenfor omtalte, og hvorved lamperne slukkes; men her kan ogsaa de ugifte være med. Holm siger, at «en god Vært lader altid Lamperne slukke om Aftenen, naar der er Gjæster i Huset».\nDenne leg er nu forsvundet paa vestkysten. At den ikke undtagelsesvis kan forekomme paa steder, hvor prest eller andre autoriteter har vanskeligt for at opdage det, tør jeg dog ikke indestaa for; thi gifte kristne grønlændere synes heller ikke altid at ha nogen overdreven respekt for det sjette bud, og der foregaar i saa henseende noksaa mange uregelmæssigheder.\nDenne moral finder vi naturligvis ved første øiekast at være meget daarlig; men det er ikke derfor sagt, at den er saa for eskimoen. Vi bør i det hele være lidt forsigtige med ud fra vort syn straks at fordømme anskuelser, som gjennem mange generationer og megen erfaring har udviklet sig hos et andet folk, om de end staar i aldrig saa megen strid med vore.\nOpfatningen af det gode og rette er saa yderst forskjellig her i verden. Jeg kan bare som eksempel nævne en eskimojente, som da Niels Egede engang talte om kjærligheden til Gud og næsten, sagde til ham: «... Jeg har viist Prøve paa at jeg har elsket min Næste, thi een gammel Kone som var syg, og ikke kunde døe, bad mig, at jeg for Betaling vilde lede hende til den stiegle Klippe, som de alletider styrter sig ned, naar som de ere Kiæd af at leve, men jeg som alletider elsker mine Folk, lede hende derhen foruden Betaling, og styrte hende ud for Klippen.» Egede mente, det var slet gjort, og sagde, at hun hadde dræbt den anden. «Hun sagde ney; men at hun havde stor Medynk med hende og efter hun var falden ned; græd hun derover.» Skal nu dette kaldes en god eller en ond gjerning?\nDa samme Egede en anden gang talte om, at Gud straffede onde mennesker, sagde en eskimo, at han ogsaa var af dem, som straffede de onde; thi han hadde slaat ihjel tre gamle kjærringer, som var hekser.\nDen samme forskjel i opfatningen af det gode gjør sig ogsaa gjældende ligeoverfor det sjette bud; høiere sætter eskimoen det, som heder, at I skulde udbrede eder og vorde frugtbare. Dette har han jo saa meget mer grund til, som hans rase af naturen er lidet frugtbar.\nLig mange andre folk fandt eskimoen det meget forunderligt, at det ikke skulde anses som særlig udmerket, at en mand hadde mere end en kone. Hos dem steg anseelsen med antallet af koner, og af den grund fandt de mer fornuft hos det gamle testamentes patriarker end hos os. Forøvrigt er jo dette en anskuelse, som vi vil finde hos vore egne forfedre lige til langt op i den historiske tid.\nDa Paul Egede engang irettesatte grønlænderne for deres polygame tilbøielighed, priste en af dem sin kone meget for hendes «gode Gemytte, at hun aldrig var vred, fordi han elskede fremmede Qvinder.» Egede sagde, «at Fruentimmerne i vort Land ei taalte, at deres Mænd holdte af andre; de vilde jage dem paa Døren. Det er ei Roes for eders Fruentimmere, sagde han, at de ville have deres Mænd allene, og være Herrer over dem; hos os lastes de.»\nI denne henseende tænker de mindre ideelt og mer rent praktisk end vi. Ser vi f. eks. hen til deres konebytning eller deres behandling af ufrugtbare kvinder, da forekommer deres seder os noget løsslupne; men disse er jo væsentlig beregnede paa at bringe afkom, og erindrer vi, hvilken stor betydning dette har for dem, vil vi maaske fælde en lidt mildere dom.\nFøder en grønlænders kone ikke børn, er jo hans egteskabs hovedformaal ikke naad, og det er ham derfor ganske naturligt at forsøge paa at faa dette afhjulpet. Da en ung mand, hvis kone ikke hadde børn, engang til bød Niels Egede et ræveskind for, at han enten selv skulde hjælpe ham eller befale en af sine matroser at gjøre det, blev han meget forbauset over, at Egede kunde bli sint derover. Han svarede: «Det er ingen Skam, hun er gift, og kand faae een af dine gifte Matroser.»\nAt heller ikke de gifte grønlændere fra oprindelsen af har savnet det, vi forstaar ved sædelighedsfølelse, synes dog bl. a. at fremgaa deraf, at de til daglig opfører sig meget anstændig og gir som regel ikke anledning til anstød, derom maa alle reisende være enige.\nNaar en hedning — og mange kristne grønlændere med — ikke antaster en anden mands kone, som han har faat lyst paa, er det vistnok som oftest mer af sky for uenighed med den anden, end fordi han anser det for galt; men at der selv paa østkysten findes en svag opfatning i den retning, kan dog bl. a. sluttes af følgende talemaade ved Angmagsalik: «Hvaler, moskusokser og rener fortrak fra landet, fordi mændene hadde for megen omgang med andre folks koner.» Mange mænd paastod dog, at det var, «fordi konerne var jaloux over, at mændene hadde omgang med andre folks koner.» Det sidste sagdes ogsaa at ha bevirket, at det sund, som tidligere gik tvers gjennem landet fra Sermilik-fjorden til vestkysten, fyldtes med is.\nEgede siger, at skjønt kvinderne merkelig nok indtil hans ankomst slet ingen skinsyge hadde følt over, at mændene hadde flere koner, «og de forliigedes vel med hinanden», saa fornam man hos dem nogen fortrydelse, naar mændene vilde ta sig medhustruer, efterat han hadde prækt for dem om det utilbørlige deri; «ja, naar jeg har læst for dem og underviist dem af Guds Ord, paamindet mig, ikke at glemme at skiærpe det sjette Bud for deres Mænd.» Denne missionærernes virksomhed blandt kvinderne likte ikke mændene, som rimeligt kan være, og en mand, hvis to koner var kommen i totterne paa hinanden, sagde forbitret til Niels Egede: «Du haver fordærvet dem med din Læsning, og nu ere de jaloux paa hinanden.» Det forekommer mig, at mandens harme var berettiget; hvad vilde vi sige, om grønlændere kom til vort land, trængte ind i vore huse og prækte sin sædelighedsmoral for vore hustruer?\nIfølge eskimoisk opfatning er det utilladeligt at gifte sig med sit søskendebarn eller med nogen nær slegtning, ja ikke engang to pleiebørn, som tilfeldig er bleven opdragne sammen, kan giftes. Helst skal bruden hentes fra en anden plads.\nDenne lov svarer altsaa til det saakaldte exogami eller forbud mod at gifte sig med formodede blodsforvandte med samme familienavn eller endog tilhørende samme clan (hos kinesere), gotra (hos hinduer) eller gens (hos romerne?) som under lidt forskjellige former findes hos hinduer, kinesere, i den græske kirke, tidligere i den katolske, tildels hos slavonerne, hos indianere o. fl. a. Om romerne siger Plutarch, at de tidligere lige lidet giftede sig med kvinder der var i slegt med dem, som de nu gifter sig med tanter og kusiner. Vore egne forfedre har vel engang langt tilbage i tiden hyldet exogami, som imidlertid danner en sterk modsætning til den hos os nu almindelige opfatning, at giftermaal netop bør ske med folk fra samme bygd, ja helst med nære slegtninge, endog med søskendebørn. I det hele synes det for en del at være saa, at det videste, mest omfattende forbud mod giftermaal findes hos vilde folk, mens derimod det mest indskrænkede er moderne og civiliseret. Exogamiet skulde saaledes være en overlevering fra barbariet, som vort folk i høi grad har frigjort sig for. At forklare oprindelsen til denne morallov er meget vanskeligt. Uagtet jeg har videnskabelige autoriteter mod mig, forekommer det mig ikke umuligt, at det kan være troen paa, at egteskab mellem nære slegtninge frembringer svag afkom, som for en del ligger til grund. En saadan tro finder vi ialfald i dens snevreste begreb næsten hos alle folk i form af sky for blodskam. Vistnok mener flere moderne forskere at kunne bevise, at giftermaal mellem slegtninge ikke er uheldigt; men berettiget eller ikke berettiget, saa er dog faktum, at en slig tro har kunnet opstaa, og har først troen været der, vil loven komme af sig selv. At den, som f. eks. hos grønlænderne, gaar saa langt som til at gjælde alle paa pladsen boende, er let forklarligt med deres ovenfor omtalte skikke, som gjør, at de ikke kan være sikre paa, hvem som ikke er halvsøskende.\nI flere henseender staar den hedenske eskimos moral gjennemgaaende høiere end den, man finder i de fleste kristne samfund. Da jeg allerede i kap. 7 har antydet dette, skal jeg her kun minde om deres opofrende næstekjærlighed og deres hjælpsomhed mod hverandre, hvortil der i vort samfund sandelig ikke findes sidestykke.\nMen eskimoens kjærlighed til næsten gaar endog saa vidt, at han kan afholde sig fra at lyve paa ham, ja han taler i det hele nødig ondt om ham, særlig hvis det er hans nabo; sligt stemmer ikke med hans fredsommelige og velmenende sindelag. Som før omtalt, synes kvinderne ikke at være fuldt saa paalidelige i denne henseende, men dette paastaas jo at være en ikke ualmindelig kvindelig svaghed.\nEskimoens ærbødighed for de gamle er ikke meget fremtrædende. Saalænge de kan gjøre nytte for sig, hædres de vistnok, og har de i sine yngre dage været gode fangere og har sønner, kan de endog ha stor indflydelse og anses som husets overhode. En kvinde, som har dygtige sønner, kan ogsaa bli behandlet med ærbødighed, selv om hun blir meget gammel. Er hun enke, blir hun særlig indflydelsesrig, idet hun da gjerne styrer huset, saa længe hun lever, og sønnekonerne maa finde sig i hendes forordninger. Men blir folk ellers saa gamle, at de ikke kan gjøre synderlig nytte for sig, behandles de mindre hensynsfuldt, særlig kvinder. Ja, undertiden undser de yngre sig endog ikke for at gjøre ligefrem nar af dem, og heri finder de gamle kroker sig med stor taalmodighed, som om det nu engang er verdens gang.\nForat læseren selv skal kunne danne sig en mening om en oprindelig eskimos moralske tankesæt, tror jeg, nedenstaaende brev fra en grønlænder til Paul Egede vil være af interesse. Det gjengis her, fordi det i flere henseender støtter mine anskuelser, og Egedes bog «Efterretninger om Grønland», hvori denne oversættelse er meddelt (side 230—236), er nu vanskeligere tilgjængelig. Brevskriveren var en hedning, som var bleven døbt af Paul Egedes far, Hans Egede. Brevet, som naturligvis var skrevet paa eskimoisk, røber foruden en forbausende moralsk synsmaade ogsaa skarp forstand og følelser, hvilke man sikkerlig, som Paul Egede siger, ikke skulde vente «af et saa dumt Folk, som man hidindtil har anseet dem for.» Det er, som det vil ses, svar paa et fra Egede og lyder saaledes:\n«Du veed selv, hvor kier og behagelig din Skrivelse er mig, men hvor blev jeg forskrækket, da jeg læste den store Undergang paa de mangfoldige Mennesker ved det, for os uhørlige Jordskiælv, som du melder i et Øieblik har ødelagt flere Mennesker, end vort hele Land eier. Jeg kan ikke skrive, hvor bevæget jeg blev herover, og hvor forskrækkede vi bleve tillige, saa at mange flyede fra det Sted, de boede, til et andet, som var ligesaa usikkert, skiønt det var Klipper; thi vi see hos os, at og de ere revnede fra Toppen ned i Afgrunden, naar det er skeet, veed ingen af os. Klipper af Kampesteen, som vort Land bestaaer af, og Sandbakker, som eders Land, ere lige lette at ryste hos Gud, i hvis Magt det staaer altsammen, vi smaae usle Dyr ere let skiulte deri. Du lader mig vide, at Vinteren hos Eder har hverken havt Snee eller Kulde, og slutter, at den derimod maae have været desto stærkere hos os; men vi har havt en usædvanlig mild Vinter. Aarsagen til saadant mildt Veir, hører jeg, at eders Lærde meene ere de varme Dunster, som kom af Jorden ved Jordskiælvet, som har opvarmet Luften og smeltet Snee-Materien. Men dersom jeg ikke havde hørt, at de Lærde havde sagt det, saa havde jeg meent, at den Varme af Jorden forslog kun lidt til at opvarme den høie og brede Luft, ligesaa lidt som et Menneskes Aande kunde varme et stort Huus, ved at puste engang ind, og saa gaae ud igjen. De sydlige Vinde, som altid ere varme, og bestandig har blæst hos os i Aar, ere Aarsag, at her ikkun har været maadelig Kulde, men hvorfor det har blæst Synden Vind, det veed jeg ikke, maaske de Lærde ikke heller. Ere de ynkværdige omkomne mennesker dræbte af Heden, eller har Jorden opslugt dem, eller ere de rystede til døde? Skipper B. meente at deres egne Huse vare faldne over dem, og havde slaget dem ihiel. Det lader som det ikke gaaer eders Folk meget til Hierte; thi de ere ikke allene fornøiede og glade, men de fortæller, at de tvende Nationer, som fare her paa Hvalfiske-Fangst, ikke af eders Land, men dog eders Medtroende slaaes og skyder hinanden ihiel baade til Lands og Vands, gaae paa Jagt efter hinanden, ligesom vi efter Sælhunde og Reensdyr, stiæler og borttager Skib og Gods fra hinanden, og fra dem, som de aldrig har seet eller kiender, allene for deres Overherre vil saa have det. Da jeg spurgte Skipperen ved en Tolk om Aarsagen til saadan Umenneskelighed, svarede han, at det var om et Stykke Land tvert over for vores, saa langt borte, at dertil behøves tre Maaneders Seilads. Jeg tænkte da, at de havde Mangel paa Land, at boe paa hos sig selv; men han sagde nei! det var kun de store Herrers Begiærlighed til fleere Folk og mere Rigdom. Jeg blev saa fuld af Forundring over den Begiærlighed og saa forskrækket, at det og skulde ramme os, at jeg nær havde mistet min Siel, men jeg blev igjen strax glad, du kan neppe giette hvorfor, jeg tænkfe strax paa vort sneebedækket Land og fattige Indbyggere, og sagde ved mig selv: Gud ske Lov! vi ere fattige og eie intet, som disse graadige Kablunakker (saaledes kalde de alle Fremmede) kan begiære; det vi har oven paa Jorden, skiøtter de intet om at eie, hvad vi skal have til Klæde og Føde, svømmer i det store Hav, deraf maae de gierne tage saa meget, som de kan faae, der bliver altid nok for os, naar vi have saa meget Mad, vi kan æde, og saa mange Skind vi kan forvare os med mod Kulden, saa ere vi fornøiede, og du veed selv, at vi lader den Dag i Morgen sørge for sig selv. Vi vil altsaa ikke føre Krig med nogen derom, om vi end vare mægtige dertil, endskiønt vi kan ligesaa vel sige, det hører os til, som de Troende i Østen kan sige om de Vantroende i Vesten, at de og det, de eier, er deres. Vi kan sige, det er vort Hav, som rører ved vort Land, det er vore Hvalfiske, Kasselotter, Springere, Enhiørninger (ɔ: narhvaler), Hvidfiske, Sælhunde, Helleflynder, Lax, Torsk og Ulker, som bevæges deri, men vi unde gierne andre, at tage af den store Forraad saa meget, som de lyster. Vi ere saa lykkelige, at vi ikke har saa stor en naturlig Begiærlighed, som de. Jeg har tidt forundret mig over de Kristne, og ikke selv vidst, hvad jeg skulde tænke om dem, de forlade deres eget skjønne Land, og lider meget Ondt i dette for dem haarde og fæle Land, allene for at giøre os til skikkelige Mennesker, men har du vel seet saa meget Ondt af vor Nation, har du vel hørt saadan forunderlig og ret afsindig Snak hos nogen af vores? Deres Lærere undervise os, hvorledes vi skal undgaae den Dievel, som vi aldrig har kjendt, og de overgivne Matroser beder med den største Alvorlighed, at Dievelen vil annamme dem og splidde dem ad. Du erindrer nok selv, at jeg i min Ungdom lærte saadanne Talemaader af dem, for at fornøie dem, uden at vide, hvad de betydede, førend du forbød mig at bruge dem, siden jeg har lært at forstaae dem selv, har jeg hørt mere end jeg vilde høre. Især har jeg i dette Aar hørt saa meget tale om de Kristne, at om jeg ikke af den lange Omgang havde kiendt mange gode og skikkelige, og Hans Pungiok og Arnarsak, som har været i eders Land, ikke havde fortalt, at der var mange fromme og dydige Mennesker, saa havde jeg ønsket, at vi aldrig maatte seet dem, at de ikke skal fordærve vort Folk. Du har vel mere end engang hørt, at mine Landsmænd troede om dig og dine, at I vare opdragne til den Skikkelighed i vores Land, og naar de har seet et fromt Menneske iblandt eders, saa sige de gjerne, han er ligesom et Menneske eller Grønlænder. Du erindrer nok den lystige Okakos Indfald, at sende Hexemestere ɔ: Angekkoker til eders Land, for at lære dem til at blive skikkelige Mennesker, ligesom eders Konge har sendt Præster hid, for at lære os, at der var en Gud til, som vi før ikke vidste; men jeg veed, de mangler ikke Underviisning derfor nytter det Forslag ikke. Det er underlig nok, min kiere Pauia! eders Folk veed der er en Gud til, alles Skaber og Opholder, at de efter dette Liv, enten skal blive lyksalige eller ulyksalige, ligesom de har opført sig til, og dog leve de, ligesom de havde Ordre til at være onde, og at det var til deres Fordeel og Ære at synde Mine Landsmænd derimod, veed hverken der er en Gud eller Dievel til, troe hverken der er Straf eller Belønning efter dette Liv» og de leve skikkelig, omgaaes hinanden kierlig, fredelig deele med hinanden, og har Føden tilfælles; der er vel og Onde iblant os, som viser, vi maae være af een Stamme, men at de Fleste er ulastelige, (du tænker vel ikke, at jeg hykler for mit Folk, thi du veed jo af Erfarenhed, at det er sandt) er maaske vort ufrugtbare Land Aarsag til; naar jeg har hørt tale om eders rare Land, har jeg ofte skattet dets Indbyggere lyksalige, da de har saa stor Overflødighed af Jordens velsmagende Frugter, Dyr, Fugle og Fiske af utallige Slags, vel indrettede store og prægtige Huse, skiønne Klæder, lang Sommer, ingen Snee og Kulde, ingen Myg, men alle Ting ønskelige og behagelige, og denne Lyksalighed tænkte jeg, hørte Eder allene til, fordi I vare Troende og ligesom Guds egne Børn; men at vi, som Vantroende, vare satte i dette Land, for at straffes. Men o! vi lyksalige Grønlændere! O! du kiere Fødeland! hvor er det vel, at du er skiult med Iis og Snee, hvor er det vel, ifald dine Klipper eier det Guld og Sølv, som de Kristne ere saa begiærlige efter, at det er skiult med saa megen Snee, at det er utilgiængeligt. Din Ufrugtbarhed giør os lykkelige og frier os fra Overlast. Pauia! vi ere virkelig fornøiede med vore Vilkaar. Kiød og Fisk er al vor Føde, det lekre falder kun sielden for, men desto kierere, naar det kommer. Det iiskolde Vand er vor Drik, det ledsker og berøver ikke Forstanden, ei heller skiller os ved vore naturlige Kræfter, som den galgiørende Drik, eders Folk finder saa stor Smag udi. Vore Klæder ere uanseelige tykhaarede Skind, men vel tilpas efter dette Land, baade for Dyrene, medens de have dem, saa og for os, naar vi igjen faa dem af dennem. Her er da, Gud skee Lov! ikke saa meget, at nogen skal faae Lyst til at slaae os ihiel derfor. Vi leve da uden Frygt. Vel har vi her under Norden de grumme Hvidbiørne, men imod dem har vi vore Hunde, som strider for os, saa vi ere uden mindste Fare. Drab høres meget sjelden hos os, og sker ikke, uden en bliver mistænkt, eller beskyldt af en Hexemester, at have dræbt nogen med sit Hexerie, saadan en bliver uden Barmhiertighed dræbt af Vedkommende, som mener at have ligesaa stor Ret, som Bødelen i eders Land, til at aflive deres Misdædere, men de giøre sig dog ikke til deraf, eller takker Gud derfor, som de store Herrer i eders Land, naar de har slaget ihiel et heelt Lands Indbyggere, som D. har fortalt mig. Det er dog vel ikke den gode Gud, som I lærer os, der har forbudet at slaae ihiel, at de takke og siunge Lov; det maae være en anden, som er Elskere af Drab og Ødeleggelse, mon det ikke er Tornarsuk (ɔ: djævelen)? dog det kan ikke heller være; thi det var at giøre den fromme Gud imod, at give Satan nogen Ære. Herom kan du nok ved Leilighed underrette mig. Jeg lover, ikke at sige mine Landsmænd det. De kunde derover blive ligesaa sindet, som Kaua, der ikke torde blive en Kristen, af Frygt at han skulde komme til at ligne de uskikkelige Matroser. Jeg vil ikke melde noget om, angaaende mine Landsmænds Omvendelse, thi jeg veed, at vor Lærer har berettet det. Den Ting du har forlangt af mig at undersøge, skal jeg, saavidt jeg kan og forstaaer, efterkomme. Prøven med Kompasset har jeg ikke kunnet giøre, siden Kulden i Aar har ikkun været maadelig, Aarsagen til de tvende stridige Strømme er nok den, som du har meldt. Siden du agter saa høit de tvende nesten til Steen forvandlede Fiske, saa skal jeg stræbe efter at skaffe dig fleere, de findes i Leer-Grund, som du har sluttet. Nu har jeg ligesom talt med dig, og du med mig; nu maae jeg tillukke mit Brev. Skipperen er færdig og Vinden er god. Vor fælles mægtige Beskiermere føre dem vel over det store farlige Hav, og bevare dem, især fra de slemme Menneske-Jægere, som jeg merker, de meest frygter for, at de maatte komme uskad til deres Fædreneland, og finde dig min Elskelige med Glæde.\nDette brevs indhold fortjener opmerksomhed, og blandt andre burde vor tids antifredsvenner kunne lære meget ved en nøie overveielse deraf.\nDet saavelsom, hvad der forøvrigt har været fremholdt i dette kapitel, berettiger os vel til at sige, at eskimoens oprindelige moral i mange henseender staar den ideale kristne nær, ja paa en maade over denne; thi, som det ovenfor heder, ved grønlænderne «hverken der er Gud eller Dievel til, troe hverken der er Straf eller Belønning efter dette Liv, og de leve skikkelig» — — — alligevel.\nForbausende vil vistnok mange finde, at dette skal kunne forekomme hos et folk, der i sit ydre fremtræde staar saavidt lavt, som i slutten af kapitel 2 fremstillet. Andre vil kanske finde det mer overraskende, at en saa høi moral skal kunne udvikles hos et folk uden religion eller ialfald med en meget ufuldkommen, som senere vil bli omtalt. Dette staar jo i strid med den fremdeles ikke ualmindelige paastand, at moral og religion skal være uadskillelige. Hvordan moralen for en væsentlig del udspringer fra og er bygget paa naturlove, tør fremgaa noksaa tydelig ved studiet af det eskimoiske samfund.\n↑ Som side 21 omtalt, bæres grønt toppebaand af ugifte kvinder, der har faat børn.\n↑ En grund hertil er ogsaa det naturlige kjønsudvalg, idet blandingsafkommet nu tildels anses for vakrere end de rene eskimoer og foretrækkes derfor hyppig ved giftermaal.\n↑ Se Holm: Med. om Grønland. Hefte 10, side 100.\n↑ P. Egede var i mange aar prest i Grønland, men var dengang (i 1856) flyttet til Kjøbenhavn.\n↑ Pauia eller Pavia var Paul Egedes navn blandt grønlænderne, det er en forvanskning af Paul.\n↑ Det skulde altsaa være hollændere og engelskmænd.\n↑ Det er altsaa Amerika.\nHentet fra «https://no.wikisource.org/w/index.php?title=Eskimoliv/10&oldid=71711»\nDenne siden ble sist redigert 24. feb. 2012 kl. 04:49.


Peters essay: Skattene ligger ikke på Main Street - Skæv tale til skolebibliotekarernes pris - (2007)\nSkattene ligger ikke på Main Street - Skæv tale til skolebibliotekarernes pris - (2007)\nDa formand Odgaard, også kaldet Karen, ringede i maj og meddelte mig prisen, affødte det 3 sindsstemninger hos mig.\nFørste stemning var en middelsvær depression. Det er nok fordi man tror jeg snart skal herfra, var min umiddelbare tanke. Og jeg er for resten også for gammel til at nyde den ære, det er for sent, tænkte jeg, for sent, som Stig Lommer i sin tid sang.\nMen - min her til festen medbragte private skolebibliotekar, det er min kone, og min sygeplejerske og psykolog - det er også min kone - har dog lært mig at vende depressionen 180 grader. Nu kan jeg sige: Bedre sent end aldrig. Og tak for det.\nDen anden reaktion var – at det er næsten for meget: Jeg syntes ved nærmere eftertanke, at jeg i skolebibliotekssammenhæng var blevet prist flere hundrede gange før, nemlig af de skolebibliotekarer der i de sidste 25 år har hyret mig som gæsteforfatter til deres skoler, til veltilrettelagte, gæstfri arrangementer; ude i det praktiske skoleliv har man mange gange sat pris på mig. Det har været gode dage i klasserne. Det vil jeg gerne også takke de mange skoler og de mange tusinde skolebørn for.\nDen tredje reaktion var – glæde. Glæde, fordi det er en god, gammeldags, klassisk pris jeg får her i aften. Ikke en larmende, spektakulær vox populi-pris - men en stille hæder givet af fornuftsvæsener, tildelt ex catedra som det sømmer sig for dannelse.\nFor jeg tilhører jo en anden tid og er for gammel til at lege stjerne for en aften og deltage i populistiske afstemninger, som det er blevet så moderne også i den litterære verden. Også forfattere skal nu til Oscar & Orla-fest eller BG-Banko – events som sagtens kan have deres berettigelse, ikke mindst som underholdning.\nFor pludselig er kunsten blevet til Gladiatorkamp, og hvis man vil være overleve som forfatter skal man lefle for Kejser Populus og underkaste sig; man skal råbe Morituri te salutant, de-der-skal-dø-hilser-dig, og med hånden på hjertet bedyre, at det kun er tommelfingre op eller ned der skal stemme og bestemme, om en bog skal leve eller ej; det er blevet et bogmarked med arena-mentalitet og blod i savsmuldet – og børnene, de små pus, skal sandelig have hvad de kan lide, og ingen synes at stille det nærliggende spørgsmål, hvad der ville ske, hvis man afgjorde deres ernæring og spisevaner på samme måde.\nVi har faktisk som voksne et ansvar for den åndelige føde også, og litteraturpædagogik kan være en lang og sej vej. Som jeg har sagt ved tidligere lejligheder, ligger skattene ikke på Main Street eller motorvejen, ikke engang på den brede vej til Forum, nej, skattene er skjult på Treasure Island og kun den kyndige skolebibliotekar har kortet over den ø.\nDet er kommet i miskredit, at litteratur skal formidles. Også bøgerne skal i dag tjene hurtige og lette penge, der er gået Gold Rush i alt, også i åndslivet. Er man ikke toppen af poppen, er man ude i kulden.\nMen det kan lønne sig oliere nøglehullet og holde det rustfrit. Jeg øjner endnu en lille dør, sagde Bertolt Brecht i sit eksil, hans studerede et landkort og så en åbning i Det Nordlige Ishav. Det kalder jeg en digter med is i maven.\nOg mens vi venter på et sindelagsskift hen imod det mere begavede, kan man måske sende en venlig tanke tilbage til skolens kulturliv og de lærere, der gav deres elever en nøgle til nysyn. Som det skete for mig, da jeg i 2.g fik en rolle i En sælgers død og lærte, at det dummeste i livet var at tro på en vinder-ideologi. Gjorde man det, ville man ende som en taber. Eller da vi blev sendt i Aalborg Teater, hvor spændende, nye perspektiver udfoldede sig i 60erne med absurdismens fremkomst - eller da min lærer i latin og oldævl opfordrede os unge til at købe en bifbillet til Astoria Bio, der spillede tragedien Elektra; billetten kostede jo mindre en ti styks cigaretter, var lærerens argument. Og vi fem drenge i nysproglig gik i biffen og så – bagefter gik vi på Duus og drak øl og røg en tyve styks og talte henrevet om den græske skuespillerinde Irene Papas. Og vi lærte, at kvinder også kunne have et Ødipus-kompleks, det hed bare Elektra-kompleks; det var i sandhed en elektrisk aften!\nWe called him the Tortoise because he taught us, sagde vi om en anden af vore lærere – med et citat fra Alice in Wonderland. Han var elskværdig, derfor elskede vi ham. Han havde humor, derfor lo vi med ham. Han lærte os Skildpaddens sprog. Det er det langsomste sprog i verden. Men også det klogeste. Det har skjold mod livets lunefulde omskifteligheder, valgflæsk og vås. Det er nonsense, poesi i sig selv.\nSelv havde jeg en sjov oplevelse for nogle år siden, da min folkeskoleklasse havde 25 års jubilæum. En gammel elev sagde: Lærer Mouritzen, jeg forstod ikke en skid af det stykke du tvang os til at spille – (det var Henning Nielsens Vejrmøllerne!) – om paraplyer, ikke før mange år efter, da forstod jeg at det handlede om magt og magtmisbrug. Hvad skete der da? spurgte jeg interesseret. Jeg gik ind i politik, svarede eleven.\nJeg var stolt af mit arbejde som opdrager. Indtil min elev afslørede, hvad det var for et parti han tilhørte. Det parti var ikke lige min kop te! Men – som lærer skal jeg jo ikke bestemme, hvordan børnenes liv skal forme sig, og hvad de skal tro på. At formidle litteratur i skolen kræver sin mester: I skolen er man som lærer den herre - der siden i livet viser sig blot at have været en tjener i lang og tro tjeneste.\nI har givet prisen i dag til en sær fanden, som har kætterske tanker og som skriver skæve bøger. Jeg takker jer for jeres rummelighed og generøse gestus: At I har plads i skolebiblioteket og storsind til at prise sådan en skævert som mig. Jeg skal gøre mit bedste for at leve op til mit værste. Tak!\n(Tale holdt i anledning af Skolebibliotekarernes Børnebogspris, Gl. Avernæs, ultimo oktober 2007)


Ifs håndtering af personoplysninger - if.dk\nIfs håndtering af personoplysninger og videregivelse heraf\nDe personoplysninger som If Skadeforsikring indhenter om dig (fx navn, adresse, telefonnummer og CPR-nummer (samt e-mail ved online køb)), er nødvendige for at selskabet kan administrere forsikringen/-erne, og opfylde selskabets kontraktlige forpligtelser samt i øvrigt dine ønsker, som kunde. Oplysningerne vil også kunne benyttes for at vurdere og træffe beslutning om forsikringers indhold og vilkår samt til markedsanalyser og til markedsføring. Oplysningerne vil også kunne benyttes til at give dig information om selskabets samarbejdspartneres ydelser. Personoplysningerne kan til de nævnte formål også videregives til selskaber og organisationer, som If Skadeforsikring samarbejder med, såvel indenfor som udenfor EØS- og EU-området. En begrænset persongruppe har adgang til oplysninger registreret om dig. Hvis If Skadeforsikring har oplysningspligt overfor offentlige myndigheder, vil oplysningerne blive videregivet i henhold til myndighedernes krav. If Skadeforsikring har et samarbejde med den uafhængige anmeldelsesside Trustpilot, og i den forbindelse videregives oplysninger om dit fulde navn, e-mail adresse og ordrenummer efter køb af forsikring(er) og anmeldelse af skade(r) på vores hjemmeside. Dette gøres for at hjælpe os i vores bestræbelser på at blive endnu bedre. Indhentning og opsamling på if.dk\nNår du som bruger besøger Ifs hjemmeside opsamler vi de oplysninger, som du indtaster eller afgiver, evt. i forbindelse med beregning af et tilbud på en forsikring eller et andet sted på Ifs hjemmeside. Det kan være oplysninger om dit navn, adresse, telefonnummer, e-mailadresse, IP-adresse m.v. Oplysningerne anvender vi til brug for markedsføring, salgsstyring og til fastlæggelse af generel brugeradfærd. Vi videregiver kun oplysningerne til tredjemand i det omfang dette er beskrevet i denne politik.\nIf Skadeforsikring opbevarer\npersonoplysninger så længe, der er et sagligt formål med opbevaringen og så\nlænge, at det er nødvendigt for If Skadeforsikring at opbevare oplysningerne i henhold til gældende lovgivning.\nDatasikkerhed på if.dk\nIf.dk benytter en 128 bit SSL kryptering når der transmitteres personlige oplysninger fra din computer til If Skadeforsikring. Efter transmissionen opbevares personoplysningerne på en måde, så ingen uvedkommende har adgang til dem. Du skal dog være opmærksom på at oplysninger sendt pr. e-mail til ikke er krypteret.  Indsigt i registrerede oplysninger\nDu har ret til at få indsigt i hvilke oplysninger vi behandler, ligesom du har ret til at få rettet, slettet eller blokeret urigtige eller vildledende oplysninger. Henvendelse og klager herom kan ske til: If Skadeforsikring, filial af If Skadeförsikräng AB (Publ.), Sverige Stamholmen 159 2650 Hvidovre Du kan også klage til: Datatilsynet Borgergade 28, 5.1300 København K Dataansvarlig for bearbejdning af dine personoplysninger er: DataansvarligIf Skadeforsikring, filial af If Skadeförsäkring AB (publ), SverigeStamholmen 1592650 Hvidovre. Cookies\nHer kan du få information om Ifs brug af cookies på vores hjemmeside\nIfs brug af cookies


Industriens kulturarv i Nordvest - hvordan bevarer vi den? - Bispebjerg Lokaludvalg\nI dag kendes Nordvest som resterne af et industrikvarter og en kreativ zone, hvor iværksættere og mindre erhverv fortsat hører til. Det er et broget kvarter, hvor den sidste byggetomt er bebygget og de næste investeringsområder ser ud til at blive de tidligere industribygninger.\nBispebjerg Lokaludvalg ønsker en debat om, hvordan vi i fremtiden kan bevare industriens kulturarv. Derfor har vi inviteret politikerne på Rådhuset til nordvestkvarteret.\nTag del i debatten, som foregår i det tidligere maskinværksted hos Teater Nordvest og se, hvordan de har genanvendt bygninger i en helt anden kontekst. Under debatten præsenteres du for forskellige måder at bevare på – fra lokale aktører og eksperter og så vil Anne Katrine Harders fra Dansk Arkitektur Center styre os igennem aftenen.\nArrangementet er gratis, tilmelding er nødvendig, senest d. 19. november ved at skrive til: y71c@kk.dk\nPolitikere i paneldebatten:\nNinna Hedeager Olsen (Ø) Teknik og Miljøborgmester\nMette Annelie Rasmussen (B) Medlem af Teknik- og Miljøudvalget\nHelle Bonnesen (C) Medlem af Børne- og Ungdomsudvalget, Beskæftigelses- og Integrationsudvalget\nKim Hjerrild (Å) Medlem af Kultur- og Fritidsudvalget\nMartin Ancher (L) Kandidat til Borgerrepræsentationen, 2017\nMarcus Vesterager, (S) Medlem af Teknik- og Miljøudvalget\nhttps://www.bispebjerglokaludvalg.kk.dk/wp-content/uploads/2018/10/Bispebjerg_arkitektur_21nov_vol2.jpg 1024 724 Bispebjerg Lokaludvalg https://www.bispebjerglokaludvalg.kk.dk/wp-content/uploads/2020/02/nyny-header.png Bispebjerg Lokaludvalg2018-10-26 14:47:002018-11-22 12:22:04Industriens kulturarv i Nordvest – hvordan bevarer vi den?\nBydelsavis fra oktober 2018 Stormøde om Utterslev Mose


Hjem / Hjem & Have > Soveværelse > Dyner & Tæpper / Snug Rug Deluxe Brun\nVarenummer (SKU): 17619 Kategori: Hjem & Have > Soveværelse > Dyner & Tæpper\nSnug Rug Deluxe Brun F.A.Q.\nHvad koster Snug Rug Deluxe Brun?\nDu kan købe Snug Rug Deluxe Brun for DKK 279.00\nSnug Rug Deluxe Brun er et af de mange populære produkter indenfor gadgets og kostumer\nSnug Rug Deluxe Brun har i lang tid været en af de bedst sælgende gadgets. Hygge,Smarte ting,Varme,Beklædning og accessories,Julegave til hende,Valentinsdag 2021,Indflyttergave,Julegave til kæresten (kvinde),Julegave til kæresten (mand),Julegave til far,Julegave til mor,Firmajulegaver,Firmagaver,vinter,Indendørs,18 års gav kategorien indeholder mange eftertragtede gadgets. CoolStuff.dk kendes af rigtig mange som det bedste sted at købe gadgets. Snug Rug Deluxe Brun kan byttes eller returneres indenfor 90 dage, hvis det alligevel ikke lige er dig. Er du på jagt efter den perfekte gave til konfirmanden, kan du gøre det ret let for dig selv; det der skal i kurven er Snug Rug Deluxe Brun, og du kan glæde dig over, at være en af dem med den sjoveste gave. Det kan siges meget enkelt: Snug Rug Deluxe Brun er populær som receptionsgave. Ikke alle er lige pjattede med gadgets, og det er ofte de påtagede seriøse mennesker, og det kan være en af grundene til at der er nogle, der ikke vil risikere at give gadgets væk i gave. Men tænk ikke på det, det er ikke nogen grund til at afholde dig i din søgen efter den perfekte gave, alle mennesker, store som små, har en holdning om, at gadgets er perfekte gaveidéer.\nSnug Rug Deluxe Brun kan ses i kategorien Hygge,Smarte ting,Varme,Beklædning og accessories,Julegave til hende,Valentinsdag 2021,Indflyttergave,Julegave til kæresten (kvinde),Julegave til kæresten (mand),Julegave til far,Julegave til mor,Firmajulegaver,Firmagaver,vinter,Indendørs,18 års gav fra mærket i onlinebutikken CoolStuff.dk. Hos webshops er et fantastisk brand, blandt både unge og de lidt ældre. Mange leder efter den billigste Snug Rug Deluxe Brun, mange ender med at købe hos CoolStuff.dk. Det er faktisk ret enkelt, den perfekte gave, er den gave, som modtageren bliver glad for. Hvis du giver Snug Rug Deluxe Brun og pakker gaven pænt ind, at modtageren bliver glad.\nFordele ved at købe Snug Rug Deluxe Brun online\nDu skal have i tankerne, når du handler online, er du sikret lidt bedre rettigheder, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Du får med dine varer 14 dages returret. når produkterne er købt online, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, på tværs af forskellige webshops. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Shoppen sender din produkter til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\n25 reviews for Snug Rug Deluxe Brun\nVær den første til at anmelde “Snug Rug Deluxe Brun” Annuller svar


Biomasse – PlanEnergi\nPlanEnergi rådgiver om biomassebaserede løsninger til fjervarmeproduktion både med og uden elproduktion. PlanEnergi har været bygherrerådgiver og projektleder på flere totalentrepriseprojekter, hvor der er etableret komplette biomasseanlæg inkl. brændselslager og –håndtering samt bygning for biomasseanlæg. PlanEnergi varetager også dialog med myndighederne i forhold til de brandtekniske aspekter for byggeriet.\nVed Marstal Fjernvarme er der installeret en flisfyret hedtoliekedel, der driver en generator via et ORC-anlæg (Organic Rankine Cycle).\nVed Hjallerup Fjernvarme har PlanEnergi været projektleder for etablering af et fuldautomatisk biomasseanlæg, der anvender halm. Til indfyring af halmballer er der en fuldautomatisk kran, der løfter halmballerne til kedelanlægget.\nBrønderslev Forsyning (Anlægsdesign)\nGassum-Hvidsten Kraft-varmeværk (Myndighedsbehandling, kontrahering, projekt- og byggestyring)\nMarstal Fjernvarme (Forhandling af leverandørkontrakter)\nPræstø Fjernvarme (Myndighedsbehandling, udbud, projekt- og byggestyring)\nSkørping Varmeværk (Myndighedsbehandling, udbud, projekt- og byggestyring)\nSønderholm Varmeværk (Myndighedsbehandling)\nVaarst-Fjellerad Kraftvarmeværk (Myndighedsbehandling, udbud, projekt- og byggestyring)\nVorupør Kraftvarmeværk (Myndighedsbehandling, udbud, projekt- og byggestyring)\nØster Hornum Varmeværk (Myndighedsbehandling, udbud, projekt- og byggestyring)


Den ny formålsparagraf\nEt omfattende forslag til vedtægtsændringer blev vedtaget med 145 stemmer for, 17 imod og 7 undlod at stemme. Ændringerne gik så godt som glat igennem.\n”Vi har virkelig haft et stort arbejde i gang, og vi har gjort os vældig umage med at finde så mange vedtægtsændringer som muligt.”\nDette sagt med et glimt i øjet af DGI’s formand Charlotte Bach Thomassen om de mange forslag til vedtægtsændringer, som fylder ni af de 27 sider i dette års årsmødeprogram.\n”Der er noget, som vedrører vores DNA, og noget, som er justeringer i forhold til den praksis, vi allerede har, og så er der de helt tekniske ting,” sagde Charlotte Bach Thomassen da hun motiverede vedtægtsændringerne.\nVigtigst er uden tvivl ændringsforslaget til en ny formålsparagraf. Herom sagde formanden blandt andet om grunden til at ordet idræt nu ikke længere skal stå alene:\n”Vi er meget optaget af motion. Det er en betegnelse, som er opstået, fordi vi er mange, der dyrker idræt et andet fokus end konkurrence. Der er en stor gruppe voksne, som føler deres aktivitet bedre afspejlet i ordet motion.”\nOm ordet bevægelsesglæde sagde Charlotte Bach Thommassen:\n”Vi ønsker at tilføje et begreb på linje med ordene 'udfordring, fællesskab og sundhed,' nemlig bevægelsesglæde. Det er vigtigt i vores arbejde med foreningerne. Men vi skal også, som Susanne Jensen anførte tidligere i dag, spørge, om vi nu også gør det godt nok.”\nIfølge Charlotte Bach Thomassen har vi i samfundet fået et måske utilsigtet fokus på perfekthed og præstationer.\n”Det skal være en pause at komme til idræt. Man skal kunne gå glad til idræt, gå glad derfra og komme glad igen i næste uge.”\nDer var faktisk ingen delegerede, der ønskede at kommentere dette punkt, måske fordi det har været debatteret i året, der er gået.\nMulighed for at afvikle DGI’s årsmøde digitalt\nAntallet af delegerede ved DGI’s årsmøde reduceres fra 300 til 200 (herunder: landsudvalgsformænd har ikke længere stemmeret)\nPræcisering af hovedbestyrelsens sammensætning\nPræcisering af hovedbestyrelsens opgaver og ansvar\nPolitisk forums opgaver og sammensætning er nu beskrevet i vedtægterne\nLandsudvalgenes opgaver og beføjelser er slettet fra vedtægterne\nUnge over 15 år er valgbare\nDerimod var der bemærkninger til nogle af de øvrige vedtægtsforslag. For eksempel ønskede Gitte Madsen, formand for DGI Fyn, at det ikke skulle gå ubemærket hen, hvis DGI efter mødet havde reduceret antallet af delegerede fra 300 til 200, fordi forsamlingen havde stemt for forslaget.\n”Vi må kunne finde en bedre fortælling end den, der er angivet i årsmødematerialet, hvor begrundelsen er, at landsdelsforeninger ikke kan finde det nødvendige antal delegerede,” sagde Gitte Madsen og efterlyste en mere ambitiøs fortælling.\nFire ord slettet\nErik Hammer fra DGI Nordsjælland fremlagde et ændringsforslag, som gik på at slette de fire ord ”Kun fremmødte har stemmeret” i det nye vedtægtsforslag. Dette forslag opnåede flertal, hvorefter vedtægtsændringerne blev vedtaget uden de fire ord.\nMere om DGI's årsmøde 2020 Vis alle artikler


Premium Silver kantpude til trampoliner - reservedel\nTrampoliner>Trampolin tilbehør>Premium Silver kantpude til trampolin (Etan)\nPremium Silver kantpude til trampolin (Etan)\nVarenummer : Premium Silver kantpude\nKantpuden Premium Silver er en all-round kantpude til trampoliner. Produceret i kraftig kvalitet der sikrer lang holdbarhed - med en tykkelse på hele 3 centimeter.\nFåes i 5 runde og 2 firkantede modeller\nKraftig PVC dug giver god UV beskyttelse og lang holdbarhed\nTyk og sikker\n06 (Ø 1,83m)08 (Ø 2,44m)10 (Ø 3,05m)11 (Ø 3,30m)12 (Ø 3,7m)14 (Ø 4,3m)3,10 x 2,32 m2,81 x 2,01m\n1 175,00 kr 1 175,00 kr\nOm kantpuden Premium Silver\nKantpuden er den del på trampolinen, der yder den basale beskyttelse mod fjedre og stel for springeren. Kantpuden Premium Silver er en kvalitets kantpude til trampoliner, hvor selve tykkelsen på puden er på 2,5 centimeter.\nProduceret i en kraftig over vejrbestandig PVC, der giver en rigtigt god beskyttelse mod UV-stråler og dermed sikrer lang holdbarhed.\nKan monteres let på de fleste trampoliner.\nSpecifikationer på kantpuden:\nKraftig PVC dug giver god UV beskyttelse\n2,5 cm tyk skum.\nØ 3,0 er 30 cm bred\nØ 3,7 og 4,3 er 34 cm bred.\nVælg mellem 5 forskellige størrelser i den runde udgave: Ø4,3m, Ø3,7m, Ø3,0m, Ø2.5m og Ø1,8m.\nFirkantet findes den i 2 størrelser: 2,81 m x 2,01 m og 3,1 m x 2,32m\nNavn: Premium Silver kantpude til trampolin (Etan)\nVarenummer: Premium Silver kantpude\nKategori: Trampolin tilbehør\nExit universielt stormsikringssæt med 4 spyd til alle trampoliner. Med...\nFor øget sikkerhed - og udbyggelse af de sjove muligheder - anbefales...\nJumpfree Royal 14...\nEksklusiv kvalitets kantpude til Ø 4,3m trampoliner. Svejsede...\nEn stige gør det nemt for dig at komme op på trampolinen. Stigen er...\nSikkerhedsnet til Premium 1075 - den firkantede trampolin model...\nStige til Exit...\nTrampolin stige der passer til alle Exit trampoliner.\nVil du have mere sjov ud af din trampolin ? Så er denne...\nPak nemt og elegant din trampolin ned med et vejrbetræk. Beskytter mod...\nKantpuden Hi-Flyer er en all-round kantpude til trampoliner....\nWeather Cover giver beskyttelse af din trampolin når den ikke er i...\nEtan Premium Inground trampolinerne kan udstyres med et vejrbetræk...\nPasser til Sportsjumper XL (5,20x3,05 m)\nEXIT kantpude til...\nSeparat kantpude til EXIT rund trampolin model Supreme til nedgravning...\nMorten - far til Marie og Markus Selve samlingen var nem og trampolinen virker til at være af god kvalitet. Den er noget tung så man skal være to til at løfte den på plads i hullet. Ser godt ud på plænen! Børnene har også godkendt den og den bliver brugt flittigt!


Omfangsdræn Hvalsø: Få 3 tilbud på omfangsdræn i Hvalsø\nFå en god pris på omfangsdræn i Hvalsø\nHer på siden kan du finde en række autoriserede kloakmestre, som kan hjælpe dig med etablering af omfangsdræn omkring dit hus, hvis du bor i Hvalsø. Vil du gerne have en god pris på etablering af et omfangsdræn i Hvalsø, kan du prøve at indhente 3 tilbud via 3Byggetilbud, som vi reklamerer for. Det er helt gratis og uforpligtende.\nTelefon: 24 91 90 90\nTelefon: 51 92 06 61\nErling Mortensen Hvalsø ApS\nTelefon: 46 40 70 20\nR&A Entreprise ApS\nVi hjælper dig med at finde en autoriseret kloakmester i Hvalsø\nBor du i Hvalsø, og har du problemer med fugt i din bolig? Hvis du kan se fugtige skjolder på din sokkel og måske også ydervæggene i din kælder, kan det være en god idé med et omfangsdræn. Ellers kan du risikere, at der opstår skader på husets fundament, eller at din bolig bliver plaget af råd og svamp. Det kan blive en bekostelig affære. Derfor kan et omfangsdræn i længden spare dig for mange penge, selv om det ikke er en helt billig løsning her og nu.\nMan skal være autoriseret kloakmester for at etablere et omfangsdræn. Heldigvis er der mange kloakmestre i Hvalsø, som kan hjælpe dig med at grave et omfangsdræn ned og slutte det til kloakken.\nKontakt eventuelt din kommune, inden du sætter arbejdet med at lave et nyt omfangsdræn i Hvalsø i gang, hvis du er i tvivl om reglerne.\nOmfangsdræn Tilbud hjælper dig med at få en god pris på etablering af omfangsdræn i Hvalsø.


B2B – Jule-Sweaters `, instagram: ` ` }, }\nButik, virksomhed eller speciallavet sweater?\nHos Jule Sweaters ApS kan vi være behjælpelig med det hele.\nMed over 100 forhandlere af vores brand, er vi altid på udkig efter nye samarbejdspartnere.\nHerudover producerer vi julesweatre i speciallavede designs med en minimumsordre på helt ned til 100 stk.\nOm du ønsker at forhandle vores produkter, lave din egen julesweater til personalet eller til dine supportere - så skræddersyer vi en løsning efter dit behov.\nVi står for design, materialer, produktion og levering - Alt sammen i tæt samarbejde med dig.\nVi har en stor designportfølje med mange forskellige designs skræddersyet til butikker, hvor minimumsordren er ned til 20 stk. Disse passer ideelt til tøjbutikker, markeder og julefrokosten.\nVi designer selv alle vores julesweatre, så vi kan lave en julesweater lige efter dit/jeres ønsker.\nDerfor er du også sikker på, at dit design ikke vil blive solgt til andre - da vi giver eksklusivitet på skræddersyede julesweatre så snart din bestilling kommer over 100 stk.


Laurids Jensen Barfod d. eft. 1585\n- eft. 1585\nNavn Laurids Jensen Barfod\nBeskæftigelse Ejer af Sæddinggaard i Nr.Nebel\nPerson-ID I272 Djurhuus-Wendelboe-Meinertsen-Nielsen\nSidst ændret 10 aug. 2019\nFar Jens Knudsen Barfod, f. ca. 1500, d. eft. 1562 (Alder ~ 63 år)\nMor Nn Christiansdatter Stygge\nFamilie-ID F1717 Gruppeskema | Familie Tavle\nFamilie Anne, f. ca. 1540\nVedrørende de øvrige børn, se stamtavle.barfod-barfoed.dk\n+ 1. Gjertrud Lauritsdatter Barfod, f. ca. 1560, Sæddinggård, Nørre Nebel , d. 1 nov. 1641, Grimstrup (Alder ~ 81 år)\nFamilie-ID F1716 Gruppeskema | Familie Tavle\nSLÆGTEN I NEBEL SOGN\nNørre Nebel er stærkt knyttet til Barfod-slægten og denne var fremtrædende i sognet endnu i 1500-tallet. Det var en tid, hvor gårdene som nævnt efter Grevens Fejde og den påfølgende reformation var overtaget af kronen. Sognets beboere levede da under et fællseskab, når jorden skulle dyrkes. Det vil sige, at de nok ejede jorden, men at agerjorden var fordelt i lange, smalle strimler spredt rundt mellem andre gårdes jorder, der lå på lignende måde på byens marker, og der kunne tilmed også ligge nogle strimler på andre byers marker. I landsbyen måtte man rette sig efter de engang fastsatte bestemmelser, der kaldes "Viden" og dyrkningen blev da vedtaget på et grandestævne, og når der bestemtes omrebning, måtte man finde sig i, at få sine agre eller lodder tildelt helt andre steder end før. Nørre Nebel var i fællesskab med Præstbøl, Hundhale og Bolkær som det største fællesskab i Vester herred. Vi har ikke tal for det før end i 1688, men da omfattede fællesskabet 23 gårde med 288 tønder land og 103 tønder hartkorn. En enkelt gård i Nørre Nebel kunne således have sine agre fordelt på mellem 70 og 80 forskellige steder. Hver ager kunne endvidere være afmærket med sten for at naboen ikke skulle pløje ind på ens jord. Til gengæld var de udyrkede arealer, heder, moser, grønninger i fuldkommen fællesskab og de var værdifulde for kvæget i overdrift. Her var ingen lodder, som nogen kunne kalde sin egen. Dette fællesskab kunne dog have sine vanskeligheder, som f.eks. når nærliggende byer udvidede sig ind på dette overdrev. Således var det mellem Lønne og Nebel sogne, da sandflugten engang ødelagde store arealer i Lønne så mange blev drevet fra hus og hjem. Derfor kan det vel forklares, at de søgte at finde erstatning ved at bevæge sig mod øst ind på Nebels område, hvilket bl.a. i 1597 førte til en sag mellem de to byer (H. K. Kristensen: Nørre Nebel by og Lydom sogne, 1958, side 80-86).\n(VI,1) Laurits Barfod, Jens Barfods ældste søn, overtog Storgården. Han var tingsvidne i 1564 på Vester herreds ting og anvendte her sit adelige våben ved beseglingen, og den 28. maj 1573 fik han som herredsskriver kongeligt brev på at være fri for landgilde og ægt af sin gård så længe han var herredsskriver. Det må vel være følt af ham som en art oprejsning for ham fra den tort hans far havde måttet lide efter Grevefejden. I 1574 er han endog midlertidig herredsfoged og endvidere fæstede han kongetienden af Nebel sogn, hvorfor han skulle betale et bestemt antal tønder korn i afgift. I 1579 fik han desuden lov til i stedet for at køre lange veje med kornet at betale en gl. daler for hver tønde, og hvor meget det drejede sig om, ser vi i 1584, da forpagtningsafgiften var 5 ørte rug og 12 ørte byg (der gik 24 ørtug på en mark). Endnu i 1800-tallet kunne man se hans navnetræk på skelpælene ude i engene. Laurits Barfod var en stor mand på egnen og vel den fornemste i sognet, så han kunne tillade sig at have den fornemste plads i kirken. I 1576 udsmykkes kirkestolene her med fint træskærerarbejde af Mikkel Tuesen som efterlignede de fine arkantusblade, som han havde set i Ribe. En moderne museumsmand har vurderet hans kunst således: "netop hans snitværker giver en forestilling om hvorledes bondekunstnerens grove hånd har behandlet det fine bladværk. Det bliver kantet og fladt, tungt og gnidret, men alligevel er der en sprælsk opfindsomhed i de idelige variationer af bladslyngene". Der var ikke to stole, som var ens, og foruden bladværker har han også lavet indskrifter, som på den stol, han lavede til Laurits Barfod. Her satte han denne indskrift efter oldtidsdigteren Virgil(???): "Discite justiciam moniti et non temnere Christum - 76", hvilket betyder "Lad Eder påminde, lær retfærdighed og foragt ikke Kristus 1576". Desuden fik stolen indskåret det fædrene våben. Og mens Laurits Barfods stol var den øverste til højre, så var hans kones stol den øverste til venstre i kirken, og her blev der skåret følgende: "Anne Lavrits Kvon, Anno 1576". Ingen skulle være i tvivl om, hvem der var de fornemste på egnen. De øvrige familiemedlemmer fik da plads nedefter efter hartkorn og længste giftermål (Jyske Registre d. 22/5 1573, Kancelliets Brevbøger d. 15/5 1579, og H. K. Kristensen side 35). Også i koret findes et par stole med Barfodvåben og indskrift. Laurits Barfod må være død omkring 1585 og hans kone Anne fik i 1605, efter en søns død, Nebel kongetiende i fæste. De fik syv børn (VII,1-6+25), af hvilke de to ældste, Niels og Claus, der blev præster, omtales i kap. 4 ligesom søsteren Gertrud, som giftede sig med en præst. Efter Laurits Barfods død arvede broderen Peder Barfod (VI,3) Sædding Storgård\nTak til bestyrelsen for stamtavle.barfod.barfoed.dk, som har givet tilladelse til at bringe teksten.\nDe forreste stader i skibet udgør herskabsstole (fig. 34-36) for Sæding Storgård. Mandsstolen i syd har sin gamle plads, mens kvindestolen overfor tidligere havde plads ved korets nordvæg.51 Gavlene svarer i opbygning og størrelse til de øvrige. Den søndre (fig. 34) har på det øvre rammestykke indskåret reliefversalerne »LB 1576« for gårdens daværende ejer Laurids Barfod, hvis våben, en bar fod, pryder gavlens overfylding. Skjoldet indrammes af akantusløv, som over det danner en hjelmagtig figur med to vesselhorn. Nordsidens gavl (fig. 36) har i overfyldingen navnet på hans hustru: »Anne / Lavrit/skvon / anno 1576«. Mandsstolen omfattede tidligere også det andet stade i syd, hvis dobbeltgavl nu er i koret (fig. 35).\nDens vestre halvdel svarer til Laurids Barfods gavl, bortset fra at skjoldets stiliserede hjelmtegn mangler. Det findes til gengæld over et skjold i den østre overfylding, der må opfattes som (den uadelige) Anne Lavridskones. Skjoldet er uden skåret mærke, men har et malet Jesumonogram.\nFarvesætningen svarer til det øvrige stoleværks. Laurids Barfods initialer og årstallet står på sort bund, foden i hans våben er forgyldt (oprindelig rød) og Jesumonogrammet står i sorte versaler.\n[S1876] Anetavler for berømte danskere - Digtere og forfattere, 1. samling, af Carl Langholz, Dansk Historisk Håndbogsforlag, 1989.\n[S3113] Danmarks Kirker, bd. XIX, Ribe Amt, Nørre Nebel Kirke, p. 1205-1206.


Bjarke sagde op: “Arbejdsglæden forsvandt” | Gymnasieskolen\nNår Bjarke Lyster startede bilen om morgenen, glædede han sig til at komme på arbejde på Horsens Gymnasium.\nDen landlige idyl i hjemmet 10 kilometer uden for Horsens fejlede bestemt ikke noget. Rammerne for det gode liv med frisk luft, plads til børnene og besøg af dådyr i haven var perfekte.\nMen det var arbejdet som gymnasielærer ikke længere.\nHan fortæller dog, at han altid har haft det godt med eleverne, og at han har følt sig godt tilpas i rollen som underviser.\nNedskæringer var dråben\nDa undervisningsminister Ellen Trane Nørby sidste år offentliggjorde regeringens planer om at spare på uddannelse i de næste fire år, sukkede Bjarke Lyster og tænkte: ”Skal vi nu til det igen?”\n”Min tidsregistrering viser, at jeg har svært ved at nå mine opgaver inden for arbejdstiden, og det, kan jeg godt regne ud, bliver sværere, når der skal spares yderligere,” siger Bjarke Lyster.\nHan forudser, at udviklingen betyder, at når han bliver mere rutineret og hurtigere til sit arbejde, vil han få et hold mere frem for at få ekstra tid til at involvere sig i udvalgsarbejde eller fordybe sig i at udvikle nye, spændende undervisningsforløb.


Historien bag turen er egentlig en afprøvning af nyt teknisk udstyr, der skal kunne finde sejlere i havsnød – også i mørke. DFfR har i forbindelse med indvielse af det nye Coastal Rowing Center fået en henvendelse fra Værnsfælles Forsvarskommandoen om man kunne stille roere og en sødygtig robåd til rådighed i forbindelse med afprøvning af det nye tekniske udstyr. Øvelsen holdes som et samarbejde mellem Marinestabens Joint Operation Center (tidligere Søværnets Operative Kommando, SOK), Royal Air Force (RAF) Rescue og Marinestabens støtteskib ”Esbern Snare” (L17).\nMandskabet i coastalbåden vil blive skiftet fra en helikopter, så man skal være indstillet på, at lade sig hejse op og ned fra en helikopter, hvis man vil deltage.\nDet er meningen, at en coastalfirer med styrmand skal roes fra Thorsminde til Middelsbrough eskorteret af ”Esbern Snare”. Undervejs vil helikoptere fra den danske marinestab og RAF få til opgave at finde båden. Det eneste redningsmandskaberne vil få at vide er, at coastalbåden har forladt Thorsminde med kurs mod Middelsbrough, så på den måde kan man sige, at der vil være tale om en avanceret gemmeleg.\nMedlem af hovedbestyrelsen Niels Iversen, der er DFfRs kontaktperson for arrangementet, oplyser, at man deltagermæssigt regner med fire bemandinger til Coastalbåden samt et par reserver – altså i alt cirka 20 – 23 roere.\nEsbern Snare bliver hotelskib\nEsbern Snare vil undervejs fungere som ”hotelskib”, og samtidigt vil der til enhver tid være mulighed for at afbryde turen og tage coastalbåden ombord på Esbern Snare, hvis vejret skulle blive for voldsomt.\nEllers skal der roes i døgndrift, og man regner med skift cirka hver sjette time. Skiftetiderne afhænger af, hvornår helikopterne finder båden. Mandskabet på coastalbåden vil nogle gange blive skiftet via helikopteren, hvor roerne vil blive hejst op og ned, men de fleste gange vil skiftet dog ske ved hjælp af en gummibåd fra Esbern Snare. Hvis skiftet sker fra en helikopter, vil det friske rohold skulle hejses op fra Esbern Snare og det afløste hold hejses ned på Esbern Snare, så man kan se frem til mindst to luftture.\nNiels Iversen er DFfRs kontaktperson på projektet. Arkivfoto Leif Thygesen\nL17 ”Esbern Snare” Marinestabens støtteskib vil fungere som ”hotelskib” og i øvrigt være ”sikkerhedsline” undervejs til Middelsbrough\nTuren er planlagt til at finde sted i uge 31, mandag den 27. juli – fredag 31. juli 2015. Der er ingen specielle forhåndskrav til roere, udover at man skal være over 18 år gammel, i den nødvendige fysiske form til at kunne ro mindst seks – syv timer i træk, og så skal man være indstillet på at lade sig hejse op og ned fra en helikopter. Turen sker på eget ansvar.\nMan skal selv sørge for transport til Thorsminde, men roturen, opholdet og forplejningen undervejs på Esbern Snare koster ingenting. Når man er velankommet til Middelsbrough, vil der, for egen regning, være en til to dage, hvor man kan lege turist i Middelsbrough inden Esbern Snare sejler coastalbåd og romandskaber hjem til Danmark. I Middelsbrough vil der blandt andet være mulighed for at besøge ”Stunt Drive Experience”, hvis man ikke har haft spænding nok undervejs.\nHar man ikke fået spænding nok undervejs, er der i Middelsbrough mulighed for at besøge Stunt Drive Experience\nEr man over 18 år, i den nødvendige fysiske form, og har man mod på at deltage, skriver man en mail til Niels Iversen n.c.iversen@stofanet.dk, CC Leif Thygesen lthygesen@youmail.dk. Skriv lidt om dig selv, og hvorfor netop du skal med på turen.\nRoinfo.dk har fået tilladelse til at følge øvelsen på nærmeste hold, det vil sige som en del af det roende team. Signaturen glæder sig allerede og ser frem til at tage nogle fantastiske fotos og skrive en medrivende reportage ”fra søen”.\nDer er ”først til mølle princippet” vedrørende udtagelse til turen, så tøv ikke med at sende din mail allerede i dag.\nUdover at afprøve nyt teknisk udstyr skal øvelsen også styrke samarbejde mellem den danske marinestabs Joint Operation Center og Royal Air Force Rescue.\nHans J F Rasmussen link\nSpændende at høre om her på en kold og blæsende første dag i april.


De 10 bedste familiehoteller i Mashobra - TripAdvisor\nBedste familiehoteller i Mashobra, Indien\nFamiliehoteller i Mashobra\nNr. 1 ud af 11 i Familiehoteller i Mashobra med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 11 i Familiehoteller i Mashobra med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 11 i Familiehoteller i Mashobra med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 11 i Familiehoteller i Mashobra med bedste værdi for pengene\nNr. 5 ud af 11 i Familiehoteller i Mashobra med bedste værdi for pengene\nNr. 6 ud af 11 i Familiehoteller i Mashobra med bedste værdi for pengene\nNr. 7 ud af 11 i Familiehoteller i Mashobra med bedste værdi for pengene\nNr. 8 ud af 11 i Familiehoteller i Mashobra med bedste værdi for pengene\nNr. 9 ud af 11 i Familiehoteller i Mashobra med bedste værdi for pengene\nNr. 10 ud af 11 i Familiehoteller i Mashobra med bedste værdi for pengene\nNr. 11 ud af 11 i Familiehoteller i Mashobra med bedste værdi for pengene


Køb 2019 Sangiovese, Montesecondo\nSilvio Messana er oprindeligt fra Toscana, men har tilbragt en stor del af sit voksne liv i New York. I 1999 besluttede han og familien sig for at vende tilbage til landsbyen Cerbaia i Chianti Classico-zonen, hvor hans far i 1963 havde købt en vingård. Indtil da var alle druer blevet solgt til det lokale kooperativ, men med Silvio ved roret, tog produktionen hurtigt en ny og mere ambitiøs retning. År 2000 var hans første Montesecondo-årgang, i 2003 omlagde Silvio fra konventionel dyrkning – kraftigt inspireret af Nicolas Joly – og i 2005 ophørte han helt med at sælge druer fra til kooperativet.\nMontesecondo fremstiller klassiske og stilsikre vine, men møder ikke desto mindre jævnlig modstand fra myndighederne, der tilser Chianti Classico, idet hans vine (helt intentionelt) ikke altid lever op til formelle krav om farve, syreniveau etc. Resultatet er blevet, at han i dag kun flasker én vin som Chianti Classico og lader resten af vinene flaske som IGT Toscana.\nI kælderen arbejdes der med spontangæring, nul nyt fad og ingen klaring eller filtrering. Svovl tilsættes kun i meget lille dosis umiddelbart inden flaskning, hvis det findes nødvendigt.\nSe alle produkter fra Montesecondo\n2016 Poggio a' Venti


Herrebukser med uld. Alt til den moderigtige mand\nHerrebukser med uld\nSkal du bruge herrebukser med uld? Så kig med her, hvor du finder lige det, du skal bruge. Det helt rigtige til dig og dine ønsker i den nyeste mode.\nKan jeg finde herrebukser med uld online?\nDet kan være svært at finde rundt på nettet, der er så mange forskellige shops og sider. Vi vil meget gerne prøve at hjælpe og har samlet de bedste online muligheder, så du bare skal klikke rundt og vælge mellem de flotteste. Find de herrebukser med uld, der passer til dit ønske.\nBukser er ikke bare bukser. Der er båder til herre, damer, piger og drenge. Og så findes de jo i både lange, korte, løse, stramme, baggy, mønstrede, formelle og festlige udgaver. Og mange flere. Kort sagt, vil du finde herrebukser med uld skal du klikke dig videre via vores anbefalinger, så dukker det helt rigtige op.


Kom godt i mål med kontorlokalerne - kontekst-nu.dk\nKom godt i mål med kontorlokalerne\nSom virksomhed har man typisk mange bolde i luften på samme tid. Det gælder alt fra de arbejdsopgaver, man skal i mål med, motivation af medarbejderne og til at sikre sig, at medarbejderne har gode omgivelser, de kan arbejde i. Og netop når det kommer til omgivelserne, så kan der være mange overvejelser, hvis man skal finde nye lokaler, hvor man kan arbejde fra. Men hvordan kommer man bedst i mål med nye kontorlokaler?\nSådan finder du kontorlokaler\nNår man skal finde lokaler, så er der flere ting, man kan have for øje. For det første kan man forholde sig til, hvor mange der skal være plads til. Hvis man har et åbent kontormiljø, hvor mange medarbejdere sidder samlet, så er det essentielt, at man finder et lejemål, hvor rummene er store nok til, at dette kan lade sig gøre. Det kan nemlig hurtigt blive et for tæt indeklima, hvis ikke lokalet er det rette – og det kan ende med at forstyrre og påvirke produktiviteten.\nHvis du har en produktion tilknyttet din virksomhed, eller du har brug for lager, så skal dette selvfølgelig indgå i de overvejelser, du gør dig. Det kan nemlig blive utrolig upraktisk, hvis ikke de nye faciliteter kan indfri de behov, som man har til sine nye kontorer – og de fleste ønsker, at kunne blive i deres kontorfaciliteter i mange år frem.\nDerudover er der selvfølgelig også et økonomisk aspekt i ens søgning. Det kan være, at man står i krydsfeltet mellem, om man skal leje, eller om man skal købe de lokaler, man skal bruge. Hvis du gerne vil hjælpes godt på vej, så kan du også læse mere her omkring nye kontorlokaler.\nHvis du gerne vil finde mere inspiration fra erhvervslivet eller blive opdateret på forskellige nyheder her, så kan du følge denne blog: https://b2bnyt.dk/\nBig Swing København er ikke for alle\nMacBook Air – ideel til den studerende\nmarts 17, 2020 Cecilie Mortensen erhverv Kommentarer lukket til Kom godt i mål med kontorlokalerne


Lykken er at stå i kø | common.berlingskemedia.net\nLykken er at stå i kø\nModified: søn, 05/07/2006 - 12:20\nLykken er at stå i kø - 1\nEvnen til at være til stede i nuet er nøglen til et lykkeligt liv.\nDet hedder nærvær, og det kan læres, hvis man er villig til at opgive grublerierne over både fortid og fremtid. Til gengæld får man et skud nutid i ren form.Dette er første artikel i Fri's ny serie om nærvær og hvordan man opnår at blive nærværende i en travl hverdag. Serien fortsætter de tre næste lørdage.\nKøen i supermarkedet er alenlang og du har som sædvanlig hamrende travlt. Hvorfor skal alle mennesker købe ind samtidig? Og hvorfor åbner de ikke bare alle kasserne?\nHov - nabokøen ser ud til at være lidt kortere. De har heller ikke så mange varer i indkøbsvognene. Hvis du skynder dig derover, kan du nok spare et par minutter...\nPokkers! To andre fik samme idé - du er slået hjem og står allerbagerst igen. Og nu skal kassedamen oven i købet til at skifte bonrulle! Grrrr... DU KENDER SIKKERT SITUATIONEN. Indkøbene efter arbejde foregår med stresshormoner i kroppen og stigende irritationsniveau over al den spildte tid. Samt dårlig samvittighed over alt det, du kunne have brugt tiden på - arbejdet, kæresten eller ægtefællen f.eks.\nEller dine børn, som du en halv time senere foregiver at lytte til, mens de ivrigt fortæller, hvad de har oplevet i skolen eller børnehaven i dag. Du smiler og smiler - men er dig samtidig pinligt bevidst, at du faktisk ikke rigtig hører efter, hvad de fortæller dig. Til gengæld tænker du rigtig meget på, at hele entréen bag dem flyder med sko, tasker og jakker, og at du skal i gang med at rydde det op om lidt.\nEfterhånden bliver børnene ligeså irriterede på dig, som du er på dem. Du ved, at de kan mærke, at du ikke rigtig er til stede, og din samvittighed er nu sort som kul.\nIkke fordi du har en specielt dårlig dag. Snarere fordi du har det sådan alt for mange dage. Dage, hvor du ikke føler dig rigtig til stede - og hvor du ved, at det går ud over både dig selv og andre. MEN STOP. Lad os spole tiden en time tilbage og se, hvordan det faktisk kan lade sig gøre at være til stede i livet - føle sig 100 procent nærværende og levende - også selv om livet udspiller sig i toget, i Netto eller hjemme i ulvetimen.\nFor det kan lade sig gøre. Det påstår i hvert fald forfatter, konsulent og coach, Ernest Holm Svendsen. Han underviser endda i det - og har skrevet en bog om det. I den nedkoger han alverdens filosofiske, psykologiske og religiøse veje til lykken til en enkel metode: Evnen til at være nærværende og leve i nuet.\nDen evne kan du begynde at opøve med det samme. F.eks. næste gang, du føler dig fristet af at skifte kø i supermarkedet for at vinde et par minutter.\n»Lad være. Sig til dig selv, at du står i en fin kø. Det er muligt, at du vil kunne spare tre minutter ved at skifte, men til gengæld får du et kvarters kvalitetstid foræret ved ikke at skifte.«\nSlip tanken om de tre spildte minutter, nyd at du kan slappe af en stund, snak med dit barn, hvis du har et barn med, eller stå bare og læg mærke til, hvad der sker omkring dig.\n»Prøv at acceptere, at der er nogle ting, du ikke kan og ikke skal lave om på, og som du bare må få det bedste ud af. Opgiv kampen mod nuet og nyd det i stedet for,« forklarer Ernest Holm Svendsen, der betegner sig selv som en »nærværs-nørd«.\nAt være nærværende kræver ikke kun, at man beslutter sig for ikke at græde over spildt mælk. Det handler også om ikke at spekulere og analysere på fortiden og fremtiden hele tiden.\n»Vi mennesker er utroligt gode til at beskæftige os med ting, der ikke er. Dyr ville aldrig tænke over noget, som kunne være, men det kan vi, og det er på mange måder en stor gave, fordi det giver os mulighed for at forbedre vores liv.«\nMen evnen til evaluering og analyse har taget overhånd for os moderne, ambitiøse mennesker og er efterhånden blevet en permanent tilstand i stedet for et redskab, man kan lægge fra sig igen. Og det suger kraften og opmærksomheden ud af det, der sker lige nu.\n»Vi tænker hele tiden på, hvordan vi tacklede fortiden - det, der skete i går, i sidste uge eller for ti minutter siden. Tilsvarende overvejer, planlægger og analyserer vi uophørligt fremtiden - hvad skal vi gøre og sige, for at det hele bliver så godt som muligt i aften, om en uge eller om et år.\nDet er selvfølgelig OK at lære af sine erfaringer, f.eks. at gå tidligere hjemmefra for at nå toget. Men der er jo ingen grund til at stå og ærgre sig i en time over alt det, man kunne have nået, hvis man ikke var kommet for sent. I stedet skal man lære at vende det til noget positivt og nyde, at man har fået en time foræret,« siger han.\nKampen for nærvær handler også om det, han kalder at opgive kampen for sin identitet: Det billede af sig selv, man gerne vil opretholde. For de kræfter, det kræver, hæves direkte på nærværskontoen.\n»Man må prøve at acceptere sig selv, som man virkelig er. Hvis vi virkelig kunne acceptere, at vi jo bare er nogle fjolser, ville vi blive mere nærværende og få mere ærlige relationer til andre,« siger Ernest Holm Svendsen.\nHan er derfor heller ikke bleg for at indrømme, at han ikke altid selv er nærværende, selv om han har skrevet en hel bog om det og nærmest lever at at være det... Ernest Holm Svendsen: Nærvær - en praktisk guide til at leve i nuet. 144 sider, 199 kr.\nErnest Holm Svendsens hjemmeside om


Videoguide: Sådan er du sikret god hygiejne ved brug af mundbind\nBliv klogere på inkontinens – TENA guider!\nUfrivillig vandladning – eller inkontinens – er en del af mange menneskers hverdag. Det er dog vigtigt, at vi taler åbent om udfordringen, for på den måde kan det blive nemmere for mange at håndtere netop inkontinens og sørge for, at det ikke kommer til at påvirke livskvaliteten. I dagens indlæg sætter vi fokus på netop dette emne, og vi guider dig til øvelser og produkter, som kan hjælpe dig, der oplever ufrivillig vandladning.\nHost og nys i ærmet, træk mundbindet over næsen og hold minimum én meters afstand. Sprit dine hænder, og hold en god håndhygiejne. Har du mon hørt nogle af disse anbefalinger før? Formentlig! Men er du egentlig opdateret, når det kommer til brugen af mundbind? Ellers læs videre, hvor vi guider dig til de forskellige typer. Vi har desuden allieret os med Søs Wollesen, der demonstrer, hvordan man sikrer den korrekte hygiejne, når man tager mundbind af og på.\nSådan tager du dit mundbind korrekt på\nVidste du, at der er en særlig metode til, hvordan du tager dit mundbind korrekt på? Det er ikke raketvidenskab, men det er værdifuld viden, så du kan hjælpe til at stoppe smittespredningen i Danmark. Lad os hjælpe hinanden og være skønnere sammen – hver for sig.\nEn verden med forskellige mundbind\nMåske har du lagt mærke til, at der findes forskellige typer af værnemidler derude? Der findes f.eks. de fashionable stofmundbind, der sætter prikken over i’et, når outfittet skal fuldendes. Buschaufføren og butikpersonalet med visir. Derudover er du formentlig stødt på mange mennesker, der er som taget ud af en operationsstue på Riget. Hos Matas anbefaler vi, at du vælger mundbind ud fra Sundhedsstyrelsens anbefalinger og din konkrete situation, så du beskytter dig selv og andre på allerbedste vis. \nType 1 mundbind (l)\nType 1 (CE-Certificeret) mundbindet har en filtreringseffekt på minimum 95%. De fleste mennesker oplever, at de nemmere kan trække vejret gennem denne type mundbind, eftersom filtreringseffekten er en smule mindre end hos andre typer.\nType 1 mundbind mindsker både risiko for spredning og smitte ifølge Sundhedsstyrelsen. \nType 2 mundbind (ll)\nType 2 (CE-Certificeret) mundbind mindsker ligeledes risiko for spredning og smitte. Mundbindet har en ekstra høj bakteriefiltrering (over 98%), og det består af tre lag. Et vandtæt lag, der absorberer skidt, små partikler og lugt. Et lag, der blokerer for bakterier og et blødt lag, der modvirker irritation. \nKan man lægge en makeup, der stadig ser pæn ud selvom man tager et mundbind af og på? Det har Rimmel sat sig for at sikre! I dagens Matas LIVE deler vi derfor de bedste tips, tricks og produkter til en makeup, der holder selvom vi er i en periode, hvor mundbind desværre bliver en nødvendighed i flere og flere sammenhænge. Vi krydser alle fingre for, at det snart er overstået, men indtil da, håber vi at kunne dele nogle brugbare tips.\nType 2R mundbind (llR)\nType 2R mundbindet er også CE-Certificeret. Dette mundbind sikrer høj filtrering (over 98%), og masken beskytter endvidere mod små partikler i luften og partikler, der afledes i forbindelse med tale, nys, blod, host og ”splash”. Forskellen på Type 2 og Type 2R mundbind er, at Type 2R har et ekstra lag, der beskytter mod kropsvæsker. \nVi må ikke glemme stofmundbindet, der ligeledes er velrepræsenteret i gadebilledet. Før du kaster dig over de mange flotte farver og mønstre, bør du dog sætte dig ind i om det er tilstrækkeligt for dig at bruge stofmundbind eller om det, i din situation, anbefales at du anvender et fabriksfremstillet CE-mærket engangsmundbind.\nLige nu anbefaler Sundhedsstyrelsen at hvis du er smittet eller i risiko for at være smittet med ny coronavirus, hvis du er i øget risiko for alvorligt forløb ved COVID-19, eller hvis du skal være sammen med en person i øget risiko, så bør du bruge et CE-mærket engangsmundbind.\nDig, der bruger stofmundbind, skal dog være opmærksom på, at der er en række krav, som mundbindet bør opfylde:\n• Der skal helst være tre lag stof\n• Bagsiden - eller det indre lag stof - skal være fugtabsorberende\n• Fronten eller det ydre lag skal være fugtafvisende\n• Mundbindet skal vaskes efter brug ved min. 60 grader\n• Du skal gerne have flere stofmundbind, så du kan skifte til et rent stofmundbind når du har brugt det foregående\n• Læg de nyvaskede mundbind i en lukket pose, når du skal have dem med dig\n• Sørg for, at mundbindet sidder tæt til dit ansigt\n• Når du har stofmundbindet på, skal det håndteres på samme måde som et CE-mærket mundbind\n• Når du er færdig med at bruge dit stofmundbind, så smid det direkte i vaskemaskinen, eller læg det i en lukket pose, indtil det skal vaskes. Brug det ikke igen, før det er vasket\nVi håber, at du er blevet lidt klogere på de forskellige typer mundbind, der findes. Hos Matas har vi et velovervejet udvalg af netop mundbind, så du kan på sikker vis kan rejse og bevæge dig rundt i det offentlige rum.\nHealth Nordic Mundbind Type IIR 10 stk\nTag hånd om hygiejnen\nVar det et nys? Har du lige kørt med bus? Eller tørret dit barn om næsen? Så skal du vaske dine hænder! En god håndhygiejne er nødvendig for at undgå spredning af smitte og bakterier.\nHåndvask og afspritning? Hjælp til tørre hænder\nNår man er flittig til at vaske og afspritte hænderne går det ud over huden på både store og små hænder. Vi prøver alle at begrænse udbredelsen af virus ved at øge håndhygiejnen, men undervejs kan vores hænder komme på en prøve. Derfor har Australian Bodycare lanceret en håndcreme, der kommer tørrer hænder til gode.\nAllergivenlige håndcremer til børn og voksne\nEr du i tvivl om, hvordan du plejer tørre børnehænder, der har været udsat for hyppig og grundig håndvask? Så læs med her, hvor vi guider dig i plejende håndcremer med en høj fedtprocent, som er særligt gode til at pleje tør og irriteret hud.


in inspiration on January 11, 2017\nBlomsterbinding er ikke magi – det er en kunstart, du kan lære. Når din buket ankommer, mangler den det sidste strejf og det personlige touch til virkelig at stråle. Til vores blomster-bindingsworkshops viser vi dig, hvordan vores buketter bliver bundet; det er seancer fyldt med kreativitet, uden grænser for fantasien og, ikke mindst, med masser af blomsterglæde.\nHvor, hvornår og hvordan kan jeg deltage i bloomon’s workshops?\nBilletter sælges efter først-til-mølle princippet. For at gøre seancerne så intime som muligt er der kun et begrænset antal pladser på hvert hold, så book i god tid, hvis du ikke vil gå glip af din plads. Vi arrangerer løbende nye events i 2018, så følg med her på siden og læs om vores nye workshops som den første!\n21. februar, Roskilde: Billetterne er tilgængelige her\n28. februar, Birkerød: Billetterne er tilgængelige her\n8. marts, Hillerød: Billetterne er tilgængelige her\n14. marts, Roskilde: Billetterne er tilgængelige her\n21. marts, Lyngby: Billetterne er tilgængelige her\nKlik på den workshop, du ønsker at deltage i, vælg tidspunkt, køb billetten – og glæd dig!\nHov, fik vi fortalt dig, at du kan tage din skønne buket med dig bagefter? Så skal du ikke gå tomhændet hjem efter seancen!\nOg hvem er så bloomon?\nVores passion er at levere de friskeste og mest stilfulde buketter med et skævt twist.\nI modsætning til de klassiske blomsterhandlere har vi skåret mellemmændene væk og forhandler direkte med avlerne. Derfor kan vi levere friskplukkede og håndbundne buketter med årstidens blomster direkte fra marken til kunderne inden for 48 timer. Og dermed garantere flere dages ekstra friskhed. Buketterne er designet af vores blomsterstylist Anton van Duijn, der er kendt i hele Holland for sine moderne buketter i skandinavisk stil.\nHvad kan du forvente at få med hjem fra vores workshops?\nVi afholder eksklusive workshops i Storkøbenhavn, Midt- og Nordsjælland, hvor vi underviser i, hvordan du selv kan arrangere dine egne blomstrende kunstværker.\nNogle spørgsmål? Send os en mail på [email protected] eller ring på 7876 1413.\nVi håber at se dig snart til en af vores workshops. Du skal være så velkommen!\nFølg os på Instagram @bloomondk