Forside: Allerhuset "Billedet af Allerhuset er venligst udlånt af PLH arkitekter as samt Søren Jensen, Rådgivende Ingeniørfirma A/S" - PDF\nForside: Allerhuset "Billedet af Allerhuset er venligst udlånt af PLH arkitekter as samt Søren Jensen, Rådgivende Ingeniørfirma A/S"\nDownload "Forside: Allerhuset "Billedet af Allerhuset er venligst udlånt af PLH arkitekter as samt Søren Jensen, Rådgivende Ingeniørfirma A/S""\n2 Forside: Allerhuset "Billedet af Allerhuset er venligst udlånt af PLH arkitekter as samt Søren Jensen, Rådgivende Ingeniørfirma A/S"\n3 Indhold Er Ørestadsregionen det nye kraftcenter i Norden?... 1 Uffe Palludan, Fremtidsforsker, cand. polit. Betondesign Karin Schou Andersen, Industriel designer, projektleder Concrete Time af Thomas Holst Madsen.. 5 Slice af Kasper Mose. 6 Det personlige gravsted af Kim Sonnich Østergaard.. 7 Det Kongelige Teaters nye Skuespilhus 8 Henrik Schmidt, Lundgaard & Tranberg arkitektfirma a/s Allerhuset, det fleksible mediehus.. 13 Ole Olesen og Anders Galsgaard, Søren Jensen Rådgivende Ingeniørfirma Automatisk P-hus, Ørestad City Nordeuropas største.. 18 Lars Z. Hansen, Birch & Krogboe A/S Anvendelse af fiberarmeret beton til tunnelelementer for boret tunnel. 24 Jens Nymann, COWI En verden uden mikrosilica- hvad gør vi?. 29 Ib B. Jensen, Unicon A/S Superplast hvor svært kan det være?.. 34 Ane Mette Kjeldsen, Betoncentret, Teknologisk Institut Det nye samarbejde om bladet Dansk Beton.. 39 Anette Berrig, Dansk Byggeri Citytunneln Ett målinriktat järnvägsprojekt.. 45\n5 Uffe Palludan Fremtidsforsker, cand. polit. Er Øresundsregionen det nye kraftcenter i Norden? For ti år siden i 1997 holdt jeg foredrag på dansk betondag under overskriften: Øresundsregionen det nye kraftcenter i Norden. I foredraget filosoferede jeg over konsekvenserne af bygning af de tre store faste forbindelser over Storebælt, Øresund og Femern Bælt samt motorvejsbyggerierne. Hovedpointen var at de ville skabe en ny transportgeografi, der ville give os nogle nye muligheder. Jeg gav derfor ikke et svar på om Øresundsregionen ville blive det nye kraftcenter i Norden, kun at det havde mulighederne for det hvis det blev taget de rette initiativer af de rette personer i forlængelse af gennemførelsen af projekterne. Når jeg derfor bliver bedt om at gøre status i dag ti år efter er det egentligt det samme som at bedt om at give et svar på om disse initiativer så er blevet taget. For de basale muligheder som projekterne ville skabe er nu skabt og er reelle nok. Argumenterne for at de ville skabe en ny transportgeografi var enkle. De indebærer kortere transporttid og da tid er afstand indebærer de en indskrænkning i tidsafstandene i Danmark. De faste forbindelser indebar en afstandsforkortelse på omkring 1 ½ time og da transporthastighederne på land er ca. 100 km/t er der i virkeligheden tale om at Storebælt, Øresund var og Femern Bælt fortsat er ca. 150 brede, mens der efter anlæg af broer kun er 20 km. Tilsvarende ville motorvejene halvere transportafstandene. Fra København til Esbjerg ville afstanden indskrænkes med 1/3 og samtidigt ville motorvejen København-Esbjerg halvere denne afstand til kun 1/3. Nord-syd ville landet afstandsmæssigt fra Frederikshavn til Flensborg eller fra Helsingør til Rødby blive halveret. Landet ville blive ufatteligt lille 1/3 X ½ er 1/6. Det er det vi mærker nu. Det giver økonomiske muligheder, der udnyttes når vi mentalt har forstået det. Den ukendte Storby Malmö-Lund ville komme til at ligge 30 km fra Københavns City. En integreret Øresundsregion ville blive en mulighed. En samlet by, eller rettere et samlet byregionalt netværk bestående af Storkøbenhavn (=det gamle Hovedstadsområde) med 1,8 mio indbyggere, et Stormalmö incl Lund med ½ mio indbyggere samt et Helsingborg-Landskrona med ¼ million ville generere en række muligheder i kraft af størrelse, kritisk masse, specialisering, samt fordi Malmö ville kunne løfte sig ud af skyggen af Stockholm. Samtidigt ville Odense nærmest kunne blive en forstad til København og endeligt ville motorvejsanlæggene understrege pointerne. Hvad kom der så ud af det? Blev Øresundsregionen Nordens nye kraftcenter? Første del af svaret er let at give. Jeg kom til at bruge orden Øresundsregion som en selvfølge. Dengang i midten af 1990erne var det et abstrakt begreb kun nogle få vidste hvad var. Sådan er det ikke i dag. Så langt er vi i hvert fald kommet. Næste spørgsmål er så hvor langt vi er kommet? Følger man processen omkring udviklingen af Øresundsregionen er det værd at gøre sig klart at broprojektet, der blev besluttet i regeringsaftalen i 1991 ikke var tænkt som et regionalt projekt, selv om man koblede en lufthavnsudvidelse og privatisering og en Ørestad op på den. Broen var tænkt som transportkorridor. Det var først bagefter at vi var nogle der påpegede at broens reelle potentiale var regionalt. 1\n6 I midten af 1990erne bundfældede visionen sig, som den tidligere departementschef i Erhvervsministeriet engang udtrykte det. Det skete hen af vejen. Omkring 1997 for ti år siden var visionen ved at være formuleret og takket være EU-tilskud var der sat en række regionaludviklingsprojekter i gang. Herefter steg euforien og en række projekter blev sat i gang på begge sider af Sundet. Bygning af en Högskola i Malmö, Ørestaden, en metro i København og snart også en Citytunnel. Visioner om erhvervssamarbejder blev formuleret. Medicon Valley Akademy, Øresundsuniversitet, IT Øresund etc. etc. Samtidig steg de private investeringer og år 2000 kulminerede det hele med indvielsen af broen. Siden er gået en årrække hvor det har stået mere og mere klart at de ubehagelige tilpasninger i de nationale systemer som er en forudsætning for mulighedernes fulde udnyttelse skal realiseres ikke har fundet sted. Det er ærgerligt, men sådan er det. Både København og Malmö er i dag kendetegnet af voldsom dynamik, men Øresundsbroens muligheder er ikke blevet udnyttet fuldt ud. Og så i 2006 skete det netop som det stod klart at den proaktive politik jeg talte om i 1997 ikke eksisterer, at markedet slog til. Forskelle i konjunkturcyklerne gjorde at boliger i Malmö var klart billigere end i København og danskere begyndte en hel folkevandring over Sundet. Samtidig fik manglen på arbejdskraft i København kombineret med arbejdsløshed og lavere lønninger i Malmö, svenskerne til at søge ind på det danske arbejdsmarked i tusindvis. Bolig- og arbejdsmarkederne integreres og vil skabe pres på det politiske system. Markedet har nu vist at visionen holder spørgsmålet er om den nogensinde vil blive udnyttet. Hvor dan blive fremtiden? Det er muligt at tegne scenarier, men det udgangspunkt vi har i dag Det første scenario er at det politiske system faktisk tager initiativer til at fjerne grænsebarrierer, måske tilskyndet af pres fra markedet og de mange nye Øresundsborgere. I så fald vil Øresundsregionen udvikle sig til et kraftcenter ikke blot i Norden, men i Nordeuropa. Det sted der binder Østersø- og Nordsøområderne sammen. Det andet scenario er at integrationsprocessen standser, da de nødvendige fjernelser af barrierer ikke finder sted. Hertil og ikke længere kunne man kalde dette scenar. Endeligt kunne man forestille sig at hvis det politiske system ikke agerer og konjunkturerne udjævnes at danskerne flyttet hjem og svenskerne begynder at arbejde hjemme igen, altså at der sker en disintegration ved Øresund. I så fald har politikerne ansvaret og konsekvensen er at Øresundsregionen ikke bliver et kraftcenter i Norden eller for dens sags skyld et brohoved mellem øst og vest i Nordeuropa. 2\n7 Dansk Betondag 2007 Hotel Marriott, København 20. september 2007 Betondesign2007 Industriel designer, projektleder Karin Schou Andersen Karin Schou Andersen Design Katrinebjergvej 115, 8230 Århus T / Stud.arch. Thomas Iversen CONCRETE TIME T Stud.arch. Kasper Mose SLICE T Stud.arch. Kim Sonnich Østergaard DET PERSONLIG GRAVSTED T\n8 Betondesign 2007 Hvad er projekt Betondesign 2007? Betondesign 2007 er et projekt, der skal skabe opmærksomhed om de muligheder, der ligger i et samarbejde mellem betonvirksomheder og designere. Der er i disse år fokus på brugen af beton til indendørs- og udendørsinventar. Men beton rummer mange andre spændende formgivnings- og anvendelsesmuligheder til mindre, industrielle produkter. Det kan bearbejdes og få utroligt mange former og udtryk. Fra det meget rå og grove til det meget glatte og elegante. Flot i samspil med andre materialer. Glas, stål, træ m.m. Og så er det miljøvenligt. Fra udlandet har vi set eksempler på spændende, utraditionelle betonprodukter af høj kvalitet, som på helt nye måder udnytter materialets potentiale. Dansk betonindustri og danske designere har de bedste forudsætninger for at bidrage til denne udvikling i Danmark. Hvad laver projekt Betondesign 2007? Projektet har bl.a. stået for en række aktiviteter: I februar:14-dages workshop på Arkitektskolen Aarhus, på Institut for Industriel Design. Resultatet er 17 meget forskellige skitseprojekter, som vises på udstillingen i forbindelse med Betondagen. 3 af de studerende præsenterer deres forslag og modeller på konferencen. Se efterfølgende resumeer. De studerende har naturligvis ophavsretten til projektideerne, men vil gerne indgå i samarbejde om anvendelse af forslagene. I juni: Heldagsseminar om betondesign, i samarbejde med ID-Forum i Horsens og DanskBetonforening + en større udstilling med betonprodukter. 80 deltagere fra hele landet og mange forskellige brancher var repræsenteret. Se spots på hjemmesiden. Projektet deltager desuden i en række gåhjem-møder, arrangeret af Dansk Betonforening. Læs mere på hjemmesiden: Hvem står bag projekt Betondesign 2007 Projektet er baseret på økonomiske tilskud fra Martha og Poul Kerrn Jespersens Fond, tilskud fra Dansk Betonforening og Dansk Beton. Desuden stor støtte og opbakning fra en række virksomheder og enkeltpersoner fra Arkitektskolen Aarhus, Aalborg Portland, Midtjydsk Beton, ID-Forum i Horsens, Dansk Betonforening. Karin Schou Andersen, projektleder og initiativtager Karin Schou Andersen Design Katrinebjergvej 115, 8230 Århus N T /\n9 Concrete Time Normalt kender vi beton fra større bygnings-konstruktioner, hvor det er den store ensartede flade der er dominerende. Men hvis man går tæt nok på vil man bemærke en stor variation i materialets overflade som er uensartet og særegen. Betonoverfladen har altså en struktur som i en lille skala giver nogle interessante æstetiske muligheder. Med beton-armbåndsuret er der zoomet ind på betonens overflade og egenskaber som giver nogle unikke æstetiske og formgivningsmæssige kvaliteter. Samtidig er beton et naturmateriale som med tiden vil patineres og præges af brugeren. Ved at støbe betonen i en silikoneform får man meget præcise og glatte former. Betonen er dermed ikke længere som vi normalt kender den, ru, grov og hård men der imod glat, fin og blød. Disse egenskaber gør beton til et nyt materiale inden for design som i særdeleshed tåler at blive brugt i en mindre skala end blot håndvaske og bordplader. Med projektet har det været vigtigt at bringe betonen ind i en anden og ny kontekst. Normalt har vi kun sjældent en egentlig berøring med beton men her har beton-armbåndsuret et stort potentiale i forhold til vores følesans og dermed vores forståelse for de materialer vi omgiver os med. Thomas Holst Madsen Grønnegade tv Århus C. t.: e.: 5\n10 Slice Beton som møbelmateriale Betonen har i århundreder været et af arkitektens vigtigste byggematerialer. Det er dog ikke kun konstruktivt betonen har sine kvaliteter, men i stor udstrækning også æstetisk. Dette fleksible materiale har gennemgået en enorm udvikling, teknisk og æstetisk set, og bevæger sig efterhånden i alle skalaer, og brancher. Beton har nogle helt klare fordele som udendørs møbelmateriale. Det er stærkt, smukt og kræver minimal vedligeholdelse, og så er det billigt. Brugen af beton til udendørs møbler, giver også mulighed for et direkte tilhørsforhold til stedets arkitektur, idet man benytter samme materiale og produktionsteknik til møbelproduktionen, som til støbning af byggekomponenter. Materialet giver også mulighed for en industriel masseproduktion, da processen er enkel og ukompliceret. Bænken Slice er et enkelt bænkemodulsystem i beton, der giver mulighed for bænke med flere anvendelsesmuligheder. Den vil kunne placeres i parker, pladser, indkøbscentre, offentlige rum, kort sagt steder hvor byinventaret skal gå op i en højere enhed, med stedets arkitektur, materialer og belægninger. Formsproget tager udgangspunkt i nutidens moderne arkitektur, minimalistisk og enkel, men alligevel anderledes og udfordrende. Betonens rå og naturlige overflade, er et vigtigt element i bænkens udtryk, og er med til at give stoflighed og tyngde. Systemet består af et enkelt L-modul, der kan sammensættes i forskellige variationer, så der opstår mulighed for alternative bænkeforløb. Betonen giver mulighed for at individualisere bænken yderligere, idet der kan vælges mellem et utal af farver. Samlingsdele og afstandsstykker er alle standardelementer, der kan fremstilles i forskellige metaller, f.eks. kobber, zink eller stål. Minimal vægt, modulopdeling / forenkler produktion, transport og opstilling. Minimal vedligeholdelse, naturlig patinering / lang holdbarhed. Minimalt udtryk, enkel og æstetisk. Minimalt materialeforbrug, optimering af materialer / bæredygtigt design. Minimal pris: enkel produktionsproces / billigt materiale. Kasper Mose Emil Bojsensgade 16, 8700 Horsens /\n11 Det personlige gravsted Hvordan vil du huskes? Din bolig fortæller omverdenen noget om, hvem du er som person - det samme gør din bil, din tøjstil, din mobiltelefon, dit armbåndsur og ikke mindst dit valg af kæledyr. Denne tendens ses overalt i samfundet, da vi som individer i højere grad end tidligere søger at identificere os via de artefakter, vi omgiver os med. Ligeledes er danskerne vilde med gør det selv, da det giver een mulighed for at sætte sit personlige præg på et lille stykke af verden. Hvis dette er tilfældet, hvorfor vælger størstedelen af befolkningen så at lade deres eller deres nære s fysiske eftermæle udgøres af en kønsløs klump granit med indgraveringer? Projektets syntaks Igennem de sidste århundreder har designet og udseendet af gravstene ikke ændret sig væsentligt. Man må ved selvsyn konstatere, at langt størstedelen stadig er udført i ensartet granit. Det personlige gravsted har til formål at give et bud på en radikal ny måde at tænke og bearbejde gravstene på nemlig at støbe dem i beton med kundens personlige præg. Nedenstående ses 2 meget forskellige eksemplificeringer på gravstene, der begge har til formål at visualisere den designmæssige bredde dette koncept indeholder. Sæt dit eget præg - beton som designpotentiale! De 2 gravstene er begge eksempler på, hvordan man med almindelig beton og gængse støbemetoder kan opnå en høj grad af diversitet og kunstnerisk frihed. Med materialer som fiberarmeret beton har man næsten uanede muligheder for at støbe slanke og stærke former i ethvert tænkeligt formsprog. Beton er et sammensat materiale, hvilket betyder, at det kan varieres i et utal af nuancer, mønstre og overfladeudtryk. Ligeledes kan beton poleres, planslibes, retarderes og ikke mindst overfladebehandles med nano-teknologi der gør den fuldstændig vedligeholdelsesfri. Den foldede gravsten Kim Sonnich Østergaard Isgårdsvej 6, 5000 Odense C / (fax) Gravbænken 7\n12 Dansk Betondag 2007 Hotel Marriott, København 20. september Det Kongelige Teaters nye Skuespilhus Projekteringen af skuespilhuset sker på baggrund af en 1. præmie i den åbne internationale konkurrence. Konkurrenceopgaven bestod i forslag til både placering og udformning af Det Kongelige Teaters nye Skuespilhus indenfor et i konkurrenceprogrammet angivet område. Konkurrenceområdet omfattede hele kvæsthusmolen inklusiv arealet syd for Sankt Annæ Plads og med mulighed for bebygellse både i kvæsthusgraven og ud i selve havnerummet med respektafstand til sejlrenden. Skuespilhuset udgør ca m2 bruttoetageareal ekskl. balkoner i scenetårn, heraf ca m2 kælderareal. Bygningen indeholder en stor sal med ca. 650 pladser, en studiescene med 250 pladser og en intimscene med ca. 100 pladser. Hovedidé: Nationalscenens nye skuespilhus vil fremstå som et stærkt og nutidigt vartegn for kulturen og arkitekturens betydning som værdigrundlag i det danske samfund. Med sin enestående placering som del af havnens nye kulturakse, er det afgørende at bygningen placeres uden at eksisterende visuelle og byrumsmæssige værdier forringes. Efter vores opfattelse kan bygningen derfor kun placeres syd for Sankt Annæ Plads. Sankt Annæ Plads er et af Københavns fineste gaderum, såvel i proportion, forløb som beplantning. Ikke mindst mødet med havnen er enestående, hvor perspektivet udvider sig, ikke blot mod Holmen, også mod nord langt op i havnerummet, med Sundet i det fjerne. En placering af et teaterkompleks umiddelbart nord for Sankt Annæ-forløbet, vil for evigt ødelægge denne værdi. Et teater beliggende yderst på Kvæsthusmolen vil også forstyrre det lange havnekik og gribe ulykkeligt ind i hele Amalienborg anlægget og hermed også konkurrere om rummet omkring den nye operaakse. Her kræves afstandsmæssig ro. Vores analyse er derfor ført frem til, at kun en placering syd for Sankt Annæ Plads kan afslutte bydelen værdifuldt. På dette sted har vi udformet et bygningsanlæg som en markant, men højdemæssigt tilpasset afslutning på den eksisterende karréstruktur, i et stort åbnende favntag mod havnen, med adgang for såvel publikum som forbipasserende. Hermed udgør skuespilhuset et nyt afgørende 8\n13 omdrejningspunkt i den lange passage langs vandet, fra Langelinie til Nyhavn. Og Kvæsthusmolen kan tilføres den nødvendige ro i det samlede bybillede. En sådan placering indebærer til gengæld følgende forudsætninger: - at teatrets funktionsindhold komprimeres så bygningen kan indskrives byggetomtens grænser herunder en mindre udbygning mod havnen, ideelt som en svævende struktur over vandet (Venedig) - at bygningen samlet gives en struktur som en tolkning af de bagvedliggende karréer, herunder at de primære bygningshøjder respekterer de eksisterende markante gesimslinier mod Sankt Annæ Plads og Kvæsthusgade - at de nuværende fodgængerforbindelser langs havnen og langs Nyhavn via teaterløsningen forbindes på en helt ny og for kvarteret berigende måde - at resterende arealer, særligt Kvæsthusmolen behandles som et roligt havnenært pladsrum, hvorpå en række nye eksteriøre funktioner kan etableres Teateranlægget består af 3 kompositoriske elementer: 1. Promenadedelen, med foyerens adgangsgivende fodgængerplateauer, udformet som et stort egetræsbeklædt fortov svævende på søjler over vandet. 2. Scenebygningen, med sale, scener og de for scenefunktionen tilknyttede hjælpefunktioner. I det ydre beklædt med tegl og kobber. 3. Tagetagen der indeholder servicedelen, med alle artistfunktioner, administration, kantine mv. placeret over scenebygningen, i det ydre beklædt med glas. Disse 3 elementer er sammenføjet i en kvadratisk, spændingsfyldt teaterkomposition, som i ét greb søger at komplettere karréstrukturen, åbne byen op mod havnen og ikke mindst disponere skuespilhuset som en oplevelsesrig, velfungerende teatermaskine, hvis formål er at skabe de optimale betingelser for mødet mellem publikum og skuespillet. Bygningsudformningen er baseret på en relativ kompakt funktionsstruktur med henblik på at minimere bygningens udstrækning og med henblik på i det ydre at opnå en klar opfattelig enkel form, det bearbejdede kvadrat. Herved opnås i det indre at sikre rationel transport og kommunikation med korte afstande mellem husets mange funktioner. Publikumsarealerne er udformet med vægt på overskuelig rumlighed, i kombination mellem åbenhed, intimitet og optimeret oplevelse af det afgørende møde mellem optrædende og tilskuere. Overordnet disponering: Teatret åbner sig mod havnen. Det gælder placeringen af foyer og publikumsadgang til salene. Denne del af bygningen omkranses af promenaden, et kæmpe fortov, udformet som ét sammenhængende rampeforløb på søjler i vandet, der giver offentlig passage omkring huset og samtidig adgang til foyerrummet. I én stor bevægelse bliver teatret hermed bydelens nye omdrejningspunkt som opsamler bevægelsen langs havnen, fra Langelinie, via Nyhavn til Kgs. Nytorv (Gl. Scene). 9\n14 Det 9 m høje foyerrum skal opleves som en del af promenaden, orienteret mod havnen og i øvrigt domineret af scenebygningens fremskudte sale og balkonniveauer. Foyeren er tænkt som et offentligt rum med udvidet åbningstid, hvor skuespilhusets multifunktion kan formidles. Arealet fungerer primært som adgang til store sal, studiescenen, samt intimscenen, men er samtidig et oplevelsesrigt rum for forbipasserende på spadseretur, for billetbestilling, eller for folk på vej til caféen. Ved indgangen mod syd etableres mulighed for udeservering. Fra foyeren er der adgang direkte til scenebygningen med studiescenen, intimscenen og store sals gulvniveau, men også via trapper, på begge sider af salen, til store sals 1. og 2. balkonetage. Foyeren giver også adgang til publikumsgarderober, toiletter, butik, information og billetsalg. Bag foyer og sale, der er beliggende på vandsiden af kajkantens linieflugt gennem bygningen, er på landsiden placeret de for produktionen nødvendige tunge funktionsafsnit; sceneområde, varetilkørsel, montagehal, dekorationsmagasin mv. Scenebygningen facade mod Kvæsthuspladsen tænkes udformet, så man via skydevæg kan etablere en udvendig teaterfunktion, eller andet open air arrangement i sommerhalvåret, med studiescenen som bag- og evt. sidescene. For at sikre spændingsfyldte indre rum og lysforhold er huset forsynet med et hierarki af forskellige dagslysåbninger, fra foyerens udstrakte transparente glaspartier mod havnen til mindre lysspalter i forskellige størrelser i scenebygningen. Øverst i teaterkomplekset er den sammenhængende kvadratiske tagetage udformet som et stort åbent plan, udspændt mellem store stålgitterdragere, med vid udsigt til omgivelserne. Tagetagen rummer de lette funktionsdele, artistgarderober, administration, prøvelokaler, personalekantine mv. Tagetagens ydre facade er i glas, i forskellige grønne nuancer, således at udsyn og indblik skifter karakter rundt om bygningen. Om aftenen som et selvlysende symbol på at bygningen er i funktion. Konstruktion og materialer: Scenebygningens lukkede facader udføres som tunge murede flader i en varieret mørk tone spændende over gråbeige og grålilla til grønlig. Den murede karakterfulde base trækkes med ind i bygningen og danner hele foyerens væg ind imod sal og garderober. Store sal er ligeledes udformet som en stor muret "grotte" i et ekspressivt forbandt der medvirker til at regulere akustikken i salen. Vægge i sekundære publikumsorienterede rum er malede i mørke farver afstemt efter den murede base og vægge omkring grove rum, sidescener, montagehal mv. fremstår med glatte betonoverflader. Scenetårnet er beklædt med "kobberskæl" i tre forskellige niveauer som vil medvirke til at give et smukt varieret skyggespil og scenebygningens indgange og porte er beklædt med kobber. Glasfacader består af energiglas isat spinkle sorte metalprofiler, i tagetagen med forskellige glastyper, indvendigt forsynet med solreflekterende rullegardiner. 10\n15 Tagetagen fremstår malet i forskellige farver og med lyse trægulve. Teaterpladsen : Kvæsthusmolen betragter vi som et væsentligt element i det samlede bybillede. Byens nye Teaterplads. Pladsen skal give ro og rum mod de to nye store kulturmonumenter og samtidig skabe en fremskudt flade, et offentligt byrum som kompositionselement og samlingspunkt mellem de nye store huse på tværs af vandfladen. Pladsen fremstår som en åben byplads og kan anvendes til en lang række udendørsarrangementer, alm. handel, loppemarked, boulé-turneringer, cirkus, jazz-festival, og som foreslået udendørsforestillinger op mod teatrets lille scene. 11\n16 Synopsis: Det nye hovedsæde til Carl Allers Etablissement A/S på Havneholmen i København er netop nu under opførsel. Råhuset bygges med en kombination af vertikale elementer udført i præfabrikerede betonelementer og etagedækkene udført in-situ støbt. Kombinationen af de to fabrikationsmuligheder er fremkommet gennem et samarbejde mellem alle involverede parter således både økonomiske, funktionelle, æstetiske og udførselsmæssige ønsker er blevet tilgodeset. 12\n17 Dansk Betondag 2007 Hotel Marriott, København 20. september 2007 Allerhuset, det fleksible mediehus Ingeniørerne Ole Olesen og Anders Galsgaard Søren Jensen Rådgivende Ingeniørfirma Klosterrisvej København Ø tlf: fax: mail: web: 13\n18 Synopsis Det nye hovedsæde til Carl Allers Etablissement A/S på Havneholmen i København er netop nu under opførsel. Råhuset bygges med en kombination af vertikale elementer udført i præfabrikerede betonelementer og etagedækkene udført in-situ støbt. Kombinationen af de to fabrikationsmuligheder er fremkommet gennem et samarbejde mellem alle involverede parter således både økonomiske, funktionelle, æstetiske og udførselsmæssige ønsker er blevet tilgodeset. Bygningsbeskrivelse Projektet omhandler opførslen af et nyt hovedsæde for Aller-koncernen, hvori koncernen kan samle sine redaktionelle aktiviteter. Projektet indbefatter et samlet areal på ca m2 incl. en parkeringskælder i to etager beliggende udenfor bygningen. Den to-etagers kælder ligger delvist under vand, hvorfor spunsning omkring byggegruben har været nødvendig. Spunsen indgår som en del af kajanlæggene som anlægges af Københavns Kommune. I plan har bygningen en udformning om en kile med konvekse, krumme facader, således kileformen er tykkest på midten. Kilens spids peger mod øst langs kanalen. Den enkelte etageadskillelse følger facaderne, men et centralt, gennemgående atrium føres ud mod facaden mod syd, således at hvert enkelt dækskive bliver U-formet. Bygningens tagflade hælder mod syd med 10 graders hældning. Dette medfører, at de øverste af bygningens otte etager ikke har samme udstrækning som de lavere dæk, men i stedet kommer til at virke som indskudte dæk under taget. Parkeringsanlægget er udført i præfabrikerede betonelementer. 14\n19 Råhuskonstruktionen består af kombination af vertikale elementer udført i præfabrikerede betonelementer og horisontale in-situ støbte dæk. De bjælkefrie dæk, giver maksimal frihed til fremføring af tekniske installationer. Dækkene bidrager med deres masse også til bygningens temperaturmæssige miljø. De in-situ støbte dæk har også den fordel at kantafslutningen i forbindelse med de krumme facader er uproblematisk. Kernerne var tidligere projekterede som insitu støbte, men i dialog med entreprenøren, blev det valgt at overgå til en opbygning med præfabrikerede vægelementer. Denne udførelsesmetode bidrager sammen med valget om anvendelse af præfabrikerede betonsøjler, til en reduceret byggetid. De in-situ støbte dæk er udført som et traditionelt paddehattedæk i en tykkelse på 270 mm med ens armering i overside og underside, med mulighed for at anvende rullearmering. Der er kun udført begrænset ekstra armering omkring vederlagene for atriumtrapper og broer. Hvor der er behov for at begrænse langtidsnedbøjningerne, er dækkene udført med efterspændte liner langs randen. Ved områder med særlige store spænd, er dækkene forstærkede med underliggende sprængværker for at minimere nedbøjningerne. Ved bygningens spidser, har der på grund af ønsket om et søjlefrit område, været nødvendigt at indarbejde skråstag beliggende i facadeplanerne til at bære dækkenes spidser. 15\n20 Kernerne er udført af vægge med ensartet tykkelse på 250 mm, således der ikke fremkommer spring i væggene mellem etagerne. Da kernerne indgår i bygningens stabilitet, er der indstøbt korrugerede rør til sikring af en gennemgående armering. Desuden har det været nødvendigt for en enkelt af kernerne at udføre spændkabler for at reducere trækspændingerne. Efterspændingen foretages først, når elementerne i øverste etage er monterede. De præfabrikerede søjler varierer i diameter fra 650 mm til 400 mm afhængigt af placeringen i bygningen. Taget er udført med tagelementer af stål, oplagt på bærende stålbjælker langs facader og atrium. Glastaget over atriet bæres af tapezformede stålbjælker, som mod syd understøttes at en række slanke stålsøjler. Stålsøjlerne stabiliseres vandret af en række broer, som også overfører vindlasterne på atriumfacaden til etagedækkene. Som en del af projekteringen er råhuset blevet optegnet i 3D. Statisk arrangement En del af søjlerne omkring atriet er skråtstillede, og påvirker dermed bygningen med vandrette kræfter. Stabiliteten af bygningen sikres af de tre kerner. I dækkenes U-form er to kerner placerede i hver ende af det længste ben, mens der kun er en enkelt kerne i det korte ben. Kernerne er arrangeret således at de ligger på langs af U-formens ben, hvorfor de ikke er ideelt orienterede i forhold til vindlasterne. Selve U-formen betyder også at dækkene ikke kan betragtes som uendelig stive, da betydelige kræfter skal flyttes i dækkenes plan. På grund af disse særlige forhold er vindlasterne blevet nærmere bestemt i samarbejde med Svend Ole Hansen. På baggrund af disse forhold er bygnings stabilitet blevet vurderet af flere omgange med stadig øget præcision. Det primære formål har været at finde en fordelingsnøgle for, hvorledes de vandrette laster deles mellem de tre kerner. Først blev anvendt håndberegninger, efterfulgt af en fordeling baseret på kernernes inerti- og forskydningsstivhed og til sidst efter geometrien af bygningen var næsten fuldt afklaret blev en 3-dimensionel computermodel opbygget til den endelige dimensionering og dokumentation. De in-situ støbte dæk er blevet dimensionerede ved hjælp af både håndberegninger og computermodeller. Sidstnævnte har specielt været anvendt i forbindelse med bestemmelse af nedbøjninger og revnevidder i særligt udsatte områder. Til disse undersøgelser er der blevet opbygget mere detaljerede modeller end den der blev anvendt til stabilitetsundersøgelserne. 16


Karriere hos Insatech - Hvem er Insatech'ere?\nVi er Insatech'ere\nSom Insatech’er er din hverdag præget af en høj grad af selvstændighed, ansvar og instrumentnørderi. Vi har meget at byde ind med – og vi får lov til det. Som ansat hos Insatech er følgende egenskaber desuden vigtige: nysgerrighed, et stort gå-på-mod og lysten til at spørge.\nHos os lever entreprenør- og igangsætterånden desuden i bedste velgående. Det betyder, at vi:\nTager ansvar – i forhold til vores kolleger, kunder, leverandører og øvrige samarbejdspartnere\nOpererer i fleksible og medbestemmende rammer\nEr stolte af vores høje faglighed og tør stille krav til hinanden\nEr uformelle i den måde vi omgås og klæder os på\nVi kommer fra Rødby på Lolland til Aalborg i Nordjylland - og vi har mange forskellige både tekniske og akademiske baggrunde. Vi er desuden en god blanding af medarbejdere med anciennitet, der spænder lige fra mindre end 1 år til mere end 30 års erfaring hos Insatech. Fælles er vi dog om at give plads til hinanden, og have lyst til at komme hinanden ved på tværs af både teams og afdelinger.\nSe mere om vores arrangementer på tværs af teams og afdelinger her.\nVi søger en lagermedarbejder til vores logistikteam\nHar du lyst til at arbejde som lagermedarbejder i en spændende lagerfunktion ca. 30 timer om ugen? Så er du måske vores nye kollega, der bliver en del af vores logistikteam i Bårse ved Præstø.\nDin indsats betyder noget! Vores medarbejdere er vores største aktiv og derfor er det afgørende, at hver enkelt medarbejder støttes i form af en sikker ansættelse, løbende faglig udvikling og efteruddannelse – enten internt, hos vores leverandører eller hos eksterne udbydere. Vi har dermed fokus på at understøtte vores medarbejderes personlige og faglige udvikling – og vi stræber altid efter at tilgodese den enkeltes karriereønsker.\nDerudover arbejder vi i en flad organisation, hvor der sættes pris på nye ideer og initiativer – og, hvor du i høj grad har indflydelse på udviklingen. Har du en idé, så er din leder altid kun et ’køkkenmøde’ væk.\nForuden vores fastansatte har vi oftest også en kontorelev, automatiktekniker lærlinge, flexjobbere og deltidsansatte. Læs mere om, hvad to af vores fleksjobbere, Nicklas og Michael, siger til at være ansat hos os her.\nLyder Insatech som en arbejdsplads for dig, så kan du søge én af vores ledige stillinger. Har vi ikke en ledig stilling, der matcher dine kompetencer, så er du selvfølgelig altid velkommen til at sende os en uopfordret ansøgning.\nDin uopfordrede ansøgning og CV skal sendes på e-mail til vores HR Manager, Lone Lund-Jacobsen:\nSend din uopfordrede ansøgning og CV her!\nTel: +45 2761 4520


Derfor har den hårde hånd overtaget i dansk politik | Kristeligt Dagblad\nDanmark 21.08.09 Kl. 01:00\nDerfor har den hårde hånd overtaget i dansk politik\nUdlændinge- og retspolitikken kan ikke blive hård nok. Det er grundtonen i den seneste uges politiske udspil fra højre til venstre. Hvad blev der egentlig af den bløde hånd i dansk politik?\nDen hårde hånd dominerer i dansk politik. - Foto: wikipedia commons\nDen seneste uges tid har SF, Socialdemokraterne og De Konservative overbudt hinanden med hårde synspunkter på rets- og udlændingeområdet.\nFørst lancerede SF tryghedspakken med fodlænker og resolut indgriben i familier, hvor børn mistænkes for at mistrives. Partiets tidligere så kritiske røst var temmelig spag, da politiet ryddede Brorsons Kirke på Nørrebro i København for afviste irakiske asylsøgere.\nEfter Socialdemokraternes sommergruppemøde brugte formand Helle Thorning-Schmidt "lov er lov" som et mantra på pressemødet og forsvarede dermed politiet mod anklager for brutalitet. Hun bekræftede Dansk Folkeparti-formand Pia Kjærsgaard og den konservative partiformand, økonomi- og erhvervsminister Lene Espersen, i, at afviste asylsøgere skal forlade landet.\nMen De Konservative ryddede bordet, da partiets nye integrationsordfører, Naser Khader, præsenterede 13 punkter for, hvordan muslimer integreres bedst i Danmark, blandt andet ved at forbyde heldragterne burka og niqab samt religion uden for religionstimerne i landets skoler og gymnasier.\nK, S og SF kappes med andre ord om at være mest konsekvent i værdipolitikken. En position, der ellers har været reserveret Dansk Folkeparti. Hvilken forandring i forhold til situationen, da Ny Alliance blev lanceret i maj 2007 med netop Naser Khader som frontfigur.\nPartiet fik kolossal tilslutning i meningsmålinger som det borgerlige alternativ med et humant ansigt, der kunne spænde ben for Dansk Folkepartis udlændinge- politik.\nProjektet kørte galt, og i dag er der tilsyneladende intet marked for den bløde hånd i dansk værdipolitik. Som de eneste markerer Radikale Venstre og Enhedslisten blødheden i forskellig aftapning, men begge partier har faretruende hurtig kurs mod spærregrænsen.\nHvorfor er det gået sådan? Hvorfor er humanisme blevet et minusord i den politiske magtkamp?\n– Fordi humanisme, tolerance og frisind alt for ofte forveksles med svaghed – hvilket er noget vås, siger Uffe Ellemann-Jensen, tidligere udenrigsminister og tidligere formand for Venstre.\nUnder Muhammed-krisen blev han stemplet som blødsøden i Karen Jespersen og Ralf Pittelkows bog "Naivister og islamister", fordi han søgte dialog frem for konfrontation med muslimer.\n– Den hårde linje og dens tilsyneladende succes er vel et udtryk for, at mange mennesker føler frygt, og at det er fristende for politikere at spille på denne frygt.\n– Ellers kan jeg ikke finde nogen forklaring på, at man vil til at lovgive om en beklædningsgenstand, som bruges af under 100 kvinder i landet – for det med, at man vil beskytte kvindernes frie valg, er det rene sludder, siger Uffe Ellemann-Jensen og fortsætter:\n– Det fremgik tydeligt af Naser Khaders svar, da han i TV-Avisen i mandags blev konfronteret med den vurdering, at cirka halvdelen af de 100 burka-brugere er danske konverterede, som har valgt det frivilligt, og han svarede: "Jamen, nogle af de danske kvinder, der konverterer til Islam, de overdriver totalt. De gør sig meget mere muslimske end mange andre muslimske kvinder."\n– Med andre ord: Det er det religiøse symbol, han vil forbyde. Og det lader til, at et flertal af befolkningen støtter forslaget, selvom det sandsynligvis er i strid med vores grundlov, siger han.\nOm nogen har Radikale Venstre mærket skiftet i de politiske vinde. I 1980'erne og 1990'erne sad partiet med de afgørende mandater for regeringen, hvad enten den var rød eller blå. Den rets- og udlændingepolitiske debat fulgte det radikale toneleje, og partiet havde allierede hele vejen rundt i det politiske spektrum. Helt modsat i dag, hvor man både til venstre og højre taler om stramninger, kontrol, højere straffe og mere politi på gaden.\nI denne uge har De Radikale udpeget sin partileder og økonomiminister fra 1990'erne, Marianne Jelved, til ny integrationsordfører. Efter hendes mening hviler ansvaret for den værdipolitiske oprustning på andre politiske ledere, først og fremmest tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen (V).\n– Man går ud med et håndkantslag, som efterfølgende får opbakning fra vælgerne. Det viser meningsmålingerne. Uanset om et forslag er grundlovsstridigt eller ej. Det generer heller ikke vælgerne, hvis et forslag er grundlovsstridigt. Det tror jeg bunder i, at der er kommet en anden type politisk ledelse. En ledelse, som har skabt en forestilling om, at jo mere bestemt, firkantet og enkelt, man kan udtrykke sig, jo mere handlekraftig er man, siger Marianne Jelved.\n– Den politiske debat er faktisk aflyst, altså den rigtige politiske debat. Den om, hvordan løser vi problemer, siger hun.\n– Folk har taget ved lære af politikerne. Når Pisa kommer med en undersøgelse af, at børn er dårlige til at læse, så skal man have obligatoriske tests. Uanset at al forskning siger, at det er irrelevant. Det giver ikke bedre resultater, men det spiller ingen rolle.\nMarianne Jelved mener, at en forklaring på den hårde værdidebat er, at man fra 2001 til 2008 ikke havde alvorlige økonomiske problemer at slås med.\n– Drivkraften har været, at så længe man kunne gøre udlændinge til et brændende tema, så havde man sikkerhed for at beholde magten. Man havde fået italesat det sådan, at udlændinge var et problem. Det er noget af det, jeg gerne vil gøre op med som integrationsordfører. Fordi vi stigmatiserer en hel befolkningsgruppe på den måde, hvilket kan få katastrofale følger, siger hun.\nMarianne Jelved er overbevist om, at krisen og arbejdsløsheden vil genoplive den "virkelige politiske debat".\n– Når ledigheden stiger, og underskuddene blive større, og der ikke er udsigt til bedring, og valutafonden kommer og siger noget til os, så vil der ske det samme som i 1970'erne. Så vil folk se, at det her er galt, og at man må gøre noget, lyder det fortrøstningsfuldt fra Marianne Jelved.\nTilbagegangen for humanisme i Danmark beskriver Rune Lykkeberg, redaktør ved Dagbladet Information, i bogen "Kampen om sandhederne." Udviklingen forklarer han med, at de kulturradikale og den venstreorienterede intellektuelle elite længe har tabt indflydelse, hvilket systemskiftet i 2001 er en konsekvens af.\nDanmark har bevæget sig fra, hvad han kalder ensidig humanisme med tro på mennesket og tillid til, at verden er god – til en lige så ensidig kynisk realisme, der antager, at verden er truende og mennesket farligt.\n"Først blev enhver besindelse på national kulturhistorie i 1960'erne set som vejen mod fascismen. Og enhver ambition om faglighed i folkeskolen i 1970?erne skældt ud som noget, der førte direkte mod den sorte skole. Pludselig i 2000'erne er det humanismen, som hænges ud som "tossegodhed" og "pladderhumanisme", en tolerant optik på udlændinge udlægges som landsforræderi og en glidebane mod islamofascisme. Ligesom det i 1970'erne blev regnet for en tabersag fra starten, hvis man i offentligheden forsøgte at fremføre et synspunkt, som ikke var progressivt, regnes det i dag for en sikker tabersag at forklare kriminalitet og terrorisme som funktioner af sociale strukturer", skriver Rune Lykkeberg.\nMen den store forandring er ifølge Peter Nedergaard, professor i statskundskab ved Københavns Universitet, at danske politikere ikke længere nærmer sig de følsomme emner på listefødder.\n– Jeg køber ikke, at der er blevet mindre humanisme i dansk politik i de senere år – heller ikke på integrations- og flygtningeområdet. Der er i stedet sket det, at integrations- og flygtningeområdet i de senere år er blevet et normalt politikområde, hvor det tidligere var et område, hvor retorikken var særligt blød og hensyntagende.\nNu diskuterer man integrations- og flygtningepolitik, som man diskuterer skattepolitik, kulturpolitik, forsvarspolitik og finanslov. Og ligesom på disse områder er retorikken direkte og uforblommet – som al politisk retorik har været siden Perikles' dage, mener Peter Nedergaard.\nUdviklingen er også et sundhedstegn, mener Peter Nedergaard og påpeger, at de af vores nabolande med størst risiko for et akut udbrud af integrationsproblemer er de lande, hvor politikerne fortsat går på listefødder.\nI Tyskland og Sverige er der tradition for at kvæle tilløb til at diskutere integrationsproblemer med netop humanistiske argumenter. Symptomatisk har Tyskland og Sverige også problemer med højreekstremistiske kræfter, og man har endda oplevet grusomme mordbrande mod indvandrere – modsat i Danmark.\n– Jeg synes, at man skal vende det om. Når man nu taler mere direkte om indvandrere, så er det fordi, de i højere grad respekteres som ligeværdige personer. Det er kun, når man betragter folk som mindreværdige, at man har fløjlshandsker på, siger Peter Nedergaard.\nOle Sohn, SF's gruppeformand og tidligere formand for centralkomiteen i DKP, Danmarks Kommunistiske Parti, er inde på noget af det samme.\n– Jeg kan bedst udtrykke det på den måde, at vi har gjort op med den naive forestilling om, at en fremmed er en ven, du ikke har mødt. I stedet vil jeg sige, at en fremmed er et menneske, du ikke har mødt.


FREMTIDENS BÆREDYGTIGE ENERGISYSTEM PÅ FYN. Energiplan Fyn den 22. juni PDF\nDownload "FREMTIDENS BÆREDYGTIGE ENERGISYSTEM PÅ FYN. Energiplan Fyn den 22. juni 2015"\n1 FREMTIDENS BÆREDYGTIGE ENERGISYSTEM PÅ FYN Energiplan Fyn den 22. juni 2015\n2 BÆREDYGTIG ENERGIFORSYNING PÅ FYN Det er en del af Energi Fyns mission og strategiske fundament at deltage aktivt i udviklingen af et bæredygtigt energisystem. Energi Fyn bakker op om den grønne omstilling og de visioner og målsætninger beskrevet i den energipolitiske aftale fra Deltage i løsning af de energi- og klimaudfordringer, vi står over for med fokus på Fyn. Elsektoren er et centralt omdrejningspunkt i løsningen af de udfordringer Energi Fyns målsætning er at indtage en central position i denne udvikling. 2\n3 ENERGI FYN DELTAGER PÅ FLERE FRONTER Energispareindsatsen Rådgivning om energieffektivisering målrettet både private, erhvervslivet og det offentlige. Køb af energibesparelser og udbetaling af tilskud. Tæt samarbejde med Fjernvarme Fyn. Samarbejder med BedreBolig og BetterHome. Rådgivning om varmepumper. Energi- og klimapartnerskaber 3\n4 ENERGI FYN DELTAGER PÅ FLERE FRONTER Fjernaflæste elmålere Alle Energi Fyns andelshavere har i flere år haft installeret fjernaflæste elmålere og er dermed medspillere i den grønne omstilling. De fjernaflæste elmålere betyder, at andelshaverne løbende kan: Følge deres forbrug på internettet eller via Energi Fyns app Følg dit Elforbrug. Få advisering, hvis forbruget udvikler sig uhensigtsmæssigt. 4\n5 ENERGI FYN DELTAGER PÅ FLERE FRONTER Elbiler Aktiv medspiller i udbredelsen af flere elbiler og et tilhørende offentligt ladenetværk. Energi Fyn er medejer af elbiloperatøren CLEVER A/S med fokus på at skabe og drive projekter, der fremmer elbiler i det fynske. Ejer i dag 10 offentlige ladestandere rundt om på Fyn. Test en elbil-projektet med deltagelse af Nordfyns og Nyborg Kommune. 5\n6 ENERGI FYN DELTAGER PÅ FLERE FRONTER Regulerkraftværker Med fjernaflæste elmålere og regulerkraftværker bidrager vi til, at der kan tilføres en større andel vindkraft i det danske energisystem. Produktionskapacitet stilles til rådighed og derigennem kan vi medvirke til at kompensere for ubalancer i elsystemet. 5 regulerkraftværker, hvoraf 2 flyttes til Sjælland. 6\n7 ENERGI FYN DELTAGER PÅ FLERE FRONTER Nye energiteknologier hjælpes på vej Stiftelse af Energi Invest Fyn A/S i samarbejde med SDU Formål: Eksempler: Støtte gode ideer, projekter og opfindelser indenfor energi Fionia Lighting A/S Othonia Curing Technology A/S 7\n8 OGSÅ NÅR DET GÆLDER VINDMØLLER Vindmøller er en central del af den grønne omstilling i Danmark og et centralt virkemiddel til at nedsætte CO2- udslippet. I 2014 blev 39 procent af vores elforbrug dækket af vindenergi. I 2020 skal vindenergi dække halvdelen af vores elforbrug. I 2050 skal Danmark have en grøn og bæredygtig energiforsyning baseret på vedvarende energi. Energi Fyn ønsker at bidrage til den grønne omstilling: En naturlig del af vores mission og forretningsportefølje. Vores andelshavere og kunder efterspørger grøn vindmøllestrøm produceret på egne vindmøller. 8\n9 VINDMØLLEPROJEKTER Energi Fyn udvikler vindmølleprojekter ud fra et fastlagt koncept med fokus på at sikre stor lokal opbakning og engagement samt lokalt ejerskab. Vindpulje Køb af anparter Den grønne ordning Samarbejdet med kommunerne og lokalområderne er i højsædet derfor inddrager og involverer vi de lokale parter, naboer med flere tidligt i projektet. Energi Fyn fortsætter denne indsats med afsæt i vindmøllekonceptet. 9\n10 SAMMENFATNING Energi Fyn vil en bæredygtig energiforsyning på Fyn. Vi har allerede nu inden for vores felt - igangsat mange initiativer, og det vil vi også gøre fremover. Samarbejde er et nøgleord. 10


Koncept / Støtteforeningens vedtægter\nStøtteforeningen Margurittens venner.Navnet er optaget i Foreningsregistret.\nMarguritten – en demenslandsby, skal ligge på Fyn og være landsdækkende. Støtteforeningen ligger ligeledes på Fyn.\nStøtteforeningen Margurittens venners formål er\na) at støtte oprettelsen og senere driften af Marguritten - en demenslandsby. Demenslandsbyens virksomhed skal præges af dens særlige kerneværdier. Demenslandsbyen skal tilbyde personer med reducerede kognitive funktioner og deres pårørende en bopæl i demenslandsbyen.\nb) at støtte oprettelsen af et Videnscenter i demenslandsbyen om demenssygdomme\nc) at arrangere foredrag, kurser, udflugter mm. der belyser demenslandsbyens idéer og blivende virksomhed\nd) at sørge for at kerneværdierne vil blive efterlevet til hver en tid\nForeningen ledes af en bestyrelse på mindst 5 og højst 8 personer, som vælges på generalforsamlingen. Bestyrelsen konstituerer sig selv og vælger en formand, der er ansvarlig over for bestyrelsen. Bestyrelsesmedlemmer vælges for to år, undtaget det første år, hvor formanden og yderligere et medlem vælges for et år.\nBestyrelsens beslutninger træffes med simpelt flertal. Ved stemmelighed er formandens stemme afgørende.\nDer er ønske om, at bestyrelsens sammensætning udviser stor\nvariation med hensyn til viden, alder, kultur, køn, religion.\n§5 Medlemskab af foreningen\nMedlem af støtteforeningen kan enhver blive, der vil arbejde for og respektere støtteforeningens formål, som det er udtrykt i formålsparagraffen. Forslag til kontingent foreslås af bestyrelsen og besluttes af generalforsamlingen.\nKontigent opkræves årligt.\nDersom et medlem modarbejder støtteforeningens formål, kan det ekskluderes af støtteforeningen, såfremt et flertal i bestyrelsen beslutter dette. Inden beslutningen træffes, skal medlemmet opfordres til skriftligt at ytre sig.\nHvert år indkalder bestyrelsen til generalforsamling inden 1. oktober med minimum14 dages skriftlig varsel og fremsendelse af dagsorden via e-mail. Ekstraordinær generalforsamling kan afholdes med minimum 7 dages varsel med fremsendelse af dagsorden (via e-mail), når et simpelt flertal blandt bestyrelsesmedlemmerne eller mindst 10% af medlemmerne fremsætter ønske derom.\nAflæggelse af beretning om støtteforeningens virksomhed i det forløbne år\nForslag til behandling på generalforsamlingen samt forslag om kandidater til bestyrelsen skal være bestyrelsen skriftligt i hænde senest en uge før generalforsamlingens afholdelse.\nStøtteforeningen tegnes af formanden eller næstformanden samt et bestyrelsesmedlem. Dog skal, hvad angår køb, salg og pantsætning af fast egjendom, hele bestyrelsens samtykke foreligge.\n§9 Støtteforeningens midler\nStøtteforeningens midler fremkommer som følger:\nGaver, legater, sponsorater og testamentariske gaver\nIndtægter fra virksomhed, som støtteforeningen foranstalter\n§10 Økonomiske forpligtelser\nFor støtteforeningens økonomiske forpligtelser hæftes kun med dennes midler, og medlemmerne har ingen økonomiske forpligtelser over for foreningen.\n§11 Ændringer af støtteforeningens vedtægter\nTil ændring af vedtægterne kræves 3/4 flertal af bestyrelsens stemmer, efterfulgt af en godkendelse med almindelig stemmeflertal på generalforsamlingen.\n§12 Støtteforeningens ophævelse\nDersom støtteforeningen ikke længere har mulighed for at virke i overensstemmelse med formålsparagraffen, vil den være at ophæve efter vedtagelse ved to på hinanden følgende generalforsamlinger. Ved den første af generalforsamlingerne kræves 2/3 flertal og ved den andre generalforsamlingen kræves ¾ flertal af de fremmødte.\nMulige overskydende midler efter indfrielse af gæld og økonomiske forpligtelser skal tilfalde demenslandsbyen, eller organisation, hvis formål har direkte tilknytning til den aktuelle målgruppe, f.eks. Alzheimerforeningen.\nSom valgt dirigent for den stiftende generalforsamling 30. januar 2014 bekræftes herved, at ovenstående vedtægter blev gennemgået og godkendt med de på generalforsamlingen foreslåede og her tilføjede ændringer.\nÅrslev, den 30. januar 2014


Ung t�mrer fandt sj�lden m�ntskat ved et tilf�lde - Politiken.dk\nAnnonce Kultur 7. jun. 2012 KL. 14.49\nUng t�mrer fandt sj�lden m�ntskat ved et tilf�lde\n28-�rige Loke Ried har p� M�n gjort et af de st�rste fund i Danmark i nyere tid. - Foto: Dennis Jacob Rosenfeld\nLoke Ried gik en tur med sin metaldetektor på Møn, da han opdagede historiske mønter. FACEBOOK\nDet har v�ret ret hektisk, men ogs� sjovt at se, hvad der gemmer sig dernede\nLoke Ried, som har fundet en m�ntskat p� M�n Det er et fund af de helt store, som er blevet gjort p� M�n. Her har man gravet en m�ntskat op af jorden. Skatten stammer fra Grevens Fejde, der udspillede sig 1534-36, og den sj�ldne skat dukkede op, da en lokal skattej�ger, Loke Ried, gik tur p� en mark p� M�n i pinsen. Loke Ried, der til daglig arbejder som t�mrer, k�bte for blot syv m�neder siden en metaldetektor, og nu har han alts� gjort et af de st�rste m�ntfund i Danmark i det 21. �rhundrede. L�S OGS� Skattej�ger finder us�dvanlig stor m�ntskat p� M�nFandt skatten ved et tilf�lde\nDen unge mand fra M�n havde dog ikke i sin vildeste fantasi forventet at finde noget af denne art, da han i slutningen af maj gik henover en roemark p� �stm�n. Pludselig gav hans nyindk�bte metaldetektor sig til at summe. �Jeg gik og ledte i jorden sammen med en af mine kammerater, da vi faldt over en masse m�nter nede i jorden. Vi var med det samme godt klar over, at det her var en skat. Det var lidt lige som at fange en stor hav�rred�, siger 28-�rige Loke Ried. Da Loke Ried og hans kammerat tilf�ldigt faldt over skatten, lagde de metaldetektoren til side og begyndte at grave i mulden med deres fingre. Hurtigt dukkede store m�ngder sm�, gamle, velbevarede s�lvm�nter frem p� et lille omr�de. Loke Ried n�ede frem til, at der nede i jorden p� marken gemte sig mange flere m�nter. Han valgte derfor, som man skal, n�r man finder en skat, at kontakte et lokalt museum. I dette tilf�lde Museerne i Vordingborg. L�S OGS�Mysteriet om den falske ravbj�rn blev aldrig opklaretFulgte selv udgravningenSiden i morges klokken ni har erfarne ark�ologer foretaget en dybere udgravning i jorden p� �stm�n, og der er i skrivende stund fundet op mod 400 m�nter. Det ansl�s, at skatten, n�r udgravningen er f�rdig, vil rumme op mod 1.000 m�nter. M�ske endnu mere. Fundet er det st�rste siden 1927, og derfor er det en stolt Loke Ried, der i dag er blevet k�rt godt og grundigt rundt i mediem�llen. Den lokale t�mrer havde i �vrigt taget fri torsdag for at f�lge de f�rste udgravninger i den roemark, hvor han fandt de mange sj�ldne m�nter. �Det har v�ret ret hektisk, men ogs� sjovt at se, hvad der gemmer sig dernede. Og det har v�ret sjovt for mig at pr�ve at finde s�dan noget. Jeg har f�r fundet en del forskellige ting, bl.a. fra middelalderen, ogs� her p� M�n. Men det her er det st�rste�, siger Loke Ried. Penge til den lokale skattej�gerHan har interesseret sig for danmarkshistorie i mange �r. Eller faktisk siden han som helt lille gik p� jagt efter fossiler og flintesten sammen med sin far. Nu har han s� med sin metaldetektor fundet en af de sj�ldne skatte herhjemme i nyere tid. Og udover �ren, f�lger der ogs� en del penge med til den lokale skattej�ger. �Jeg f�r en skattefri godtg�relse, ud fra hvad skatten er v�rd. Nu m� vi se, hvor meget det bliver�, siger Loke Ried til politiken.dk. FACEBOOKBliv ven med Politiken Se også\nAmat�rark�ologs fund viser sig at v�re Bornholms st�rste vikingekskat\n20. feb 13.46\nM�ntekspert: »Det er det mest fantastiske fund i 100 �r«\nSkattej�ger finder us�dvanlig stor m�ntskat p� M�n\n07. jun 11.18


Sommerferie uden en krone på lommen | Rejseblog & rejsetips til hele verden\nSommerferie uden en krone på lommen\nOprettet d. 30 maj 2016\nDet er ved at være sommer, og solen har en sjov effekt på os danskere. Vi havde helt glemt hvor dejligt vejret i Danmark kan være efter lang tid med mørke regn og blæst.\nDet sjove er at vi danskere nu alligevel får lyst til at rejse ud i verden og se os om, på trods af at vejret kun er godt i nogle få måneder. Men sådan er det nu en gang, og det kan man lige så godt acceptere.\nHar du derfor pludselig fået lyst til at rejse ude, er det derfor ikke dig der er mærkelig, men en tendens i samfundet, som du nu er blevet en del af. Hvis du tilmed er ramt på finanserne, gennemgår jeg her 5 måder hvorpå du kan komme til udlandet forholdsvis gratis.\nDu kan vælge at blive praktikant i udlandet. Dermed får du et praktikforløb aldeles kvit og frit. Samtidig kan det rent faktisk være at du kommer til at tjene en krone eller to på oplevelsen. Problemet med praktikantforløb i udlandet er at du let kommer til at arbejde 12 timer om dagen, og så er der jo meget lidt tid til at lave alt muligt andet. Det andet problem er at dette ikke hjælper dig her og nu. Man skal nemlig oftest søge disse jobs i god tid, oftest op til et halvt år forinden.\nDu kender det muligvis fra en sommerferie på Roskilde festival. Man bruger noget tid i et eller andet øltelt eller, hvis man er rigtig uheldig, som toiletrengørings personel. Det positive er så at man ellers har oplevelsen helt gratis.\nDet samme gælder for et udenlandsophold hos en af de større NGO’er. Her kan du komme til at arbejde som nødhjælpsansat eller med andre ”non for profit” emner hvor NGOen så betaler for dit ophold eller på anden vis hjælper dig med at komme igennem sommerferien. Bonussen er her at du samtidig gør noget godt for andre mennesker og at du får set en del af verden, som du aldrig nogen sinde ellers ville få at se.\nSærligt i disse tider med et massivt flygtninge pres fra Syrien etc. Er humanitært arbejde en god måde at bruge din sommer på.\nHvis dine forældre er fra 60erne har de helt sikkert blaffet rundt i Europa, og selvom det i dag er andre tider er dette stadig en mulighed. Måske er det noget man skal holde sig fra, hvis man er meget ung eller rejser ene pige, men hvis ellers man er opmærksom på de risici der er forbundet med det, kan man komme langt for meget få penge, særligt hvis man kombinerer det med overnatninger i telt eller via couch surfing. Hvis du leder efter en rummelig men praktisk kuffert kan du finde et stort udvalg på denne side.\nHvis du er typen der ikke har så meget til overs for at arbejde gratis på din ferie, eller gider at blaffe rundt i Europa, kan du altid tage et lån. Hvis det ikke drejer sig om mere en 10.000 til en flybillet kan forbrugslån faktisk være en god investering, selvom der er høje renter. Med dette menes der at man kan få en del ud af en ferie ift. at sænke stress etc. Og komme veludhvilet hjem klar til at arbejde hårdere eller på anden måde tjene pengene hjem igen. Du kan se forskellige finansieringsmuligheder her.\n0 rejser siden d. 2 May '16\nItalien og Thailand: Jaget vildt af det italienske polizia\n23 maj 2017 af Rikke\nJeg skulle en stille og rolig weekendtur med drengene til…\nSkotland : From Edinburgh with ondt i hovedet and back!\n21 januar 2017 af Rikke\nRigtigt mange danskere, både de yngre og de lidt ældre,…\nTyrkiet : From Istanbull with Love – da jeg blev fri for briller\n5 december 2016 af Rikke\nJeg elsker at rejse og jeg ser altid frem til…\nSpanien : Tre tips til boligkøb i udlandet\n21 november 2016 af Rikke\nRigtigt mange danskere inklusive mig selv har en drøm om…\nTyskland : Kölnguide: 3 ting man skal prøve når man er i Köln\n10 november 2016 af Rikke\nEn af mine absolutte yndlings byer at besøge i Tyskland…\nBelgien : Tre ting man skal have styr på når man flytter til udlandet\n24 oktober 2016 af Rikke\nFor to år siden skulle jeg i praktik i Bruxelles…


Outlook til Microsoft 365 Outlook til Microsoft 365 til Mac Outlook 2019 Outlook 2016 Outlook 2016 til Mac Outlook på internettet Microsoft Forms Outlook 2019 til Mac Mere...Mindre\nDu kan oprette en afstemning i realtid på få sekunder i en mail. Tilføj spørgsmål og indstillinger for et eller flere svar i brødteksten i din Outlook-mail. Når du sender meddelelsen, stemmer modtagerne direkte i en mail, eller klik på et praktisk inkluderet link, og stem i et browservindue. Du kan derefter hurtigt kontrollere afstemningsresultaterne på afstemningskortet.\nDu kan bruge Afstemning med følgende versioner af Outlook.\nBemærk!: For at kunne oprette en afstemning i Outlook skal din administrator gå til Microsoft 365 Administration og markere indstillingen Send et link til formularen og indsamle svar under Ekstern deling. Administratorer kan få mere at vide her.\nOutlook til WindowsOutlook til MacOutlook på internettet\nGå til fanen Indsæt i en ny mail, og klik derefter på Afstemning.\nBemærk!: Du kan også finde afstemningen under fanen Indstillinger >Brug responsknapper >Afstemning.\nAfstemningsruden åbnes og er klar til, at du kan skrive dit første spørgsmål og to indstillinger.\nBemærk!: Hvis du allerede er logget på med din arbejds- eller skolekonto og bliver bedt om at logge på igen, kan der være en indstilling, som din administrator skal bruge til at fjerne dette ekstra logontrin for dig. Kontakt din administrator for at få flere oplysninger.\nHvis du vil tilføje flere indstillinger, skal du klikke på + Tilføj indstilling.\nNår du er færdig med at tilføje indstillinger, kan du beslutte, om du ønsker, at svarere kun skal vælge et enkelt svar eller flere svar. Hvis du vil tillade flere svar, skal du slå knappen Flere svar til højre, så den bliver grøn.\nKlik på Indsæt afstemning i en mail.\nDu får vist et link til din afstemning i brødteksten i mailen, og dit navn er udfyldt på forhånd i CC-linjen. Du er nu klar til at sende din afstemning via mail.\nNår afstemningsruden åbnes, skal du skrive dit første spørgsmål og to indstillinger.\nModtagerne kan se afstemningen i brødteksten i deres mail (også kaldet en "meddelelse, der kan handles på") eller få et link i en mail, der får dem til at stemme i en browser.\nFå mere at vide om, hvilke versioner af Outlook der understøtter meddelelser, der kan handles på.\nHvorfor kan mine modtagere ikke se afstemningen i deres mail?\nDer er flere grunde til, at modtagerne muligvis ikke kan se afstemningen i deres mail og i stedet modtage et link til afstemningen, som får dem til at stemme i en browser.\nDin afstemning kan være for lang (f.eks. titlen er for lang, eller der er for mange indstillinger).\nDu er logget på med din Microsoft-arbejds- eller skolekonto og har sendt din afstemning til personer uden for organisationen.\nKontrollér dine afstemningsresultater\nDu kan se aggregerede resultater på det responskort, der findes i brødteksten i mailen. Klik på Opdater for at få vist de mest opdaterede resultater, eller klik på Vis i Formularer for at få vist detaljerede svar på forms.office.com. På samme måde kan du klikke på afstemningslinket i brødteksten i mailen for at spore mere detaljerede resultater på forms.office.com.


Holmsø Boligresorts – Faciliteterne\nI de dejlige fællesfaciliteter i Holmsø Boligresorts kan du nyde livet med de fysiske og sociale aktiviteter, som du sætter mest pris på.\nHolmsø Boligresorts er servicerede bofællesskaber tilpasset behovet for en aktiv og social tilværelse. I de dejlige fællesfaciliteter vil du kunne nyde livet med de fysiske og sociale aktiviteter, som du sætter mest pris på.\nFællesfaciliteterne i Holmsø Boligresorts består blandt andet af wellnessafdeling, fitnessafdeling, multisal og fællesrum.\nI det grønne, udendørs gårdmiljø finder du både grill-område, petanquebane og en opvarmet vinterhave, hvor du kan nyde de grønne omgivelser og få en hyggelig snak med naboerne. Og arter vejret sig, er tagterrassen et skønt sted at sidde.\nAktivitetsvært arrangerer frivillige aktiviteter\nSom beboer i Holmsø Boligresorts vil du opleve livskvalitet og livsglæde. Vores boligresort har en aktivitetsvært, der er behjælpelig med at arrangere tilbud om frivillige aktiviteter og arrangementer som fællesspisning, temaaftener, gymnastik, yoga, kortspil, korsang, foredrag, vandreture og busture. Det skaber tryghed og tætte relationer.\nDer er desuden terapeutrum, og aktivitetsværten hjælper gerne til med at booke fysioterapeut, massør eller sygeplejerske.\nDet kan være givende at inddrage sig selv i planlægningen og udførelsen af aktiviteter. Måske finder du glæde i at øse ud af dine erfaringer som eksempelvis gymnastikinstruktør. Eller du kan stå i spidsen for dit eget kor og lade de andre mærke den glæde, du altid har oplevet ved at synge i fællesskab.\nI Holmsø Boligresorts skal du ikke bruge tid på praktisk og krævende vedligehold. Vi tager hånd om det, der før krævede din tid, og fælles- og udearealer passes og plejes, så der altid er smukt og rart at være.\nDu har desuden mulighed for at tilkøbe praktisk hjælp i din lejlighed, f.eks. rengøring og tøjvask.\nDu skal ikke bekymre dig om pladsen, når venner, børn og børnebørn kommer på besøg. Der er god plads i fællesrummet og på de mange udendørsarealer.\nFor overnattende gæster er der gæsteværelser, du kan låne.\nI Holmsø Boligresorts er der nye rammer for sundhed og fællesskaber, så du kan bevare en høj livskvalitet og gode sociale relationer. Her vil du fortsat kunne leve livet, som du ønsker det, med familie og venner – og du kan møde nye mennesker på din egen alder. Holmsø Boligresorts giver dig frihed, tryghed og fællesskab.\nVi tager forbehold for eventuelle ændringer. Alle visualiseringer og tegninger af byggeri mv. er ligeledes vejledende.


Dining Week fejrer 10 år: Få store restaurantoplevelser i vinterferien - Copenhagen Food\nRestaurantfestivalen Dining Week fejrer 10-års jubilæum til februar, og det byder blandt andet på eksklusive madoplevelser hos Michelin- og Bib Gourmand-hædrede restauranter og flotte præmier til gæsterne. Flere end 240 restauranter fra hele Danmark deltager i jubilæumsfejringen.\nDining Weeks 10-års jubilæum\nDen 7.-16. februar 2020 bliver det 10. gang, Dining Week bliver afholdt. Det store, runde jubilæum vil blandt andet byde på store madoplevelser til små priser og spændende konkurrencer med lækre præmier til gæsterne.\nHvad: Dining Weeks 10-års jubilæum\nHvornår: 7.-16. februar 2020 (uge 7)\nVælg mellem 3 retter: 215 kr. + gebyr pr. person eller 10 serveringer: 500 kr. + gebyr pr. person.\nBilletter kan købes fra 13. januar på diningweek.dk.\nDining Week så dagens lys tilbage i 2011. Konceptet blev skabt ud fra en idé om at få danskerne mere ud at spise og samtidig hjælpe restauratørerne til flere gæster i vinterferien – det var nemlig den uge på hele året, som var den absolut mest stille i restaurationsbranchen.\n“Jeg ved ikke helt, om jeg havde regnet med, at Dining Week ville blive så stor en succes. Det var ikke det, der drev mig i første omgang. Vi var lige på den anden side af finanskrisen dengang, så det var sparetider, og det kunne restauratørerne mærke,” fortæller Bjørn Beyer, som er stifter af Dining Week.\nDerfor fandt Bjørn på idéen om at samle københavnske restauratører i en fælles indsats om at få flere gæster ud at spise. Konceptet er, at alle restauranter serverer en treretters menu til samme pris, uanset restaurant og tidspunkt. Han undersøgte restauranter i Københavnsområdet og fandt ud af, at vinterferien omkring uge 7 var den notorisk dårligste uge for restauranter omsætningsmæssigt.\n“Og så gik jeg ellers i gang med at kontakte restauranter i København og få sat et system op,” fortæller Bjørn Beyer. Responsen var enorm. “Vi havde regnet med at sælge 7.500 billetter, men endte med 56 deltagende restauranter og 27.000 solgte menuer.”\nDining Week har fået flere danskere ud at spise\nI dag har Dining Week spredt sig til hele Danmark med 110.000 solgte billetter og over 200 deltagende restauranter, lige fra Michelin- og Bib Gourmand-restauranter til mindre kendte lokale restauranter, der har noget rigtig godt at byde på.\n“Dining Week minder i virkeligheden meget om en musikfestival. Det er musikformidling med et stort udbud af musikoplevelser, som man kan prøve af. Man er mere nysgerrig og ikke så bange for at prøve bands af, man ikke har hørt før. På samme måde er Dining Week restaurantformidling. Vi favner hele verden i madkulturen,“ forklarer han.\nDining Weeks store popularitet har gavnet restaurationsbranchen ifølge Bjørn Beyer. Han udtaler:\n“Det får nye gæster ud at spise, som måske skal have et puf. Vi har en tendens til at vælge det sikre. Men Dining Week gør det lettere at turde prøve noget andet, og det giver en kæmpe eksponering for restauranterne.”\nEksklusiv 10-års jubilæumsfestival\nI år kan Dining Week fejre 10-års jubilæum, og derfor er årets festival en ekstraordinær én af slagsen. For eksempel byder det rekordstore program på mere end 240 udsøgte restauranter. Størstedelen af dem tilbyder en treretters menu til 215 kr. (+ gebyr) ud fra det velkendte koncept, mens 10 af dem er udvalgte Michelin- og Bib Gourmand-restauranter eller restauranter, som på anden måde er blevet hædret, der serverer en eksklusiv menu med 10 serveringer for 500 kr. (+ gebyr). Her kan du blandt andet vælge mellem Roxie, Kokkeriet, Brace, Restaurant Moment og Almanak.\nLæs mere, se alle restauranterne og køb billetter fra den 13. januar på diningweek.dk. Der er begrænsede antal billetter.\nLÆS OGSÅ: København får sin egen øl-festival


Danmark Startside > Database > Refusionspolitik\nVeriSign følger og bakker op om strenge praksisser og politikker i forbindelse med udførelse af certificeringsfunktioner og udstedelse af certifikater. Hvis en abonnent imidlertid ikke er fuldt tilfreds med det certifikat, der er udsted til ham, hende eller virksomheden, kan abonnenten anmode om, at VeriSign tilbagekalder certifikatet inden for tredive (30) dage efter udstedelsen og foretager refusion til abonnenten. Efter disse første tredive (30) dage kan en abonnent anmode om, at VeriSign tilbagekalder certifikatet og foretager refusion, hvis VeriSign har brudt en garanti eller anden væsentlig forpligtelse i henhold til denne CPS eller NetSure®-beskyttelsesplanen i forhold til abonnenten eller abonnentens certifikat. Efter at VeriSign har tilbagekaldt abonnentens certifikat, vil VeriSign straks kreditere abonnentens kreditkortkonto (hvis certifikatet er betalt med kreditkort) eller på anden vis godtgøre abonnenten pr. check for det fulde beløb af de relevante gebyrer, der er betalt for certifikatet. Ring til kundeservice på 80 88 29 78 eller +45 70 30 03 60, hvis du ønsker at anmode om refusion. Denne refusionspolitik er ikke den eneste beføjelse og begrænser ikke andre beføjelser, der måtte være tilgængelige for abonnenter.


Bedste Arla Mælk Uden Mælk online\nHjemArla Mælk Uden Mælk\nArla Mælk Uden Mælk\nStørstedelen af internet selskaber frembyder efterhånden mange forskellige fragtmuligheder. En yndling er for nærværende at få bragt ordren til en pakkeshop, hvor det nemlig er ret fleksibelt for dig at kunne hente ordren når det passer ind i din hverdag. Den er jo ret så bekvem, og oftest ligeledes den prisbilligste leveringsmanér ved køb af Arla Mælk Uden Mælk.\nDu kan også overveje at få produkterne bragt hjem til din privatadresse eller ud på din arbejdsplads. Den er af og til en smule mere pebret, men til gengæld ekstremt overkommelig. Den mest betalelige type af levering vil dog altid vise sig at være selv at hente produkterne, men dette betinges af at du har bopæl lige ved netshoppens adresse.\nFragttiden på er naturligvis ualmindeligt vigtig når du skal bruge produkterne omgående, så i det øjemed er det aldeles passende at man finder den forventede leveringstid for den vedkommende vare.\nTemmelig mange e-forhandlere tilsiger levering på blot en enkelt hverdag på deres primære varenumre, eksempelvis Arla Mælk Uden Mælk, som imidlertid betinges af at du bestiller inden et fastslået klokkeslæt, så de højst sandsynligt kan nå at få pakken på posthuset før de pakkeansatte har fyraften.\nVisse online forretninger byder på fri fragt, men undertiden stiller det krav om at du aftager for en konkret sum. Ellers skal man udvælge den mest betalelige fragtform, som i de fleste tilfælde – ligegyldigt om man er nær Odense, Vordingborg eller Bjerringbro – vil blive at få dem til at levere din bestilling til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden ret så overkommeligt for almindelige mennesker at søge information om priser hos forskellige e-handler, og til gengæld har mange shops på nettet set sig tvunget til at presse priserne på en række af deres varer – til børn, og desuden også til kvinder og mænd – eftertrykkeligt, og endda nogle gange garantere fragt uden omkostninger.\nDog kan det stadigvæk være indbringende at sammenholde et par forskellige internet outlets efter udsalg på Arla Mælk Uden Mælk inden du bestiller, således at man er usvigeligt sikker på at opnå den billigste pris.\nMan skal ikke desto mindre være opmærksom på, at i tilfælde af at en webbutik udbyder bedst i test varer til en salgspris der er uhørt letkøbt, så kan det ofte være et kendetegn på en svindel internet butik. Kortkøb er ikke desto mindre omfavnet af en lovbestemmelse, der garanterer dig imod snydagtige internet foretagender.\nGenerelt går vi ind for kortbetalinger eller MobilePay. Som en alternativ mulighed kunne du drage fordel af et afbetalingstilbud fra for eksempel ViaBill, når du gerne vil godtgøre prisen over tid.\nInden folk shopper i en internet shop kan de på en vis måde have øje for e-butikkens handelsbetingelser, dog er det gerne ikke særlig spændende.\nEt nemt alternativ kan derfor være at se nærmere på om netbutikken er e-mærke godkendt, hvilket kan være en indikation om at e-firmaet retter sig efter de danske love, samt at forretningen rutinemæssigt besøges af jurister der forstår reglerne. Dette er desuden en god anledning til bistand, ifald du møder problemstillinger i processen med din bestilling.\nDertil går vi ind for at man er på vagt for de mest vitale retningslinjer der har indflydelse på ordren, som fx hvilken byttepolitik e-forhandleren tilbyder. I relation til det er det i øvrigt afgørende, at man stadig bevarer ens e-mail kvittering, så man i fremtiden kan bekræfte sin shopping af Arla Mælk Uden Mælk, om man er på udkig efter produkter til en dreng eller pige.\nTrustpilot frembringer stort set gode løsninger til at evaluere en lang række aktuelle forbrugeres ratings og herved slår vi et slag for, at du gransker online forretningens bedømmelser af Arla Mælk Uden Mælk før du handler.\nFacebook fører til derudover fuldstændig solide løsninger til at få indtryk af online webshoppens kundetilfredshed. Derudover ses faktisk internet shops som tilbyder folk at give en bedømmelse af virksomhedens service, som ligeledes kan tages i brug til at fornemme hvor glade kunderne er.\nHjemmesiden er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi samarbejder med en masse netbutikker og publicerer firmaernes produkter, og indhenter honorar såfremt en bruger fra vores hjemmeside realiserer en ordre.\nInformationer angående produkter og internet firmaer opretholdes jævnligt, men vi ønsker ikke at blive stillet ansvarlig for justeringer der kan være udarbejdet efter at vi sidste gang opdaterede websitets informationer.


Magnum Force (George Jackson, 5. del) | Reaktionære Refleksioner\nNej til muslimsk svigersøn →\nMagnum Force (George Jackson, 5. del)\nUdgivet den 25. december 2014 by Martin Kasler\nDen unge neger med automatpistolen var George Jacksons knap 18-årige lillebror, Jonathan Peter Jackson. Han overgav sin pistol til James McClain og trak en semiautomatisk karabin frem, som han havde haft gemt under sin grønne regnfrakke.\nMcClain overtog føringen. Ruchell Magee, der havde en intelligenskvotient på 75, blev sendt ud på gangen for at hente Willie Christmas:\nImens tvang McClain den 65-årige dommer Harold J. Haley til at ringe til Marin Countys sheriffkontor. “Get Sheriff Mountanos on the phone right now. We have a very grave situation here. I don’t want to talk to anyone else. Lives are at stake“, lød det roligt fra den 65-årige dommer. Knap var Mountanos i røret, før McClain skreg “Call off your pigs or we’ll kill everyone in the room” og knaldede røret på.\nSheriff Louis Mountanos beordrede over radioen alle sine sheriffmedhjælpere til at forholde sig i ro, så ingen kom til skade. Beskeden blev givet videre til lokalpolitiet i San Rafael, til Californiens statspoliti og til fængselsbetjentene i San Quentin, der alle rykkede ud mod Marin County Civic Center.\nIndenfor i retslokalet trak Jonathan Jackson et bundt dynamitstænger, et oversavet jagtgevær, en rulle kraftig tape og et bundt klaverstrenge op af sin rummelige taske. Haglgeværets løb blev tapet fast til dommer Haleys hals og hans hænder bundet med klavertråd. McClain havde svært ved at holde styr på Jackson og Magee, der hele tiden ville skyde nogen.\nDe sorte kidnappere udvalgt sig nu yderligere fire gidsler. Tre hvide kvinder – Joyce Rodoni , Dorit Wittmer og Maria Elena Graham – fra rækken af nævninge, samt den 33-årige politifuldmægtig Gary Thomas, der repræsenterede anklagemyndigheden i voldssagen mod James McClain.\nGary Thomas var oprindeligt fra staten Montana, men havde i mange år boet i San Rafael. Han var gift med dommer Haleys niece og var far til to børn.\nMens James McClain tvang dommer Haley hen til arrestlokalet for befri to andre indsatte fra San Quentin, klamrede Willie Christmas sig til gidslet Joyce Rodoni med dynamitladningen i hånden. Han var ydermere bevæbnet med en Colt Trooper Mark III .357 Magnum som han havde havde stjålet fra sheriffmedhjælper David Mori:\nUndervejs tog Jonathan Jackson en beslutning, der senere skulle vise sig at blive skæbnesvanger, da han stjal en lignende revolver fra sheriffmedhjælper Theodore Hughes:\nDe utrolige billeder fra Marin County Civic Center blev taget af fotografen Jim Kean fra lokalavisen San Rafael Independent, deer var hastet afsted til dramaet. “Take lots of pictures, we are the revolutionaries“, råbte Willie Christmas til fotografen:\nEfter forgæves at have forsøgt at overtale sine to fængselskammerater i arresten til at slutte sig til flugtforsøget, vendte James McClain tilbage til gruppen med dommer Haley i makaber snor. “Be sure and take a good picture of the judge“, sagde han til Kean og stillede sig an i barbarisk positur:\nDen svagtbegavede Ruchelle Magee ville tage Jim Kean som gidsel, men blev sat på plads af McClain, der begyndte at lede gruppen mod udgangen. “Tell them we want the Soledad Brothers released by 12 o’clock“, råbte han til fotografen.\nMed dommer Haley på grusomt slæb førte James McClain sine kumpaner og deres gidsler ud i det fri. På sin højre side opdagede McClain sheriffmedhjælper Arthur Wiggins og tog ham straks på kornet af sin stjålne revolver:\nJonathan Jackson stormerede frem med sin automatriffel rettet mod Wiggins og beordrede ham til at lægge sit gevær. “I’m gonna kill you, I’m gonna kill you“, skreg han til Wiggins, der hastigt bakkede væk fra den mordlystne unge neger:\nDen dramatiske situation blev fanget af fotografen Roger Bockrath, der ligesom Jim Kean arbejdede for San Rafael Independent. Da Jackson vendte tilbage med Wiggins’ haglgevær i hånden, opdagede han Bockrath:\n“Stand up motherf—-r or I’ll blow your brains out“, skreg Jackson og affyrede 2-3 skud mod fotografen, der hastigt tog benene på nakken.\nMed sheriffmedhjælper Arthur Wiggins’ haglgevær havde de fire negere nu erobret ikke mindre end seks revolvere og to haglgeværer fra en blandet skare af rådvilde ordenshåndhævere. Med Jacksons arsenal var de bevæbnet med 11 skydevåben samt en kraftig dynamitladning.\nMens Jonathan Jackson dækkede bagtroppen, førte James McClain gidseltagerne og deres ofre over til en gul kassevogn fra udlejningsfirmaet Hertz. Gidslerne blev stuvet ind bagi sammen med Willie Christmas og Ruchell Magee. Før James McClain satte sig ind på passagersædet, overgav han den grusomme bevogtning af dommer Harold Haley til Magee.\nJonathan Jackson startede den gule kassevogn og begyndte langsomt at køre mod indkørslen til Marin County Civic Center. Her blev de mødt af en mand med en riffel.\nJohn Matthews var en erfaren fængselsbetjent fra San Quentin, der samme dag havde været på en nærliggende skydebane med fire nye betjente. Da han over radionen hørte om flugtforsøget i Marin County Civic Center, samlede Matthews hastigt sine betjente og kørte afsted. Ved indkørslen, som de svært bevæbnede kidnappere nu nærmere sig, opsatte han ved hjælp af to biler en improviseret vejspærring og fordelte sine folk.\nSkarpskytten John Matthews greb sin Winchester M94 og gik frem for at møde desperadoerne i den gule flugtbil. Både Jonathan Jackson og James McClain rettede deres revolvere mod ham og et eller to skud blev løsnet mod vagten fra San Quentin.\nMatthews kastede sig ned, men “came up firing” og skød i hurtig rækkefølge mod Jonathan Jackson og James McClain, hvorefter hans fire nyslåede betjente også åbnede ild mod den gule kassevogn.\nInde i bilen trykkede Ruchell Magee øjeblikkeligt på det oversavede jagtgeværs aftrækker og dræbte dommer Harold Haley. Sekunder før sin død havde den gamle dommer undskyldt til de tre kvinder for at være blevet bragt i den uhyggelige situation.\nWillie Christmas skød den døde Haley i brystet og kastede sig derefter ud af bilens bagdør. John Matthews rettede omgående sin ild mod Christmas, der sprang tilbage ind i bilen, hvor han blev dræbt af Gary Thomas.\nDa John Matthews åbnede ild, havde den unge politifuldmægtig set Jonathan Jackson kaste sig tilbage i førersædet, mens han forskrækket så ned ad sin blodige arm. Hastigt vristede Thomas sheriffmedhjælper Theodore Hughes’ svære .357 Magnum ud af hånden på Jackson og skød i lynhurtig rækkefølge mod Jonathan Jackson, James McClain, Willie Christmas og Ruchell Magee. Da Thomas så Magee endnu levede, trykkede han igen på aftrækkeren, men revolveren klikkede.\nGary Thomas rejste dernæst sin kæmpeskikkelse op og råbte “‘Stop firing! Please,\nplease stop firing“, men blev fældet af et skud, der klippede en tomme af hans rygsøjle og lammede ham for livet.\nDet blev aldrig opklaret, hvem der på så tragisk vis ramte helten fra duellen ved Marin County Civic Center. Men det blev senere fastslået, at Thomas var blev truffet af en kaliber .30 riffelkugle. Nyslået fængselsbetjent John A. Hicks’ havde skudt fire-fem gange med sin M1 kaliber .30 karabin mod den gule kassevogn, men var ikke sikker på om han havde ramt noget:.\nDen eneste anden kaliber .30 riffel, der havde skudt mod flugtbilen, var John Matthews’ Winchester. “Matthews, proud of his markmanship, particulary with a carbine, was reluctant to concede any of his shot missed their target“, skrev pressen senere om John Matthews’ optræden i retten. Han hævdede også at have set Gary Thomas rejse sig op og råbe “Stop firing, I’m hit“.\nIfølge Thomas blev han først ramt efter han havde bedt ilden stoppe og det ville i hvert fald have været umuligt for ham at rejse sig op, efter han blev ramt.\nJohn Matthews insisteren i retten på, at han havde truffet alle sine mål er i den kulturmarxistiske propaganda blevet brugt til at nedtone – eller helt bortretouchere – Gary Thomas’ heltmodige indsats. I stedet fremstilles det blodige drama som om en overmægtig styrke af skydegale politimænd hensynsløst mejede alt og alle i den gule kassevogn ned.\nI visse fremstillinger erkender de røde, at Gary Thomas faktisk tog del i ildkampen. Men perfidt påstår de så, at det var en panikslagen Thomas, der skød Harold Haley i brystet.\nMen ballistiske undersøgelser fastslog entydigt, at James McClain, Willie Christmas og Ruchell Magee alle var blevet behørigt skudt af Gary Thomas med Theodore Hughes’ .357 Magnum. De fastslog også, at Willie Christmas havde skudt dommer Haley i brystet med sheriffmedhjælper David Moris .357 Magnum.\nDerimod kunne den ballistiske ekspert ikke fastslå, hvem der havde skudt Jonathan Jackson. Men det var enten Gary Thomas eller John Matthews.\nSelve skudduellen tog kun 19 sekunder. Femten skud blev affyret. Til Gary Thomas’ store ærgelse, så overlevede Ruchell Magee. Udover Thomas og Magee blev også jurymedlem Maria Elena Graham hårdt såret. Joyce Rodoni (t.v.) og Dorit Wittmer slap med skrammer:\nNedenfor ses en ung betjent give førstehjælp til Maria Elena Graham:\nGary Thomas hastes på skadestuen:\nDa politiet entrede den gule kassevogn opdagede man, at Jonathan Jackson stadig var i live. Han udådnede dog snart og sparede dermed skatteyderne i Marin County udgifterne til en retssag. Den hårdt sårede Magee forsøgte at gribe ud efter sit oversavede jagtgevær, men blev hurtigt afvæbnet.\nDynamitladningen, som Willie Christmas og James McClain skiftevis havde truet med, blev opdaget under liget af McClain. Man tog ingen chancer og bandt er langt reb omkring fødderne på liget, så man i sikker afstand kunne få den afdøde neger slæbt ud af bilen:\nEksplosionen udeblev. Det viste sig nemlig, at “dynamitstængerne” i virkeligheden var signalblus af den type, de amerikanske jernbaner bruger. Det blev aldrig opklaret, om nogen af de fire sorte forbrydere havde været bekendt med dette forhold. Men det skulle ikke blive sidste gang, at falske sprængstoffer dukker op i sagaen om George Jackson.\nSheriffmedhjælper Arthur Wiggins var gjort af hårdere stof end de fleste. Kort efter han havde set døden i øjnene gav han rolig og fattet interview til en lokal TV-station om sin oplevelse. Han blev sidst set tage sig en smøg sammen med kolleger:\nMen måske var Wiggins ikke gjort af andet stof end mange andre af datidens hvide mænd. Fem uger efter at være blevet skudt ned og gjort lam for livet, var Gary Thomas tilbage i jobbet som politifuldmægtig. Året efter blev han af daværende guvernør Ronald Reagen udpeget til dommer i underretten. Han endte sin karriere i Harold Haleys gamle sæde som overdommer i Marin County. Gary Thomas trak sig tilbage i 1998.\nDette indlæg blev udgivet i Black Power. Bogmærk permalinket.


Nikolines brevkasse: De vil have det hele | SØNDAG\nNikolines brevkasse: De vil have det hele\nI denne uge svarer Nikoline på spørgsmål fra en bekymret læser, der mener at hendes datter og svigersøn bør skure ned for tempoet.\nMandag, 8. maj 2017 - 11:31 - Tekst og illustration af Nikoline Werdelin.\nJeg er bekymret for min datter og svigersøn. På overfladen er de begge succesrige og har det hele: To dejlige børn, gang i karrieren, et stort hus, dyre biler og eksotiske udlandsrejser, og sådan har det været i flere år. Men nu har min datter fået stress. Hun vil ikke rigtig tale om det, men har sagt, at det handler om nogle ændringer på hendes arbejdsplads, hvor hun har fået en ny chef. Hun har en mellemlederstilling. Jeg må dog indrømme, at jeg tænker, det måske også skyldes hendes store krav til tilværelsen. Børnene går til utallige fritidsinteresser, hjemmet skal ligne noget fra et ugeblad, og hun træner til et maratonløb.\nJeg har længe ikke forstået, at hun magtede det – og det gjorde hun jo så heller ikke. Nu, hvor hun er sygemeldt, er det hendes mand, der står for alt derhjemme, og jeg kan fornemme, at det er hårdt. Jeg hjælper, hvor jeg kan, men det holder ikke i længden. Efter min mening burde de sætte både tempo og levestandard ned, men ikke mindst min datter er desværre meget materialistisk. Jeg frygter, at det kan gå helt galt, for stress kan være farligt, hvis man ikke tager det alvorligt. Hvordan hjælper jeg dem bedst?\nVenlige hilsener, UT\nLæs også: Misundelig på veninderne\nJa, den livsstil, du beskriver, kender jeg godt. Det allermest triste er, at det er et uendeligt løb mod … ikke noget. Lige så dejligt det er at bo smukt og hyggeligt – lige så meningsløst er det at sidde blandt håndsyede velourpuder i en italiensk designersofa med angst og migræne. Eksotiske udenlandsrejser er efter min mening ligegyldige – alt det flyveri belaster det stakkels klima, og igen: Hvad er det værd, hvis man sidder på en hvid sandstrand med hjertekvabbelse?\nMen arbejdet er nok den store synder, og det kan kun din datter og eventuelt hendes coach eller stress-terapeut hjælpe hende med. De fleste, der skal op på hesten igen efter stress, falder af, fordi de ikke ved, hvor dybt stress sender sine fangarme ned i vores system – og hvor overbelastede vi er, når vi først bliver syge. Det er nødvendigt med radikale ændringer for at magte sit liv på ny. Alvorlig stress giver en øget sensitivitet over for pres, som efter min erfaring bliver en del af den stressramte resten af livet. Kroppen husker – og det gør sjælen såmænd også.\nDet er svært, men jeg tror ikke, du kan gøre andet end at læse om stress og være parat med viden og gode indspil, når din datter vil tale om det. Lige nu er det bare at se på. Din datter skal måske kastes af hesten et par gange, før hun er parat til at ændre radikalt på sine værdier og sit arbejdsliv. Husk: I første omgang er der ingen af os, der har lyst til at lytte, når vi opdager, at det, vi har bygget op, er ved at vælte.\nMange hilsener, Nikoline\nLæs også: Utaknemligheden er sårende\nNikolines brevkasse: Skilsmisse\nI denne uges Nikolines brevkasse handler det om skilsmisse: Hvad gør man, når ens bror ulykkeligvis skal skilles, og man samtidig har et godt og kærligt forhold til hans ekskone, som han ikke kan acceptere? Læs Nikolines svar her!