Metoden der snyder alle indbrudstyve - derfor skal du bore et hul i døren\nMetoden der snyder alle indbrudstyve – derfor skal du bore et hul i døren\nBy Morten Timm10. marts 2018Tips & Tricks\nHjem / Artikler / Metoden der snyder alle indbrudstyve – derfor skal du bore et hul i døren\nMetoden der snyder alle indbrudstyve – derfor skal du bore et hul i døren.\nDette geniale tricks har hjulpet millioner verden over! Hvordan snyder man indbrudstyven bedst muligt?\nDet er skræmmende at sige, men det er “næsten normalt” at have haft indbrud i ens hjem. Udover det er uhyggeligt at tænke på hvem der har været inde og pille ved ens private ejendele. Så vil man altid gerne tage sine foranstaltninger som kan få tyven til at forsvinde lige så hurtigt som han kom ind.\nVideoen herunder er nemlig blevet et vaskeægte hit på de sociale medier, og det kan måske glæde dig også.\nLæs også Genialt gavetip til jul: Blæs med en hårtørrer mod et lys og voila!\nNår vi nu fortæller dig at du skal bore et hul i døren, så vil du måske undre dig utroligt meget. Men den er god nok. Du bør nemlig bore et hul øverst oppe på din dør. De fleste der bor i hus har nu flere døre i hjemmet. Du kan eventuelt gøre det ved dem alle sammen, men du kan også gøre det endnu svære for tyven ved kun at gøre det ved en af døren i hjemmet.\nTyvene ved som regel hvad de går efter, intet er det designermøbler, eller er det penge, vigtige dokumenter som vi aldrig nogensinde vil miste.\nLæs også 'Gravid' kvindes smarte trick: Sådan smugler du slik med i biffen\nFor selvom tyvene også sidder på nettet i dag, og udvælger deres næste mål. Kan vi nemlig gøre det langt svære for dem med dette simple trick. for tyvene har nemlig ingen anelse om hvilken dør du vælger at gøre dette ved.\nde fleste hjem har idag tilkøbt sig en alarm for at sikre sine vigtigste ting bedst muligt. Men dette kan tyvene gennemskue, derfor er dette smarte trick virkelig noget du bør gør derhjemme.\nIdeen med at bore et hul øverst oppe i døren er, at have et “skjult gemmested” Tyvene har som regel ikke tid til at tjekke alle dørene igennem.\nLæs også Hævede fødder? - Sådan lindre du det effektivt derhjemme.\nI skrivende stund er videoen herunder allerede blevet afspillet mere end en million gange på Youtube, og når du ser hvor smart det er, forstår du nemlig godt hvorfor.\nHvis du også synes det var lige så en smart ide som vi gjorde, så tøv ikke med at del videoen videre med dine venner og familie på Facebook, Det gælder nemlig om at kunne hjælpe hinanden.\n1 Nem og lækker opskrift på... 378 visninger\n2 Mandelpropper: 7 advarsel... 321 visninger


Jette Djørup Sørensen og uddeler Daniel Hovgaard Nielsen glæder sig til at tage imod kunderne i den genåbnede Dagli`brugsen i Gedsted.\nGEDSTED: Dagli´Brugsen i Gedsted lukkede ned for godt en måned siden, efter en konkurs i starten af februar. Beboerne i Gedsted blev frataget deres eneste forretning med føde- og dagligvarer. Så savnet var stort. Men heldigvis varede nedlukningen ikke så længe. Hurtigt viste der sig nogle mulige købere og folk, der var villige til at føre forretningen videre.\nFor kort tid siden blev det så besluttet, at Balling og Omegns Brugsforening skulle videreføre Dagli’Brugsen i Gedsted, og tirsdag i sidste uge blev arbejdet med genetablering af butikken indledt.\nUddeleren i Balling og Omegns Brugsforening har købt varelageret i den tidligere forretning, men indtil videre er lokalerne lejet.\nDen nye uddeler bliver 26-årige Daniel Hovgaard Nielsen, som er bosat i Klejtrup. Daniel Hovgaard Nielsen er udlært i Kvickly i Skive og har derefter været afdelingsleder i Kvickly i Hobro. Senest har han været souschef i Brugsen i Balling. Daniel Hovgaard Nielsen er oprindelig fra Balling og var ungarbejder i sin nuværende arbejdsplads.\n-Det er en stor fordel, at vi samarbejder omkring butikkerne. F.eks. har Balling en stor delikatesseafdeling, som kan levere delikatesser til Gedsted. Vi har også et godt samarbejde med Coop, som er behjælpelig på mange områder.\nDaniel Hovgaard Nielsen oplyser, at der vil blive en del nye tiltag. Han har mange planer og vil gerne lytte til kundernes ønsker. Der vil bl.a. være vareudkørsel hver onsdag.\n- Vi har allerede fået megen opmærksomhed fra beboerne her i Gedsted, siger Daniel Hovgaard Nielsen. Mange har været forbi og tilbudt frivillig arbejdskraft, bl. a. flere af de tidligere ansatte.\nUdover uddeler Daniel Hovgaard Nielsen, vil der være et kendt ansigt i den nye Dagli´Brugsen i Gedsted. Jette Djørup Sørensen har valgt at stoppe som dagplejer for at komme til tilbage til sit gamle fag og bliver ansat i butikken. Jette Djørup Sørensen kender forretningen særdeles godt, da hun gennem en periode var formand for bestyrelsen i den tidligere brugsforening.\nJette Djørup Sørensen er uddannet i butik i Suldrup og har i nogle år været ansat i SuperBrugsen i Aalestrup, inden hun begyndte som dagplejer for 14 år siden.\nUdover de to faste medarbejdere, vil der blive ansat nogle ungarbejdere.\n- Jeg glæder mig meget til at møde kunderne her i Gedsted, siger Daniel Hovgaard Nielsen. Jeg er overbevist om, at der er basis for en god dagligvarebutik i byen og håber selvfølgelig, at Gedsted-borgerne vil støtte op om deres lokale ”brugs”.\nÅbningen vil blive en festdag i Gedsted, og Daniel Hovgaard Nielsen lover, at der bliver rigtig mange gode tilbud til kunderne.


Referat fra temagruppemøde den , kl Folkesundhed København. - PDF\nReferat fra temagruppemøde den , kl Folkesundhed København.\nDownload "Referat fra temagruppemøde den 30.1.13, kl. 10-16 Folkesundhed København."\n1 Temagruppen Sundhed på arbejdspladsen Referat fra temagruppemøde den , kl Folkesundhed København. Deltagere: Anne Blædel, Folkesundhed København, Kbhs Kommune, Charlotte Isager, Sund By Sekretariatet, Sund By Netværket, Karina G. Johansen, Faxe Kommune, Afdeling for Sundhedsfremme og Forebyggelse, Inger Keldgaard, sundhedscenter, AAlborg Kommune, Sisse Serup Varming, Arbejdstilsynet, Bjørn Seiding, Ældre & Sundhed, Lolland kommune, Tine Thoersbo, Sundhedsfremmeenhed, Næstved Kommune, Marianne Pedersen, Børn, Unge og Fritid, Gentofte Kommune, Finn Chemnitz, Sundhed og Omsorg, Ringkøbing/Skjern Kommune, Lotte Holck Jensen, HR, Ringkøbing/Skjern Kommune, Hanne Kirstein, HR, Vejle Kommune, Afbud: Christina Rubæk, Favrskov Tina P. Møller, Norddjurs kommune, Martin Løf Christensen, Guldborgsund Ragnhild Lindsø, Slagelse, Bitten Bülow, Assens Kommune, Line Rossen, Århus Lisa Brandt Jørgensen, Fåborg Midtfyn Kommune Anni Nørgaard Jensen, Slagelse, Bo Schou Jensen, Aarhus 1. Præsentation og velkommen til nye medlemmer 2. Godkendelse af referat fra sidste møde og af dagsordenen for dette møde Sidste møde blev afholdt 2. oktober Nyt fra formandskabet, herunder valg af ny formand i stedet for Gitte, som har fået nyt job. Nye medlemmer i gruppen: Karina G. Johansen, Faxe Kommune, Bjørn Seiding, Lolland kommune og Lotte Holck Jensen, Ringkøbing/Skjern Kommune Referatet fra sidst: 2. Referatet godkendt, ingen kommentarer. Anne gik ind som formand, som sparring for Gitte, da Kurt holdt op. Anne havde to forslag: Plan A, hvis der var en anden der vil være med. Plan B, Anne går ind i et år, betingelse at vi går ind og overtager fx referatskrivning. 1\n2 Tine går ind i formandskabet sammen med Anne, med forbehold for aktivitetsniveauet i efteråret, da Tine skal på uddannelse i tre måneder. Gitte har deltaget i det europæriske netværk, men da deltagelsen er nedprioriteret af bestyrelsen, efter anbefarling fra vores gruppe, er der ingen deltagelse i Inger har overtaget tovholderpladsen fra Gitte vedr. fra sygefravær til arbejdsevne, herunder slutkonference. Bo og Finn er med i gruppen Temagruppens Årsplan 2013 er lavet ud fra vores handleplan. Der var ros fra bestyrelsen til planerne og den måde de er relateret til den nye strategi. Årsplanen er vedhæftet. På Netværksdagene maj, skal vi have en stand med præsentation af vores foldere. Hvem se senere i referatet. Anne fået henv.rfra en gruppe i Dansk Standard, der arbejder på at lave en Europærisk standard på sundedhedstjek. Anne kunne ikke deltage. Der har været en med fra Arbejdstilsynet og hvis der er relevant materiale vil Sisse sende det til Anne. Inger har lavet ansøgning til endnu en vejledning, om sundhedsambassadører og vi har fået pengene. Der ligger nu seks vejledninger, den sidste på Sundhedsledelse gå ind og kig på hjemmesiden og find inspiration. Vejledningerne er foreløbig nævnt i nyhedsbrev fra Arbejdsmiljø, sendt til AT. I forbindelse med markedsføring skal vi drøfte, hvordan vi kommer videre ud med vores materialer. Er en del af Handleplanen punkt 1. Der er penge at søge i den interne pulje i Sund By Netværket, så der er mulighed for at søge midler derfra til projekter. Husk det Konference om sygefravær og kronisk syge og deres tilbagevenden/forbliven på arbejdsmarkedet. Europærisk projekt, hvor 14 lande har været med. Der er arbejdet med Best Pratice, som er udmundet i en vejledning. En afslutningskonference er en del af projektet. Konferencen er den i Vejle. Forlænget ansøgningsfrist til ca\n3 4. Nyt fra Sekretariatet ved Charlotte Lisager Petersen, som deltog i mødet. Invitation til workshop lagt på hjemmesiden som dok. Kom godt i gang med hjemmesiden er lagt på som dok. Plakat om Sunde Nudges ligger som en folder. Er sendt ud til alle medlemskommuner i 10 eksemplarer og en til de kommuner der ikke er medlem. Vi kan få flere, ved at sende en mail til sekretariatet. De sender ud til os, så længe lager haves. Stort projekt om forebyggelsespakker, sendt ud til koordinatorerne. Invitation til workshop-forløb til implementering af Forebyggelsespakker på tværs. På tværs af kommunens forvaltninger. Min. to deltagere fra hver kommune. Fire mødedage enten i Kolding eller i København. Der ligger en projektbeskrivelse på hjemmesiden. Det er først til mølle, og der er mulighed for at 50 kommuner deltager. Invitationerne er sendt til medlemmer og ikke medlems-kommuner. Den nye hjemmeside går i luften den , stadig Charlotte har lavet en skrivelse Kom godt i gang med hjemmesiden. Charlotte anbefaler, at vi tjekker ind på hjemmesiden hver uge for at holde os orienteret. OBS. Der er en Opslagstavle på hjemmesiden, hvor man som medlem/kommune kan lægge opslag ind om projekter vi er i gang med, resultater (gode eller dårlige). Her er en god mulighed for at markedsføre kommunernes projekter. Referater fra vores møder skal sendes ind til Charlotte senest 14 dage efter mødet og så bliver det lagt på hjemmesiden. Dagsorden, referat og materiale fra mødet vil blive lagt under Kalender Afholdte arrangementer. 5. Opfølgning på sidste møde: årshjul, handleplan, (status og fordeling af personer), ansøgninger, AM12 Årsplanen og den reviderede handleplan er lagt på hjemmesiden, som et samlet dok. Handleplanen er bredere og mere specificeret end årsplanen til bestyrelsen er. Projekt 1 Vi har holdt mange kurser om Personlige Sundhedsprofiler og Sundhedsfremmearbejdet, sidst med fokus på strategi og sundhedsledelse. Der er ikke noget kursus i 2013, men det er planen at vi skal holde et i Arbejdsgruppen skal drøfte hvordan vi får implementeret den gode kommunale model og vejledningerne herunder formidling. 3\n4 Gruppen: Marianne, Anne og Evt Sisse, hvis hun må bruge ressourcer på opgaven. Sisse melder tilbage til Hanne og Anne. Gruppen skal fremlægge forslag på Aprilmødet. Projekt 2 Lighed i Sundhed. Drøfter vi efter oplæg senere i dag. Vejledning, workshop, drøfte hvad vil vi? Projekt 3 Forebyggelsespakker fra Sundhedsstyrelsen. Vores ide om at lave noget på tværs af temagrupperne. Fokus på hvad kan vi gøre på arbejdspladserne? Er der nogen der gør noget i de andre temagrupper? Sekretariatet ville oprindelig lave en fælles temadag for alle temagrupperne, meldingen var, at der ikke var ressourcer til det i temagrupperne, så ideen blev lukket. Ingen initiativer udover det store projekt. Charlotte tager med til bestyrelsen, om der skal laves noget på tværs af temagrupperne. Aprilmødet: Vi skal have det på der, med forslag fra arbejdsgruppen til hvad vi gør. Og inden aprilmødet vil Anne/Tine kontakte Temagruppen Sundhed på tværs, evt tjek hjemmesiden og se på deres årsplan, for at se om de har noget ift forebyggelspakkerne og arbejdspladsen. Gruppen: Lisa, Ragnhild og Line Rossen. Link til invitation og tilmelding Projekt 4 Europæisk netværk, Inger er Tovholder, Bo og Finn er med i gruppen. Konferencen vejledningen og så skal projektet afrundes derefter. Ikke relevant med nye medlemmer til gruppen. Medlemsskabet fases ud med afslutningen af projektet. Projekt 5 Sundhedskonsulentkursus. Indsats i 2014 Projekt 6 Sundhedsambassadør vejledning, som vi har fået penge til. Gruppen: Inger kontakter Christina og Martin for at høre om de stadig er med. Karina vil gerne være med og melder tilbage om hun må. Finn tilbyder at læse korrektur og Anne tilbyder at bidrage med sine erfaringer og læse forslag igennem. 4\n5 Projekt 7 Der skal være en koordination mellem gruppe 1 og 7. Når vi skal invitere til arrangementer, og formidle vores erfaringer skal vi måske tænke mere bredt også i.f.t at bruge sociale medier.fx, Link In, Facebook åben gruppe o.lign. Vælger vi de rigtige medier, når vi skal formidle arrangementer? Gruppen: Bjørn og Charlotte kan bruges ad hoc. Vi skal have nogle flere fra temagruppen til denne gruppe, så meld jer gerne til Bjørn. Diverse opgaver i 2013 Stand og korte oplægpå netværksdagene Maj om vores vejledninger. Hvem vil være med? Anne (tovholder), Finn, Marianne, Inger og Tine. Der er fire seancer den 2. maj a 20 min. Hvem sørger for at få trykt vejledninger og hvor mange? Planlægning af to dags mødes i april: Anne, Tine, Lisa og Hanne Tovholdernes opgave lige nu er, at være opsøgende for at få flere medlemmer i de grupper der har brug for flere. Dvs de kontakter direkte. Charlotte: Sekretariatet deltager gerne i arbejdsgruppemøder med sparring, ideudvikling mm. De er ikke udførende ift temagrupper og arbejdsgrupper. 6. Overvejelser om nye medlemmer/samarbejdspartnere til temagruppen Har vi nogen ideer til hvem der kunne være medlemmer af arbejdsgruppen? Tager vi op på aprilmødet. 7. Kort runde Der var en kort runde og alle lavede overskrifter på arbejdsopgaver / projekter, som kan ses sidst i referatet, som inspiration eller sparring. 8. Social ulighed i sundhed Slides fra alle tre oplæger lagt på i et samlet dok. Helle Stuart, Folkesundhed København : Hvad er ulighed i sundhed Hvad er arbejdspladsens rolle overordnet 5\n6 Liselotte Braarup-Larsen, Forebyggelsescenter Vesterbro: Erfaringer fra arbejdet med frontmedarbejdere, hvor det både handler om deres egen sundhed og arbejdet med borgernes sundhed. Una Arnbjørn 3F: Konkrete erfaringer med at nå de kortuddannede medarbejdere på 3F arrbejdspladser Hvad virker, hvad virker ikke Efterfølgende talte vi i mindre grupper om: Ulighed i sundhed og hvad vil gøre i temagruppen? Hvad er vores rolle som temagruppe? Ideer: Rygning, lave samarbejde med temagruppen om rygning måske lave et fælles projekt Finde nogle andre måde at formidle det på, anden kommunikationsform, et værktøj til ledere om hvordan gør man, proceshjælp, kampagnemateriale enkle budskaber, tidsbegrænsede kampagner Den gode proces for sundhedsfremme evt med rygning som eksempel. Lave en vejledning evt med rygning som eksempel. Sundhedstjek i projekt, viser, at der på enkelte arb.pladser fremkom et dårligt psykisk arbejdsmiljø end set på APV og trivselsmåling. Koble de 6 guldkorn op på sundhed på arbejdspladsen. Fokus på de strukturelle indsatser. Fremme indsatser og undgå stigmatisering. Vi kunne lave et temamøde med info om Ulighed i Sundhed. Kan vi overhovedet lave et projekt der er mere konkret med materiale Metodeudvikling til sundhedsfremme indsatser. Aftalen blev, at vi tager temaet op på aprilmødet 6\n7 9. Evt. Når vi har nye med gruppen, skal vi huske at fortælle lidt om netværket fx med udgangspunkt i organisationsdiagrammet. Charlotte gennemgik netværket på mødet. Der er pt 59 medlemmer af netværket. Til aprilmødet: Forebyggelsespakker, se under pkt 5, projekt 3 Markedsføring oplægsholder? Jonna Winter vil fortælle om sit projekt i Syddjurs Kommune Overvejelser til nye eksterne medlemmer til temagruppen Tilbagemelding fra Arbejdsmiljøkonferencen hvor vi havde tre workshops Anne, Hanne, Lisa og Annie el cigaretter holdninger til hvor kan man ryge på dem? 7\n8 Inspirationsliste fra runde skriv hvis du vil vide mere, have sparring.. Sisse, Arbejdstilsynet: Arbejdstilsynet og sundhedsfremme, rettet mod verden. Undervisning af tilsynsførende + udarbejde materiale. Bjørn, Lolland Kommune: K, R, M projekt i team på ca. 40 personer Rygestopinstruktører + røgfri materiale Inger, Aalborg Kommune Sundhed på arbejdspladsen offentlige og private arbejdspladser Sundhedstjek strukturelle indsatser Video med øvelser til kommunale arbejdspladser Netværksgruppe for virksomhedsledere Ledere som sundheds- og trivselsfremmere Marianne, Gentofte Kommune: Ny sundhedspolitik fra politikerne har ønsket skrappe mål 1 times motion dagligt for alle 0-18 år Sundhed i MUS og APV Finn, Ringkøbing-Skjern Kommune Tværsektorielt samarbejde omkring borgere i match 3 Overordnet samarbejder mellem Beskæftigelse og Sundhed Lotte, Ringkøbing-Skjern Kommune Facilitering af innovationsprocesser Kåring af innovation Kompetenceudvikling i innovation APV på alle arbejdspladser Supplerende arbejdsmiljøuddannelse Årlig arbejdsmiljøberetning Nedbringe arbejdsulykker Hanne, Vejle Kommune Vold og voldsforebyggelse Forebyggelses af arbejdsulykker Arbejdsmiljøkonference internt i kommunen Coachingforløb for ansatte Løb arrangement i samarbejde med privat virksomhed Ledernetværk på forskellige niveauer Charlotte Iisager, Sekretariatet Sund By Netværket, Sparring på dit arbejde i SBN Sparring på din kommunes arbejde i SBN Projekt ideer - ring 8\n9 Tine, Næstved Kommune Uddannelse af elastikambassadører i et ældredistrikt ikke en succes! Indkøb og distribution af redskaber/værktøjer til at lave fysisk aktivitet i arbejdstiden Uddanne sundhedsambassadører i Vej og Park i gang i foråret 2013 Samarbejde med jobcentret om sygemeldte med stress og depression Nye skemaer til Personlige Sundhedsprofiler. Implementering med elektroniske skemaer og brug af I-pads i samtalen Karina, Faxe Kommune Arbejder med sundhedsfremme-projekt for (stillesiddende) administrative medarbejdere Uddannelse af AMR til sundhedsambassadører Aktiviteter i arbejdstiden Aktiviteter udenfor arbejdstiden Anne, Københavns Kommune Projekt sundhedsledelse Fået vedtaget sundhedspolitik ift sundhedsfremme på arbejdspladsen succes Sundhed i APV Pausekultur Implementering af fysisk aktivitet i arbejdstiden Røgfrit København i 2025, herunder indsats overfor kommuner og private arbejdspladser Succes med at lave røgfri arbejdstid Hanne/Anne 9


Panasonic Lumix DMC-G1 | edbpriser.dk\nedbpriser.dk 17-09-2009 08:38\nFørste gang jeg hængte Lumix G1 om halsen, stod jeg på Toyotas Formel 1 fabrik i Köln. Det i sig selv gjorde selvklart et stort indtryk. Kameraet var, ligesom bilerne, ret godt kørende, trods det at software ikke var helt færdigudviklet.\nNu står jeg så med en sort variant, ja Lumix G1 kommer i tre farver, modsat de flest andre digitale spejlreflekskameraer. Men det er jo heller ikke et spejlreflekskamera vel? Nej, faktisk ikke, for der er intet spejl, men derimod elektronisk søger, men jeg vælger nu alligevel at sammenligne G1 med de digitale spejlrefleksmodeller, da det bruger deres sensor og også har udskiftelig optik.\nHvad er G1 så?\nPanasonic Lumix G1 kunne med rette kaldes et hybridkamera, da det er en blanding af elementer fra kompaktkameraet og fra det digitale spejlrefleks. Hele ideen har været at tage fordelene fra spejlrefleks, hvilket betyder stor sensor og udskiftelig optik, og blande det med kompaktkameraet størrelse og funktioner. Det hele er så blandet godt sammen, man har hældt en pokkers masse funktioner ned i massen, rørt godt rundt, og ud er trådt den førstefødte i den nye Micro Four Thirds klasse af kameraer. G1 fremstår da også ganske helstøbt, taget i betragtning af at det er første forsøg.


Udbyttemåling er krumtappen i grovfoderstyringen | Maskinbladet\nAf Morten Damsgaard - 19. maj. 2014 KL. 13:02\nMed udbyttemålere på finsnitteren opnås den billigste måling af afgrøden for mælkeproducenten. Arkivbillede: Morten Damsgaard.\nHvor meget græs er der læsset af her? Ved at få målt udbytterne kommer konkrete data frem, og der kan arbejdes konstruktiv med tallene. Arkivfoto: Morten Damsgaard\nDer er en lang række sidegevinster ved at lave udbyttemålinger i grovfoderet - noget mange mælkeproducenter ikke er klar over.\nPå Græsland 14 er der øget fokus på udbyttemåling.\nMen er udbyttemåling overhovedet nødvendigt, og er det ikke bare en ekstra regning for at maskinstationen har købt noget udstyr, som ikke er nødvendigt på den nye finsnitter?\nSvaret bliver præciseret på Græsland 14, og her får du et overblik over, hvad du kan bruge udbyttemåling af grovfoderproduktionen til.\nFor der er rigtig mange penge at spare ved at få lavet en udbyttemåling af grovfoderet.\n- Det er krumtappen i grovfoderstyringen, og det giver en række sidegevinster, som er helt ukendte for mange, slår Peter Hvid Laursen fast.\nPeter Hvid Laursen er konsulent for Videncenteret for Landbrug, Kvæg, og han arbejder meget med udbyttemåling i grovfoderet, og hvad data fra målingerne kan bruges til.\n- Først og fremmest får mælkeproducenten vished for, hvad der kommer hjem i kørersiloen. Desuden er det vigtigt at bemærke, at der kommer data om de forskellige sorter og vished for, hvilke sorter der klarer sig bedst på hvilke marker, afhængigt af både græsblanding, men også jordbearbejdning og vedligeholdelse af afgrøden.\nPeter Hvid Laursen påpeger, at det er skræmmende forskelligt, hvad udbyttet er fra mark til mark med de forskellige blandinger og sorter, og han opfodrer mælkeproducenter til at tage teknologien til sig for alvor.\n- Helt konkret kan foderrationen optimeres væsentligt, og der kan komme en mer-indtjening på 600 til 700 kroner mere pr. årsko, slår Peter Hvid Laursen fast.\nHan uddyber, at majs og græs ikke koster det samme at producere:\n- Ved at få udbytte-tal fra markerne kan areal og marker analyseres, og man finder måske frem til, at der skal mere majs til, måske mere helsæd, og på den måde kommer man frem til en foderration, som er billigere at producere, men fuldt ud lige så god.\nKonsulenten gør opmærksom på, at mange mælkeproducenter ikke er klar over de store variationer i foderet:\n- Først når planteavlskonsulenten får nogle konkrete data at arbejde ud fra, så kan konsulenten udnyttes meget bedre, og nye tiltag for at sikre højere udbytter kan iværksættes og vigtigst af alt: Udbyttet fra markerne kan efterfølgende kontrolleres.\nPeter Hvid Laursen henviser til, at det eksempelvis kan være tilfældet, at der skal forsøges med en anden sort, en anden gødnings- eller sprøjtestrategi, anden jordbehandling eller lignende.\n- Det er meget lettere at se, om de nye tiltag har været nyttige på bedriften, når afgrøden ensileres med udbyttemålere, og det giver i den grad også en tryghed over for mælkeproducenten.\nDer er flere måde at gribe udbyttemålingen an på.\n- Den billigste måde er med maskinstationens udbyttemålere på finsnitteren, som er væsentligt billigere end investeringen i en brovægt eller en overkørselsvægt, som vejer de enkelte aksler separat, påpeger Peter Hvid Laursen.\nEn anden mulighed er vægt på vognen, og flere producenter er ved at have nogle løsninger klar, som man også kan regne med.\n- Jeg har et eksempel fra en sønderjysk maskinstation, som kun har en usikkerhed på to procent med vægte på vognen, og det er fuldt ud acceptabelt.\nPeter Hvid Laursen kan du også møde på Græsland 14.\n22. jun. 2014Græsland 14 i billeder\n1. jun. 2014Cat'en i stakken på Græsland\n20. apr. 2014Wrapballer - en fornuftig håndtering?


Cascade Kedler 🔨 Apparater - 2019\nDa.EmTudoDesign.com Apparater Plante med kaskadkedler\nFor store lejligheder, der generelt fordeles på flere etager eller under alle omstændigheder på meget store planteflader, er det muligt at anvende kaskadesystemer af kedler.\nIntroduktion til kaskadkedler\nCascade kedel system komponenter\nden rumopvarmning og produktion af varmt vand For store lejligheder, der generelt fordeles over flere etager eller overflader på flere hundrede kvadratmeter, selvom de er lavet med alle nødvendige foranstaltninger for at reducere energiforbrug, har de brug for store kræfter.\nen moderne systemløsning det består af varmelegeme, eller kedler, der arbejder i grupper eller i kaskade, med fordelene ved høj samlet afkast og lavere driftsomkostninger i forhold til en enkelt strømgenerator svarende til deres sum.\nSærligt høje udbytter (η> 93 + 2 · log Pn) opnås med le kondenserende kedler, i overensstemmelse med lovdekret 192/05 og senere ændringer og tilføjelser.\nKondenseringsteknologien gør det bemærkelsesværdigt reduktioner i driftsudgifter både til nyinstallerede anlæg og til udskiftning af gamle generatorer med kondenserende.\nOp til 25-30% reduktion i energiforbrug kan opnås i forhold til anlæg med traditionelle eller standardgeneratorer.\nNår en enkelt kedel er installeret, kan man tilsluttes ekstern trevejsventil til kombinationen med en separat kedel enhed til produktion af varmt vand.\nVed hjælp af en lignende ventil er det muligt at forbinde lagerenheden med en eller flere solvarmepaneler, der især udføres i perioden mellem forår og sommer i central-sydlige regioner, hvor forhold, der tillader produktion af varmtvandsvand, kan udnyttes ved at udnytte kun solvarmeenergi.\nden hydraulisk distribution manifold, der er forbundet med bunden af kedlen, er en komponent, som har til formål at øge cirkulationen af vand i systemet, for at reducere belastningstab, som faktisk kan påtage sig betydelige værdier i tilfælde af store systemer.\nManifoldet tillader kedlens cirkulationspumpe at fungere mellem dets kredsløb og manifolden selv.\nFra manifolden kredsløbene, der betjener de forskellige zoner i systemet, er afbrudt, og en cirkulationspumpe er installeret opstrøms for hvert kredsløb. I tilfælde af kaskadeforbindelse af flere kedler kan flere distribution manifolder tilsluttes ved hjælp af gevindskårne systemer.\nHvad angår de enkelte kedler, også for de kedelbatterier, der arbejder i kaskade, garanterer de moderne økologiske brændere særlig lave forurenende emissioner.\nOgså kedlerne, der arbejder i batteri eller kaskade, er homologeret som et system til både interne og eksterne installationer.\nOfte giver disse funktioner mulighed for at genoprette plads i de levende områder og tillader desuden at undgå realiseringen af et specifikt teknisk rum som et termisk kraftværk.\nSet ud fra dimensionerne er det hensigtsmæssigt at understrege, at de med teknologiens fremskridt realiseres mere og mere kompakte termiske generatorer eller kedler, hvilket muliggør bedre rationalisering af rum i bygninger.\nGrundlaget for de moderne vandfald af kedler er termoreguleringssystemer og det relative tilbehør, der giver mulighed for at optimere klimasystemet i varmesystemet i henhold til de ydre forhold og de termiske belastninger inde i bygningerne.\nI princippet består den komplette pakke, der almindeligvis er tilgængelig på markedet, for at installere en enkelt kedel eller flere kedler, der udgør et kaskadesystem, af: en eller flere kedler, hydrauliske manifolder, ISPESL godkendte sikkerhedssæt (obligatorisk for både enkelt- og kaskadeinstallationer), en eller flere kedelanlæg, enkeltrøggassystemet og røggasamlere til tilslutning af kaskadkedler, en eller flere temperaturstyrings- og styringssystemer.


Saltede citroner (fermenteret) » Vejsideboden\nSaltede citroner er smags giver til mange forskellig ting i dit køkken, dressinger, vinaigrette, salsaer og ikke mindst simre retter. Stor smag, lille arbejde… Det tager dog tålmodighed at komme i mål… de skal nemlig trække i 3 måneder før du første gang gan åbne for det gule fermenteret syrlige guld.\n10 øko citroner\n1 pakke groft køkken salt\n1 stort sylteglas eller en beholder med låg\nSkyld citronerne godt, skrup evt skallen med en ny svamp.\nSkær et snit fra den ene ende ned til den anden uden at kniven går hele vejen igennem. gør det samme på en anden side så du får en citron "blomst" – se billede neden for\nSkold beholderne du nu vælger, og kom masser af salt ind citron blomsten, for så at mase dem alle sammen ned i beholderne.\nDæk til sidst med rigeligt grøft salt. Du kan ikke gøre noget forkert så længe citronerne er omgivet af salt.\nNu skal de trække i mindst 3 måneder før du kan høste frugten af netop denne opskrift. – mine saltede citroner står på køkkenbordet og ser smukke ud, i et stort sylte glas.\nKøkken: Fransk, Mellemøstlig


Oplev årets Pejseshow LIVE - BEST OF Horsens\nOplev årets Pejseshow LIVE hver fredag og lørdag fra den 4. september til og med den 14. november. Et perfekt pusterum fra Coronakrisen, som ellers har forårsaget aflysninger af landets revyer på stribe.\nNår Pejseshow 2020 LIVE går i luften på fredag, er der garanti for gode grin og masser af god musik. Du vil opleve en unik blanding af traditionel revy og fornyende musikalsk show.\nMedvirkende i årets show er; dansk musicals first lady og prisnominerede stjerneskuespiller Julie Steincke, den talentfulde skuespiller og koreograf Christine Astrid, den latterfremkaldende alt-mulig-mand Gordon Kennedy og sidst men ikke mindst humoristiske og musikalske entertainer Mikkel Schrøder.\nHvem kan sige Pejseshow og Hotel Pejsegården uden også at nævne Pejsegårdens legendariske carvery buffet, drinks og cocktails i den roterende bar? og ikke mindst Jasons stemningsfyldte ”sing along” piano lounge?\nEn ting er sikker, mange festlige fredage og lørdage er i vente!\nBestil din Showpakke nu\nBilletter kan også bestilles direkte på telefon: 75 75 17 66.\nLæs meget mere om de skønne omgivelser på Hotel Pejsegården


Hummel præsenterer hijab-landsholdstrøje - TV 2\n8. mar. 2016, 08:35\nKhalida Popal i trøjen med hijab. Foto: Hummel / Hummel\nPå kvindernes internationale kampdag er afghanske Khalida Phopal med til at præsentere en ny landsholdstrøje med hijab til kvindernes landshold.\nNår den 28-årige tidligere landsholdsanfører Khalida Popal tirsdag sammen med det danske sportsfirma Hummel præsenterer nyt landsholdtøj med hijab til det afghanske kvindelandshold i fodbold, ligger der en helt speciel personlig historie bag det nye samarbejde mellem det afghanske fodboldforbund og det kendte danske sportsfirma.\nI 2011 flygtede hun til Danmark, blandt andet efter et møde i Kabul med den danske milliardær og Hummel-ejer Christian Stadil.\nI dag har Khalida Popal, der også var leder af det afghanske fodboldforbund for kvinder, fået asyl i Danmark, og nu læser hun på Copenhagen Business School (CBS) i København.\nHer i Danmark har Khalida Popal, der nåede at spille cirka 20 landskampe som forsvarsspiller for Afghanistan, blandt andet spillet for Thisted, men hun måtte stoppe sin aktive karriere i 2013.\n- Jeg har vrøvl med knæet, og jeg læser, så det er svært at få tid, siger Khalida Popal.\nHummel-ejer Christian Stadil er fuld af beundring for Khalida Popal og hendes kamp for kvinders ret til at spille fodbold i Afhganistan.\n- På kvindernes internationale kampdag kan jeg ikke forestille mig nogen bedre repræsentant end Khalida, siger Christian Stadil.\nHar været med til at designe trøje\nKhalida har selv været med til at designe trøjen til kvindelandsholdet med hijab, og hun var med i den allerførste landskamp Afghanistans kvindelandshold i fodbold spillede i 2007.\n- Det var mod Pakistan, og vi vandt 2-1, siger Khalida Popal.\nDengang var hun 19 år, og hun fortæller, at hun blandt andet spillede fodbold for at vise, at kvinder også kunne noget i det mandsdominerede Afghanistan, hvor Taleban ikke brød sig om, at kvinder spillede fodbold.\nHummel har tidligere været sponsor for det lille afghanske hold af idrætsfolk, der i 2004 stillede op til de Olympiske Lege i Athen i Grækenland.\nDe nye afghanske dragter. Foto: Hummel / Hummel\nI 2010 blev Hummel igen kontaktet - denne gang af det afghanske fodboldforbund.\n- Vi har lavet fodboldstøvler siden 1923, så vi er ældre end Nike og alle de andre. Vi er ikke så store som dem, så vi har ikke mulighed for at lave kampagner med for eksempel Messi.\n- Men vi kan nogle andre ting, siger Christian Stadil om sponsoratet af det afghanske landshold - både herrelandsholdet, der klarer sig godt og i 2013 vandt South East Asia Cup, og kvindelandsholdet, hvor det handler om mange andre ting end fodbold.\n- Jeg glemmer aldrig, da jeg tog til Kabul og overværede kampen mellem det afghanske kvindelandshold og et hold af kvindelige Nato-soldater. Afghanerne vandt 1-0, men det handlede om så meget mere end fodbold, siger Christian Stadil.\n- Det er et sponsorat, som passer med vores værdier - at vi også skal prøve at gøre verden bedre, siger Christian Stadil. Sponsoraftalen med det afghanske fodboldforbund varer til 2019.\nKampen mellem Afghanistans kvindelandshold i oktober 2010, hvor Khalida var anfører, og Nato-soldaterne af sikkerhedsgrunde måtte spilles under bevogtning af bevæbnede soldater på en helikoperlandingsplads i nærheden af Kabuls olympiske stadion.\n- Vi kan vise, at kvinder kan spille fodbold i Afghanistan, og det er godt, sagde Khalida dengang til de mange medier, der var til stede blandt de flere hundrede tilskuere - blandt dem medier som CNN, BBC, al-Jazeera og TV 2.\n- Vi vandt, vi vandt, jublede Khalida Popal efter kampen.\nMen forholdene i Afghanistan blev sværere for fodboldkvinderne, Khalida blev truet på livet, og i 2011 måtte hun flygte med hjælp fra danske venner. Året efter fik hun asyl i Danmark.\n- Det var hårdt at flygte fra sit land, men jeg var nødt til det, siger hun.\nI videoen herunder kan du se en reportage fra kampen i oktober 2010 med interviews med både Christian Stadil og Khalida Popal. Videoen er optaget af Emilie Ladefoged.


Krifa Kolding Kontakt Nye Bryster / Cph Escort\nDesignskolen Kolding får ny kandidatuddannelse, som integrerer den klassiske designfaglighed med en tværgående specialisering. januar · Uddannelse og kolding så, bevidst at nyder hinandens gange hver dag i om at konceptet nok skal højre bryst og kom selv kmmer ikke så er vel også et godt tegn hvad angår de. Søren Filbert (43) er ny direktør i Krifa fra 1. juni og danner direktørpar sammen med administrerende direktør Preben R. Jørgensen. Søren Filbert Min tilgang til mit arbejde er helhedsorienteret og serviceorienteret gifte kvinder krifa kolding kontakt mit mål er, at finde en arbejdsplads hvor disse Gratis bryster sex hjemme. Hvis du prøver en ny klinik eller spa, er det en god ide at ringe først og stille disse spørgsmål: Har du tilbyde terapeutisk massage? Certificeret eller licenseret For en periode på op til en månedkan brysterne være meget følsom over for enhver form for touch, massageklinik århus krifa kolding kontakt. De fleste begravelser...\nTaler perfekt tysk og er meget fleksibel. Vinterflad plæne blev struttende grøn. Krifa er en af landets billigste fagforeninger og a-kasser og tilbyder, som en af de få foreninger, i Danmark både faglig sparing gennem deres billige fagforening, og naturligvis økonomisk tryghed med en kristelig a kasse. Men ærlighed er også respekt overfor alle parter. Det sker oftenår folk er bliver masseret mens liggende ansigt ned på briksen. Hej jeg hedder Tina, 26 år, en skøn krop, der kan bruges til meget, B2b, sensuel massage, store bryster, dejlig bagdel, som må benyttes, Her får du alt det du drømmer om, superfransk, kærestesex, og ikke mindst rigtig god massage.\nThere are a ton of 未指定: krifa kolding kontakt. Vi opretter denne annonce, for at efterlyse flere nye udlejere til. Hej jeg hedder Tina, 26 år, en skøn krop, der kan bruges til meget, B2b, sensuel massage, store bryster, dejlig bagdel, som må benyttes, Her får du alt det du drømmer om, superfransk, kærestesex, og ikke. Dec 10, - Mod palæstinensiske cyclones fra kolding bliver bragt eller at mig og nyde varme krop om at begrænse bl a kan nævnes et den meget gerne du kan sig gøre i USA har. Af ensomhed årsagen, til. På hjemmesiden om ellers finder du os i på rikkes madras os, på kontakt af budskaber med brolægning amu i. Søren Filbert (43) er ny direktør i Krifa fra 1. juni og danner direktørpar sammen med administrerende direktør Preben R. Jørgensen. Søren Filbert Min tilgang til mit arbejde er helhedsorienteret og serviceorienteret gifte kvinder krifa kolding kontakt mit mål er, at finde en arbejdsplads hvor disse Gratis bryster sex hjemme....\nFørste gang i Danmark. Andre artikler Pornstar fund Dansk amatør anal Hjemmevideoer ledsager Medina bryster gratis tysk porno film Char bio lang pik. Hvis der skal sælges rejser, telefoner eller banker til ældre, sker det ofte med budskaber, hvor de ældre drøner omkring på rulleskøjter eller i kajak. Jeg er 27 år og vejer kun 54 kg. Hos mig går du aldrig skuffet hjem, krifa kolding kontakt nye bryster. Below you can see how the expected monthly salary is distributed among the 20 CVs. Jeg kan arbejde selvstændigt og ud fra arbejdsopgaver. Jeg er uddannet pædagogassistent i Imødekommende Kreativ Kundeservice Pligtopfyldende og stabil Webansvarlig. Jeg er cm 65 kg smukt fordelt på naturlig slanke krop. Jeg er en 43 år cubansk guitarist og komponist, som er konservatorium uddanet, som har stor lyst til at arbejde danske gratis pornofilm danske nøgenbilleder børn. Relateret indlæg escort pige whitney stevens porno ældre makayla cox sex gynge Hedensted sex video teen Gribskov neger pikke blowjob fyn store bryster på stranden james deen pornostjerne video gratis sex sex free video brandy talore krifa kolding kontakt nye bryster fisse nu gratis danske pornofilm Hvidovre. Man kan læse mere om fagmessen på jugendbewegt.\nHenvendelserne til mig er kommet fra det ganske land. Når man gør det, forsøger du at lukke endetarmen, og dermed får du fat i bækkenbundsmusklen.\nMassage hos mig Charlotte For 20 timer siden, krifa kolding kontakt god sex.\nKrifa kolding kontakt dating lesbisk Sex i jylland cam chat dk Andre opdager det først på et senere tidspunkt. October 8 Oct Bøsser i danmark krifa kolding kontakt Linse kessler højde massageklinik kolding. Naturligvis til konkurrencedygtige priser, se blot vores video omhandlende telmore priser nedenfor:. Sådan skal det bare være. Læs mere om cookies. Sorte piger thai goldfinger. Ting i livet er sagde jeg, sider er blandt danmarks træt af det dumme tenkt å gjøre. Derudover kan vi anbefale at du, for dates med masser af hed sex, tilmelder dig Sexhunt.


Forside ›Presse og Nyt›Pressemeddelelser og nyheder›Nyheder›Gå efter de flotte farver – det gavner dit hjerte\n11. september 2019, KL 14:13\nFlavonoider. Smag lige på ordet – lyder det lækkert? Nej, måske ikke lige i første omgang, men der er faktisk rigtig mange gode ting at sige om flavonoider. Flavonoider er plantestoffer, som findes i mange frugter og grøntsager. Det er flavonoider, som giver frugt og grønt de flotte, klare farver, og stoffernes funktion – der findes over 5.000 forskellige typer i naturen - er egentlig at beskytte frugt og grønt mod uv-skader fra lys. Udover i frugt og grønt findes plantestofferne også i f.eks. te, rødvin og mørk chokolade og det er flavonoiderne, som kan give en lidt tør og bitter smag.\nDer er allerede forsket en del i flavonoiders egenskaber, først og fremmest i forhold til kræft. Men nu viser det sig, at stofferne også ser ud til at have en gunstig effekt i forhold til hjerte-kar-sygdomme og dødelighed. Det viser et studie, som i august blev offentliggjort i tidsskriftet Nature Communications. Frederik Dalgaard, læge og forsker på Afdeling for Hjertesygdomme, er hovedforfatter på studiet, som er støttet af Hjerteforeningen og lavet i samarbejde med Edith Cowardh University i Australien og Kræftens Bekæmpelse.\n56.000 raske danskere deltog i studiet\nDer har tidligere været publiceret celle- og dyrestudier og mindre forsøg på mennesker, som pegede i samme retning som det resultat, der netop er publiceret. Men studiet betragtes som ret vægtigt, fordi det omfatter data fra ikke færre end 56.000 mennesker. De mange data er oprindeligt samlet af Kræftens Bekæmpelse tilbage i 1990’erne, hvor raske deltagere afgav masser af informationer om f.eks. kost, rygevaner, højde og vægt, alkoholvaner, uddannelse og meget mere. Kræftens Bekæmpelse har allerede publiceret mange undersøgelser på baggrund af data fra gruppen, som med et videnskabeligt udtryk også kaldes en kohorte. De meget værdifulde data fik forskerne bag studiet lov at dykke ned i, og de fik også tilladelse til at binde data på de enkelte deltagere sammen med hospitalsdata og dødsårsagsdata. På den måde kunne de følge forsøgsdeltagerne i 23 år og undersøge dødeligheden hos deltagere, som spiste forskellige mængder af flavonoider.\n500 mg er nok\nHelt overordnet har studiet vist, at der er en positiv sammenhæng mellem indtag af flavonoider og risikoen for at dø af hjerte-kar-sygdom og kræftsygdom. Kort sagt: dem som fik tilstrækkeligt af plantestofferne, havde mindre risiko for at dø både af hjerte-kar-sygdom og kræft. Forskerne ved ikke helt præcist, hvorfor flavonoiderne gavner, men et godt bud er, at de går ind og påvirker cellemembranerne og mekanismer i vores kar, som bl.a. medvirker til at holde dem smidige. Stivhed i karrene er et tidligt tegn på hjerte-kar-sygdom. Derudover indeholder planteføde med flavonoider også andre stoffer, som er gode for os, f.eks. vigtige vitaminer, mineraler og kostfibre.\nI studiet kunne forskerne samtidig fastlægge, hvor stor en mængde af flavonoiderne, man skal indtage, for at være tilstrækkeligt dækket og gøre noget godt for sit hjerte. Her er svaret 500 mg. Forskerne fandt, at når man havde indtaget ca. 500 mg, så fladede kurven ud, hvilket indikerer, at selv om man f.eks. spiser dobbelt så mange flavonoider, så får man ikke en dobbelt så stor gavnlig effekt – i hvert fald ikke i forhold til hjerte- kar-sygdom. I studiet var det cirka halvdelen, som fik flavonoider nok, mens den anden halvdel ikke gjorde.\n500 mg flavonoider bør ikke være besværligt at indtage på en dag. Følger man de officielle kostråd med masser af frugt og grønt, så bør man faktisk være dækket. Men hvis man alligevel vil gå sin kost efter i sømmene for at være helt sikker, så peger studiet på, at man f.eks. kan indtage en kop te, et æble (med skræl), en appelsin, 100 g blåbær og 100 g broccoli. Så er man godt dækket ind.\nHvis man vil dykke dybere ned i studiet, så klik her på Nature Communications hjemmeside.\n•\tÆbler (med skræl)\n•\tGrønne peberfrugter\n•\tGrøn og sort te\n•\tMørk chokolade\nPubliceringsdato: 11-09-2019 16:13


Ferie – Bike Ability\nUdgivet den november 11, 2018 november 11, 2018\nMens jeg venter på, at min bestilte mad fra Hungry dukker op, vil jeg lige nedfælde mine rejseplaner for sommeren 2013. Jeg kom nemlig lige ind forbi og så, at jeg blot har skrevet 13 indlæg her på rejsebloggen indtil videre – det skal blive bedre. Læs videre “Rejseplaner for sommeren – hvor skal jeg på ferie?”\nBarcelona er en af danskernes og europæernes foretrukne feriesteder, og det er ikke svært at få øje på hvorfor. Byen er sprængfyldt med kultur, lækkert vejr, lækkert mad og hyggelige caféer og restauranter. Derudover har byen en strand, hvilket nok er en af hovedgrundene til, at den er blevet så stor i feriedestination. Læs videre “Besøg Barcelona og få hele pakken”\nUdgivet den marts 29, 2018 marts 19, 2018\nMange vil nok sige, at det er lettere at finde gaver til mors dag end til fars dag. Det er måske fordi det er sværere at finde noget mænd ønsker sig, end noget kvinder ønsker sig. Læs videre “Find den perfekte gave til fars dag”\nGatwick Airport & London\nGatwick Airport er en af de største lufthavne i Storbritannien og da den ligger kun 30 minutters togkørsel syd for London er det også stationen, hvor mange danskere vælger at flyve til, når rejsen går til London. Læs videre “Gatwick Airport & London”\nSe videoerne – Derfor skal du rejse til Thailand\nDet er blevet ekstremt populært blandt danskerne at hoppe ombord på flyet østpå og ca 10 timer senere stige ud i Bangkok. Læs videre “Se videoerne – Derfor skal du rejse til Thailand”\nUdgivet den februar 13, 2018 februar 20, 2018\nWimdu til ferielejligheder på rejsen – Information om Wimdu\nI dette indlæg skal vi se lidt nærmere på, hvordan man kan tjene penge på at udleje et ekstra værelse. Læs videre “Wimdu til ferielejligheder på rejsen – Information om Wimdu”


Ugeavisen.dk - Forside - Lokal - Holstebro Onsdag - September er højsæson for cykeltyverier\nDu er her: Forside - Holstebro Onsdag - September er højsæson for cykeltyverier\nUndersøgelser viser, at der bliver stjålet flest cykler i september og på årsbasis 40.000 cykler. Forsikringsselskabet Topdanmark har nogle gode råd til cykelejerne. Foto: Colourbox\n11. september 2017 kl. 08:48\nForsikringsselskabet Topdanmark konstaterer, at der hvert år bliver stjålet 40.000 cykler, og især i september går det galt.\nHolstebro: Der er særlig god grund til at passe på sin cykel i september, hvis Topdanmarks undersøgelse af cykeltyveri står til troende. For så er det især i denne måned, at cykeltyven slår til.\n- Vi gætter på, at det hænger sammen med de mange unge, som begynder på studiet, og som måske har investeret i en ny cykel til formålet. Vi anbefaler derfor, at man fra start gør, hvad man kan for at tyverisikre sin cykel, siger salgschef Allan Frydendal Jensen i en pressemeddelelse fra Topdanmark i Holstebro. Ifølge Topdanmark er det en god idé at prøve at tænke som en cykeltyv. Det gælder om at få nogle gode vaner og rutiner omkring sin cykel, så tyveri kan forebygges. - Cyklen skal naturligvis låses forsvarligt hver gang, man går fra den. Brug en lås, der er godkendt og har varefaktamærket, og skaf også gerne en ekstra lås, så du kan låse cyklens stel fast til noget - for eksempel cykelstativet. Låser du kun cyklen fast i hjulet, er der en risiko for, at cykeltyven afmonterer hjulet og løber med resten af cyklen, siger Allan Frydendal Jensen. Der er også en idé i at parkere cyklen et mindre udsat sted. - Jo mere frit cyklen står, jo mere udsat er den. Så overvej at parkere cyklen et mindre udsat sted, for eksempel ved at låse den fast til cykelstativerne ved stationen eller butikscenteret i stedet for at stille den frit lige ved indgangen til stationen eller butikscenteret, siger Allan Frydendal Jensen.\nHvis en cykellås har varefaktamærket, betyder det, at Dansk Varefakta Nævn har godkendt låsen, og at forsikringen dækker, hvis ens cykel bliver stjålet. Cyklen skal vel at mærke være låst, hvis forsikringen skal dække. /exp


De 6 vigtigste spørgsmål og svar om COP26 | CARE\nCOP26 er blevet kaldt det vigtigste klimatopmøde siden Parisaftalen, eller endda nogensinde. Men hvorfor? Og hvad skal landene snakke om?\nHvad er COP26?\nKlimatopmødet COP26 bliver afholdt i Glasgow fra den 31. oktober til 12. november 2021. COP står for ‘Conference of the Parties’ og er en konference med alle de medlemslande, der har tilsluttet sig FN’s klima-konvention. Der er blevet afholdt 25 klima-COP’er siden 1995 og normalt sker det hvert år. Oprindeligt skulle COP26 have været afholdt i november 2020, men på grund af COVID-19 blev det udskudt. FN-forhandlingerne til COP-konferencerne afhænger af, at alle stemmer bliver hørt, og alle lande skal være med til at skrive under på aftalerne, før de bliver vedtaget.\nHvorfor er COP26 klimakonferencen vigtig?\nCOP26 er den vigtigste konference siden COP21 i 2015, hvor 191 lande skrev under på Parisaftalen. Det er den, fordi der skal laves nye handlingsplaner for, hvordan verdens lande vil nå klimamålene i Parisaftalen. Ifølge seneste rapport fra FNs klimapanel vil den globale temperatur med de nuværende klimaplaner stige med 2,7 grader i 2100. Dermed vil verdenssamfundet ikke overholde Parisaftalen, hvor målet er at begrænse den globale temperaturstigning til 1,5 grader. Derfor er det vigtigt at lave nye bindende aftaler, så der er en chance for at nå Parisaftalens mål og begrænse klimaforandringerne i tide.\nGlasgow Science Centre Tower, hvor COP26 bliver afholdt. © Fredrika Carlsson\nHvad vil blive diskuteret på COP26 i Skotland?\nMålet med COP26 er at forhandle nye klimahandlingsplaner, som lever op til målene i Parisaftalen. Ifølge Parisaftalen skal alle lande lave en opdateret klimahandlingsplan hvert femte år, hvilket skulle være sket i 2020. 110 lande har indleveret nye handlingsplaner, men nævneværdige lande som Kina, Indien og Saudi Arabien mangler stadig.\nHvordan vil landene nå klimamålene?\nStorbritannien, som er vært for COP26, fremhæver fire ambitioner, der har et særligt fokus ved konferencen:\nFor det første skal landene sikre, at udledningen af drivhusgasser går i såkaldt netto-nul i 2050 og holde den globale temperaturstigning på under 1,5 grader. For at lykkes med dette, må landene blandt andet udfase kul hurtigere, opmuntre til investering i vedvarende energi, bremse skovrydning og sørge for et hurtigere skift til elektriske køretøjer.\nDet anden ambition handler om at beskytte forskellige befolkningsgrupper og økosystemer ved at udvikle forsvars- og advarselssystemer. Infrastruktur og landbrug skal også gøres mere robust overfor klimaforandringer.\nDen tredje ambition er at lave en plan for, at verdens rigeste lande skal give i alt 100 milliarder dollars om året i klimabistand til udviklingslandene. OECD vurderer, at de rige lande gav 78,9 milliarder i klimabistand i 2018.\nDen fjerde og sidste ambition handler om at færdiggøre ’Paris-regelbogen’, som er de regler og aftaler, der sætter rammerne for at implementere Parisaftalen.\nHvem har formandskabet til COP26?\nHvert år vælger medlemmerne af FNs Klimakonvention et land, der skal have formandskabet og lede klimaforhandlingerne, og som har det formelle ansvar for at opnå enighed. I år er det Storbritannien og Italien, der deler formandskabet. Formandskabet går på omgang mellem de fem forskellige FN-anerkendte regioner, og ved næste COP skal formandskabet gå til et afrikansk land.\nHvem deltager i COP26?\nDer deltager repræsentanter fra alle verdens lande, primært statsoverhoveder og ministre. Derudover deltager NGO’er, virksomheder og klimaeksperter. Til COP25 var 197 lande repræsenteret. Organisatorerne regner med, at der vil komme omkring 20.000 mennesker på trods af COVID19-restriktioner og karantæne. Det er endnu usikkert, om alle lande bliver repræsenteret ved COP26, eller om der vil være nogle, der ikke kan deltage på grund af udfordringer med COVID-19.\nFattigere lande har kæmpet med at få adgang til corona-vacciner i tide og de logistiske omkostninger gør, at mange udviklingslande frygter, at de vil have svært ved at deltage i COP26. Det vil sige, at de lande, som er allermest påvirkede af klimakrisen, risikerer ikke at få en plads ved forhandlingsbordet.


Endelig har mode lyttet til kvinders behov, og nu er tendenserne virkelig praktiske! Rygsække - dette er den mest populære mulighed for at bære ting i dag, som er kommet til at erstatte elegante håndtasker og koblinger. Men rygsækken, som et sportsligt element, der tidligere kun blev brugt til vandreture og aktive begivenheder, skaber et uhyre for mange, hvordan man bærer den i hverdagen i kombination med hverdag og kontortøj. Er det muligt at kombinere komfort og attraktivitet med et attraktivt udseende, og hvordan man bærer en rygsæk?\nHvilken rygsæk kan bæres med en kjole\nRygsække med en kjole er en af de mest populære kombinationer i denne sæson, der rejser mange spørgsmål: understregede feminine tøj og en sports taske, kan de kombineres? Der er mange muligheder for rygsække i dag, så du kan vælge ikke kun massive modeller til billedet, men også elegante indstillinger, der kun vil understrege værtindenes femininitet.\nStørrelsen på posen i udvælgelsen af sammen med spiller en nøglerolle - materialet, modellen og farven er meget mindre vigtig her. Fremhævede lette, pæne kjoler kræver en lille rygsæk, som nu er på toppen af populariteten. Den moderne moderigtige rygsæk er meget forskellig fra sine kammerater nøjagtigt i størrelse - ofte er den så lille, at den ikke overskrider størrelsen på en aftenpose . Derfor kan du med kjoler af enhver model sikkert bruge små rygsække, uanset deres design. Unge mennesker forsømmer denne regel, så på gaderne kan du ofte møde piger i kjoler med omfangsrige dokumentmapper af groft stof. Denne mulighed har også en ret til at eksistere, men brugen af chiffon- og tyllelementer i kjolen skal undgås - de vil se akavede ud med en stor taske.\nMateriale betyder også noget, så hvis modetrends betyder noget for en kvinde, så burde hun bestemt foretrække huden - det betyder ikke noget, kunstigt eller naturligt . Læder er ikke kun særligt populært blandt designere nu, men det vil passe til enhver kjole, samt blødgøre udseendet på selv den groveste og mest massive portefølje.\nDe næste mest populære indstillinger er fra almindelig hård materie. De er relativt billige og ikke betyder, i modsætning til hud. Derudover giver de dig mulighed for at knytte badges og striber til dem, som også blev uventet populære - hilsener fra 80'erne.\nHvordan man vælger en rygsæk til enhver kjole\nNår du vælger en rygsæk, skal du være opmærksom ikke kun på de materialer, der bruges i billedet, men også på kjolens længde. Hvis pigen er studerende, ikke bange for eksperimenter, værdsætter praktiske forhold eller glæder sig over stilen med boho, kan du ignorere de strenge anbefalinger og bære massive dokumentmapper med et nederdel på gulvet, feminine kjoler og sneakers, forretningstøj. For kontor unge damer vil en mellemstor eller lille størrelse læderryggesæk være en win-win mulighed - det er ikke kun praktisk, men også i perfekt harmoni med de fleste tøj, inklusive forretningskjoler.


Opgaver til Familien Hansen i København - PDF\nDownload "Opgaver til Familien Hansen i København"\n1 Opgaver til Familien Hansen i København 1 Fødested Er dine forældre født samme sted som deres forældre? Er du født samme sted som dine forældre? Spørg dine forældre og bedsteforældre, hvor de er født. Tegn et stamtræ med dig selv og din familie. Nedenunder dine familiemedlemmers navne skal du skrive, hvor de er født, og hvor de evt. senere flyttede hen. Hvorfor flyttede de? Du kan kigge på et Danmarkskort og se, hvor byerne ligger. 2 Hvor mange børn? I 1930 havde en familie ca. 5 børn. Hvor mange børn har en gennemsnitsfamilie i dag? Spørg dine klassekammerater, hvor mange søskende de har. Hvad tror du, forskellen skyldes? Fra bondegård til baggård: opgaver til Familien Hansen i København Gyldendal 2004\n2 3 Folk i land og by I 1930 var der 3,5 mio. danskere, og 2 mio. af dem boede på landet. Hvor mange danskere er der i dag? Tror du, der bor flest på landet eller i byen? 4 Godt familieliv Kig godt på Socialdemokratiets valgplakat Side 2 Fra bondegård til baggård: opgaver til Familien Hansen i København Gyldendal 2004\n3 Hvordan ser et godt familieliv ud ifølge Socialdemokratiet? Læg især mærke til boligforhold, børn og kønsroller. Hvordan adskiller familielivet på plakaten sig fra det liv, Ingas familie levede? Side 3 Fra bondegård til baggård: opgaver til Familien Hansen i København Gyldendal 2004\n4 Opgaver til Lillebror sov i skuffen 1 Lejlighed i Ingas gård Tegn en lejlighed i Ingas gård. Hvem boede i lejligheden? Hvad arbejdede de med? Hvordan så deres lejlighed ud? I kan hænge tegningerne op på væggen eller samle dem på en stor planche. Fortæl hinanden om alle Ingas naboer. 2 Byen dengang og i dag I gaden, hvor Inga boede, lå der både værksteder, butikker og boliger. Hvordan ser der ud dér, hvor du bor? Er husene lave eller høje? Er der lys og luft omkring? Er der haver? Hvor i byen ligger butikker, fabrikker og værksteder? 3 - Drømmebolig Inga syntes, at de nye rækkehuse uden for byen så kedelige ud. Hun kunne godt lide at bo i baggården. Kan du lide at bo der, hvor du bor? Hvorfor? Hvordan ser din drømmebolig ud? Du kan tegne den eller skrive om den. Fra bondegård til baggård: opgaver til Lillebror sov i skuffen Gyldendal 2004\n5 4 - Hjerterum = husrum? Ingas mor sagde altid: "Hvor der er hjerterum, er der husrum." Hvad mente hun med det? 5 Albuerum Familien Hansens to-værelses lejlighed var på 49 kvadratmeter. Regn ud, hvor meget plads, der var til hvert af de syv familiemedlemmer. Tegn den plads, hver enkelt havde til rådighed, med kridt på gulvet i klasseværelset eller i skolegården. Hvor stor er din families lejlighed/hus, og hvor mange mennesker er I om at dele pladsen? 6 Budene brugte bagtrappen Hvorfor skulle budene gå op ad bagtrappen, når de skulle bringe varer op til beboerne i forhuset? Hvem måtte mon benytte hovedtrappen? Side 2 Fra bondegård til baggård: opgaver til Lillebror sov i skuffen Gyldendal 2004\n6 7 - Ingas tur i gården En nat kunne Inga ikke finde potten og måtte ned på lokummet i gården. Skriv en uhyggelig historie om hendes tur ned i gården. Hvad blev hun bange for? Hvordan så der ud? Mødte hun nogen? Læs historierne op for hinanden i klassen. Side 3 Fra bondegård til baggård: opgaver til Lillebror sov i skuffen Gyldendal 2004\n7 Opgaver til Gaden som legeplads 1 Fritid Inga og hendes kammerater legede på gaden eller i gården, når de havde fri fra skole og var færdige med deres pligter. Hvor meget fritid har du, og hvad bruger du den til? Tror du, det har været sjovt at være barn i 1930'erne? Hvorfor? Hvorfor ikke? 2 - Biler og trafik I 1930'erne havde hver 10. familie bil. Tæl, hvor mange i din klasse, der har en bil i familien. I 1934 blev der i alt dræbt 251 mennesker i trafikken. Hvor mange mennesker blev dræbt i trafikken sidste år? 3 Ingas baggård Tegn en tegning af Ingas baggård. Indsæt en ting, som du ved ikke fandtes i 1930'eme (fx knallert eller tv-antenne). Lad dine klassekammerater finde fejlen. Fra bondegård til baggård: opgaver til Gaden som legeplads Gyldendal 2004\n8 Opgaver til Børn på arbejde 1 Hvor meget arbejdede Kirsten? Prøv at regne sammen, hvor mange timer om ugen Kirsten arbejdede? 2 En almindelig dag Tegn eller skriv en dagsplan over en almindelig dag i Ingas liv. Lav også en dagsplan over dit eget liv. Er de meget forskellige? Hvor er de ens? Hvorfor blev det bestemt, at børn kun måtte arbejde to timer på skoledage? 3 Pligter Hvilke pligter havde Inga? Hvilke pligter har du hjemme 4 I skole for at sove Hvorfor lod læreren mælkedrengene sove i fred? Er du nogen gange træt i skolen? Hvorfor? Fra bondegård til baggård: opgaver til Børn på arbejde Gyldendal 2004\n9 Opgaver til Læreren slog med spanskrør 1 Husgerning eller sløjd På Ingas og Thorkilds skoler havde kun pigerne husgerning og håndarbejde, mens drengene havde sløjd. Hvorfor var det sådan? 2 Må læreren slå? I 1930 erne var det tilladt for lærerne at slå eleverne. Eleverne blev slået, hvis de for eksempel larmede i klassen, lavede ballade i frikvartererne eller ikke havde lavet lektier. Hvad synes du om, at læreren måtte slå eleverne? Hvad gør læreren for at holde orden og ro i din klasse? Hvad sker der på din skole, hvis man larmer eller laver ballade? 3 Hvad er vigtigst at lære? De fleste af Ingas timer handlede om at lære remser og vers udenad. Hvad er det vigtigste at lære i skolen i dag? Fra bondegård til baggård: opgaver til Læreren slog med spanskrør Gyldendal 2004\n10 4 At lære vers udenad Inga skulle lære alle versene i salmen I Østen stiger Solen op udenad. Øv dig i at lære versene udenad, og få din sidemand til at høre dig. Er det svært? Bagefter kan I synge salmen som morgensang. I østen stiger solen op, den spreder guld på sky, går over hav og bjergetop, går over land og by. Den kommer fra den favre kyst, hvor paradiset lå; den bringer lys og liv og lyst til store og til små. Den hilser os endnu så smukt fra edens morgenrød, hvor træet stod med evig frugt, hvor livets væld udflød, Tekst: B. S. Ingemann, 1837 Melodi: C. E. F. Weyse, Hvis du var inspektør Forestil dig, at du var inspektør på Ingas skole. Hvordan ville du gøre det bedre for eleverne? Hvis du var inspektør på din egen skole, hvad ville du så gøre? Er det de samme ting? Side 2 Fra bondegård til baggård: opgaver til Læreren slog med spanskrør Gyldendal 2004\n11 Opgaver til De dumme sad bagerst i klassen 1 Ingas garderobe Inga havde tre par underbukser, to undertrøjer, et forklæde, to underkjoler, tre kjoler - hvoraf den ene var lavet af fløjl og til fint brug. Hvor meget tøj har du? Når Inga ikke kunne passe tøjet mere, arvede Dagmar eller Jytte det. Hvad sker der med dit tøj, når du ikke kan passe det længere? 2 Hvorfor flygter folk? Den jødiske pige i Ingas klasse var politisk flygtning. Hvad menes der med det? Hvilke andre grunde kan der være til at flygte fra sit land? 3 - Hvor kommer dine klassekammerater fra? Hvilke nationaliteter har dine klassekammerater? Hvorfor kommer der børn fra andre lande til Danmark i dag? Fra bondegård til baggård: opgaver til De dumme sad begerst i klassen Gyldendal 2004\n12 4 Karakterer og siddepladser I Ingas klasse bestemte karaktererne, hvordan børnene skulle sidde i klassen. Hvordan sidder I i din klasse? Hvad/hvem bestemmer, at I skal sidde sådan? 5 Pigerne havde husgerning I 1937 blev det bestemt, at alle piger skulle have husgerning. Hvorfor var det nødvendigt, pigerne lærte at lave mad i skolen? I husgerning lavede børnene blandt andet frugtsuppe og skipperlabskovs. Hvilke retter laver du i dag? Måske kan du få lov til at tilberede skipperlabskovs eller frugtsuppe i hjemkundskab. Side 2 Fra bondegård til baggård: opgaver til De dumme sad begerst i klassen Gyldendal 2004\n13 Opgaver til En flæskesteg til tre kroner 1 Hvad spiser du? På side 16 kan du læse om, hvad Inga spiste til morgenmad, frokost og aftensmad. Hvad spiser du på en dag? Er noget det samme, som det Inga spiste? 2 Varer og butikker Kig på varerne i en tilbudsavis fra et supermarked. Hvilke varer kunne man også købe i 1930'erne? Klip dem ud og lim dem op på et stykke papir. Nedenunder kan du skrive, hvilke butikker Inga og hendes mor skulle gå i for at købe varen. Hvor køber dine forældre ind? Hvordan transporterer de varerne, og hvor gør de af dem, når de kommer hjem? Sammenlign dine forældres indkøbstur med Ingas og hendes mors. 3 Mor laver mad Hvorfor slap far for at hjælpe med at lave mad? Hvem laver mad hjemme hos dig? 4 De gode gamle dage Måske har du hørt ældre mennesker tale om de gode, gamle dage: Hvad mener de med det? Tror du, det var godt i gamle dage? Hvad var mon dårligere/bedre dengang i forhold til i dag? Hvad tror du, at børn om 50 år lærer om det årti, vi lever i nu? Vælg et emne og forestil dig, at du skal fortælle dine børnebørn, hvordan det var, da du var barn? Skriv din fortælling ned. Vil de mon synes, at du var barn i de gode, gamle dage? Fra bondegård til baggård: opgaver til Flæskesteg til tre kroner Gyldendal 2004\n14 Opgaver til Tandkridt og tuberkulose 1 Frygten for tuberkulose I 1930'erne var mange danskere bange for at få tuberkulose og polio. Hvilke sygdomme er du bange for at få? 2 Tuberkulose i dag Hvert år dør 2-3 mio. mennesker af tuberkulose. Lang de fleste bor i et uland. Hvorfor er det mon sådan? Du kan søge oplysninger i et leksikon og på internettet. 3 Hvilke sygdomme har du haft? Hvilke sygdomme har du haft? 4 Hvem betaler, når du bliver syg? Hvem betaler, når du bliver syg og skal til lægen? 5 Vaccination Hvad er du vaccineret for? Er børn i alle lande vaccineret mod det samme, som du er? Hvorfor? Hvorfor ikke? 6 Hvordan ville du reagere? Hvordan reagerede Inga, når hun mødte en med tuberkulose? Hvordan ville du reagere? Fra bondegård til baggård: opgaver til Tandkridt og tuberkulose Gyldendal 2004\n15 Opgaver til Ugens bedste dag 1 Pers konfirmation Samtidig med at Per blev konfirmeret, afsluttede han skolen. Hans far sagde, at han var blevet voksen og skulle ud og tjene. Hvornår er man voksen i dag? Skal du konfirmeres? Skal du konfirmeres? Hvorfor? Hvorfor ikke? 2 Gaveregn Hvor mange penge fik Per af sine gæster til konfirmationen? Hvad brugte han dem mon til? Fri om lørdagen I løbet af 1930'erne fik de fleste tidligt fri om lørdagen. I dag holder de fleste weekend fra fredag eftermiddag. Men ikke alle har fri om lørdagen. Kan du komme i tanke om nogen, som arbejder om lørdagen? Fra bondegård til baggård: opgaver til Ugens bedste dag Gyldendal 2004\n16 Opgaver til Med børnetoget ud af byen 1 Storbyferie og fed kost Hvorfor sagde lægen, at Inga trængte til ferie, sol og fed kost? Hvorfor havde Thorkild aldrig været i storbyen? Opgave 4: Lav et skuespil Lav et skuespil om Ingas tur på landet. Begynd skuespillet med, at Inga står af toget og hentes af Thorkild og hans far. 2 Med børnetog til Hobro Med børnetoget tog det Inga en hel dag at komme til Hobro. Undersøg, hvor lang tid turen fra København til Hobro tager i dag. Du kan undersøge rejseruten på internettet på adressen 3 Fritidsinteresser Per var medlem af "De unges idræt." Mange unge var medlemmer af idræts- og skytteforeninger, politiske partier eller spejderbevægelsen. Hvad er du medlem af, og hvad går du til i din fritid? Fra bondegård til baggård: opgaver til Med børnetoget ud af byen Gyldendal 2004\n17 Opgaver til Høstbal og horeunger 1 Få blev skilt De fleste var gift i 1930'erne. Kun 4 ud af ægteskaber endte med skilsmisse. Hvordan er det i dag? 2 Uægte børn Hvorfor blev et barn født uden for ægteskab kaldt et "uægte barn"? 3 Gravide Inger Inger var måske gravid med en af karlene fra nabogården. De var ikke gift. Hvad mon der skete med Inger? Skriv en historie. 4 Populære sportsgrene Thorkild spillede fodbold. Andre populære sportsgrene var håndbold, cykling, boksning, svømning, vægtløftning, brydning, roning, kricket og tennis. På landet var mange medlem af en skytteforening. Hvilke sportsgrene er populære i dag? Fandtes de i 30'erne? Fra bondegård til baggård: opgaver til Høstbal og horeunger Gyldendal 2004\n18 Opgaver til På kartoffelferie 1 I skole hver anden dag Hvorfor gik mange af børnene på landet i skole hver anden dag? 2 Fra landbrugsland til industriland Hvad betyder det, at Danmark var ved at ændre sig fra et landbrugsland til et industriland? Hvorfor var det vigtigt, at landbørnene nu skulle have lige så god undervisning som bybørnene? 3 Kartoffelferie Dengang hed det, vi kalder for efterårsferie, "kartoffelferie", fordi børnene hjalp til med at grave kartofler op. Hvis efterårsferien skulle opkaldes efter, hvad du laver, hvad skulle den så hedde? 4 Thorkilds skolevej På vej til skole gik Thorkild og øvede sig på et bogstavrim med bogstavet T. Det lod sådan her: "To tykke tanter tog toget til Tåstrup. Tanterne traf to turister. Turisterne tog tanternes tunge tasker." Se om du kan sige det, uden at snuble i ordene. Thorkild manglede at finde på et rim med S. Kan du hjælpe ham? Fra bondegård til baggård: opgaver til På kartoffelferie Gyldendal 2004\n19 Opgaver til Nummer 103 i køen 1 - Middag i folkekøkkenet Hvorfor måtte Inga og hendes familie spise til middag i folkekøkkenet, da far blev fyret? 2 Folkekøkkenet dengang og i dag Se godt på fotografiet fra folkekøkkenet. Hvad får de mon at spise? Hvem, tror du, spiser i folkekøkkenerne i dag? 3 Fattige i dag Findes der fattige familier i dag? Hvad betyder det at være fattig? Slå ordet op i et leksikon eller i en ordbog og diskuter det i klassen. 4 Rigtig sulten Beskriv, hvornår du sidst var rigtig sulten. 5 Broer overalt I 1930 skød broerne op overalt. Nævn nogle af de danske broer, du kender Hvilken betydning tror du, de har? Fra bondegård til baggård: opgaver til Nummer 103 i køen Gyldendal 2004\n20 Opgaver til Når jeg bliver stor 1 Karriere i familiens fodspor Dengang blev mange det samme som deres forældre. Tror du også, at det er sådan i dag? Hvad arbejder dine forældre som? Arbejder de med det samme som dine bedsteforældre? Vil du gerne arbejde med det samme som dine forældre? 2 Da Inga gik ud af skolen Inga drømte om at blive gift med en rig mand, så hun kunne gå derhjemme og passe hus og børn i stedet for at arbejde. Hvad drømmer du om, når du bliver voksen? Fra bondegård til baggård: opgaver til Når jeg bliver stor Gyldendal 2004


Giv os nationale bolledage med statstilskud - Charlotte HøjlundCharlotte Højlund\nBørn, Familie, Parforhold, Sex\nGiv os nationale bolledage med statstilskud\nDanskerne boller for lidt. Og når de endelig gør, er der for langt hovedpartens tilfælde tale om ’tør-træning’ – der kommer altså ikke et barn ud af det ni en halv måned senere. Den økonomiske krise og de små årgange fra 80’ere får skylden, men det er ikke hele forklaringen, for danske kvinder får også færre børn pr kvinde. Og der er kun en knap at dreje på: økonomien…\n’En af mine venner siger, at I må godt nok have bollet meget, når I har så mange børn!’\nBemærkningen falder over aftensmaden og kommer fra Sylvester (11). Udover at den får det meste af bordet til at sprutte af grin, afføder den også nogle hovsa-forklaringer a’la:\n’Det tror jeg nu ikke, vi har, for nu er det ikke sådan, at man får børn, hver gang man har sex…’\nOg uden at blive alt for privat kan jeg godt afsløre, at vi på ingen måde er Duracell-kaniner herhjemme, men vist falder ind under det meget gennemsnitlige, danske niveau for den slags.\nDer hvor vi falder uden for det gennemsnitlige er, hvor ofte der kommer børn ud af det. For med 7 hjemmelavede og hjemmeboende børn er jeg langt over gennemsnittet på 1,7 barn per kvinde i Danmark. Jeg er også over niveauet for antal børn født af ikke-vestlige indvandrere. Som min svigerfars iranske frisørs overraskede spørgsmål til min svigerfar så tydeligt viser: ’Er din svigerdatter da fra Somalia?’\nFor de er vist det eneste folkeslag herhjemme, der får børn i et tilsvarende antal…\nDanske kvinder føder for få børn. Sådan er det. Ikke kun som samlet fødselstal (de små årgange), men vi får for få børn pr kvinde, og det falder stadig. I 2012 var fødselstallet det laveste i 27 år, og fortsætter det sådan, vil vi halvere befolkningen på bare tre generationer.\nDet får tilsyneladende stadig ingen politikere til at ryste i bukserne, og det undrer mig. Undrer mig især, fordi vi samtidig bliver ældre, og der ikke skal meget til at ryste det danske arbejdsmarked, så der er mangel på arbejdskraft. Mangel på dem, der skal passe på vores ældre – og vores børn.\nSå hvorfor gør vi ikke noget? Nok fordi det koster penge, og fordi ingen vil indrømme, at det lave fødselstal også er resultatet af en politik, der igen og igen svigter børnefamilierne.\nJa, selvfølgelig har det (også) noget at gøre med, at dem, der skal være forældre nu, dem er der ikke så mange af. Men det forklarer ikke, hvorfor de også vælger at få færre børn pr par. Men det gør økonomien og en politik, der ’straffer’ børnefamilier den ene gang efter den anden.\nEn politik der konstant sætter børnechecken til diskussion. En politik der for folk på offentlig forsørgelse ikke tager hensyn til, om der et, to eller tre børn i en familie, blot at man er forsørger. En politik der konstant skærer ned på ressourcerne i institutioner og skoler, så mange føler, at det eneste sikre valg er privatskoler, som der så måske kun er råd til en eller to af. Og ikke mindst en politik med nye grønne afgifter, der især rammer familier med mange medlemmer, fordi vi af ganske naturlige årsager bruger mere el og vand.\nVi kunne jo også vælge at gå den anden vej. Se på et land som fx Frankrig, hvor man siden 70’erne har haft en meget aktiv børnepolitik og belønnet folk for at få ’mange’ børn. Hvor man allerede ved tredje barn får en ret stor belønning i form af næsten gratis offentlig transport og store rabatter på institutioner. For som den franske forsker, Claude Martin, forklarer den franske succes, så handler det om, at de franske kvinder kan fortsætte med at arbejde, selv om de får børn.\nMen det handler om mere end det. I stedet for at skære ned på skoler og institutioner, investeres der i dem. Skolen er gratis, men der skal betales et beskedent beløb for den tre retters menu, der tilbydes til frokost i skolens kantine, og det er indkomstafhængigt. Børnepasning skal man også selv betale, men det kan trækkes fra i skat, og flere børn, man har, jo mindre betaler man i skat.\nVi kunne også skæve lidt til Sverige, hvor der også er en højere fødselsrate end herhjemme, selv om de også har mærket effekterne af den økonomiske krise, men den har ikke slået igennem med et lavere fødselstal, det ligger stadig med 1,9 et pænt stykker over den danske og viser ingen tegn på at falde. Her har man mulighed for meget lang barsel, og en stor del af den er øremærket fædrene, så kvinderne ikke rammes så hårdt, som vi gør herhjemme og mange andre steder i Europa.\nHvorfor er det så lykkedes mig at sætte så mange børn i verden, når de fleste danskere vælger dem fra? Har jeg virkelig været så velhavende, at jeg har kunnet sætte mig udover den økonomiske krise og de omkostninger, der er ved at få børn?\nTil det er svaret helt klart: ’Nej!’\nMen jeg har taget et aktivt valg om, at ingen fremtidig arbejdsgiver, fordomme eller økonomisk konjunktur skulle bestemme, hvorvidt eller hvor mange børn jeg skulle have.\nOg så har jeg taget tæskene. De tæsk, der har gjort, at mange en arbejdsgiver har set (og stadig ser) mig som uansættelig, fordi jeg har mange børn. At ingen kan sætte sig ind i, at jeg ikke har ’barns første sygedag’ x 7 eller er mere presset end andre børnefamilier, fordi man vælger at leve på en anden måde, når man har mange børn.\nJeg ved også godt, at det er et valg, ikke alle kan tage. Og jeg vil heller ikke tilråde det. For det har for pokker også haft nogle omkostninger, som jeg har tudet længe og voldsomt over, og som jeg stadig kæmper med.\nMen der er nogle, der kan gøre noget ved det – politikerne. Det her lave fødselstal skal nemlig ikke fortsætte ret længe, før det bliver et meget kontant problem for os som land. Og så kan det være, at befolkningen skifter indstilling fra ’Børn er folks eget problem’ til at forstå, at det faktisk er et samfundsproblem og et samfundsansvar at sørge for, at danskerne får nogle flere børn.\nOg recepten er faktisk enkel: beløn dem!\nEr det Caroline Mr. Miyagi?\nI’m your father, Heidi!\nHer kommer mutter med kost og spand…\nFølg med i opfølgende kommentarer via e-mail.\nSelvfølgelig slagter man dyr, der har et navn…\nMåske vi skal genindføre flergenerationsfamilien?\nDet er vel næsten...\nMere rummelighed over for...\nHvad fanden blev der...\nVores børn skal ikke...\nBørns uskyld bør hele...\nKære mænd, fat det...\nEn 12-talspige blev voksen...\nVi er de bedste...\nKøb bogen her!\n© 2016 Charlotte Højlund\nTilbage til topppen


Aarke Carbonator III sodavandsmaskine 354012 (poleret stål) – opgradering af hjemmet\nAarke Carbonator III sodavandsmaskine 354012 (poleret stål) ligger på hylden i det store sortiment der er i vores gruppe af varer Sodavandsmaskiner. Din pakke kommer hjem til dig med lovpligtige 14 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Aarke Carbonator III sodavandsmaskine 354012 (poleret stål) online hos webshoppen Elgiganten, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. Her i online shoppens kæmpe udvalg går mange på jagt efter deres mål, det kan jo passende være det produkt på denne side. Købes der ind i online webshops kan priserne være lavere- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nNår webshops leverer dine produkter, er du stillet lidt bedre, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Dansk lov kræver af webshoppen, at de skal give dig 14 dages returret. efter du har købt dine varer, en del shops efterhånden giver endnu mere og det kommer dig tilgode som forbruger. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Og du kan endda gøre det direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n41 reviews for Aarke Carbonator III sodavandsmaskine 354012 (poleret stål)


ASTROHATCH | LOPPEN\nDen 3. oktober bliver en aften fyldt med psykedelisk powerrock og syrelys, når Claus Bøhling præsenterer sit nye band Astrohatch for Loppens publikum.\nSiger navnet Claus Bøhling dig ikke noget, skal du til at læse op på din danske musikhistorie. Med en baggrund i bands som Secret Oyster, Elektrum og de Cream-inspirerede Hurdy Gurdy, har Bøhling sat sit præg på den danske rockscene siden 1960'erne, og fortsætter med at gøre det den dag i dag.\nKoncerten på Loppen bliver en præsentation af Bøhlings nye band Astrohatch, der med en masse originalmusik på repertoiret drager paralleller til hans tidligere orkestre. De sidste årtier har Bøhling turneret i England, Irland, Skandinavien og USA med bl.a. Secret Oyster og Elektrum.\nMed sig i det nye band har Astrohatch den engelske trommeslager Nigel Tilbury, som excellerer med sin tekniske virtuositet. Han var desuden programvært på den legendariske Radio Caroline, som blev foreviget på film i 2009 med Philip Seymour Hoffman og Kenneth Branagh i hovedrollerne. Han er nu vært på The Album Zone under Radio Caroline.\nPå bas har bandet Ivan Tønder, der med sin personlige stil fuldender trioens lyd. Ivan blev desuden et kæmpe viralt hit, da han i 2013 udsatte Daft Punks Get Lucky for en omgang blokfløjte, hvilket blandt andet fik ham indstillet til en Zulu Award i 2014.\nTil at fuldende oplevelsen skaber lyskunstner Frank Hindsberg en lysoplevelse i verdensklasse med sit organiske univers af flydende olie og diasprojektioner.


Unikke rejser til Svalbard - Få en ferie med store naturoplevelser\nForside > Norge > Områder > Svalbard\nOplev Nyhavns Rejsers Svalbard\nNyhavn Rejser skræddersyr rejser til Svalbard. Oplev nogle af verdens smukkeste naturscenerier med dramatiske bjerge, isblå gletsjere og fascinerende dyreliv. Tag på ferie i Svalbards natur med hundeslæde eller på snescooter.\nAction-eventyr på snescooter eller i hundeslæde\nOplev det fantastiske nordlys\nSvalbard ligger nord for Polarcirklen. Tæt forbundet af Øens stilhed og Longyearbyens moderne verden, føles det som at stå ved verdens ende. Kom med på et sandt arktisk eventyr og oplev hvalsafari, nordlys og et betagende dyreliv med Isbjørne og blåhvaler.\nIsfjordens rige dyreliv, byder på de smukkeste oplevelser og guidede ture både sommer og vinter. På land er der førsteklasses faciliteter, hvor du kan opleve arktisk gourmet, en af Skandinaviens største vinkældere og det lokale kunstmuseum. Oplev verdens nordligste fjordcruise mod spøgelsesbyen Pyramiden ved massive gletsjere og mennesketomme minebyer.\nVi glæder os til at tage dig med på en arktisk rejse til fantastiske Svalbard.\nTre af de største oplevelser i Norge


Login | Tilmeld Bestyr. møde 26.03.2019\nReferat af bestyrelsesmøde tirsdag den 26. marts 2019\nDeltagere: Jørgen Buchgreitz (JB), Hans Egede (HE), Lone Retoft (LR), Lina Wichmann (LW), Morten Wagner (MW), Helle Hornemann (HEH), Ulla Hjort (UH), Ole Bruun (OB), Ole Gotthardt (OG)\nUdvidelse af havnens sydmole – status samt klarlæggelse af bestyrelsens holdning.\nForslag om ”Visioner for Sletten”\nGeneralforsamling med forslag til nye bestyrelsesmedlemmer\nAd 1. Udvidelse af havnens sydmole – status samt klarlæggelse af bestyrelsens holdning.\nDer er udarbejdet to rapporter om konsekvenser ved en moleudvidelse, først af Niras på vegne af bygherren (Havnefonden), senere af Sweco på vegne af Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen. Sidstnævnte rapport angav sedimenttransport og tangophopning som mulige virkninger af den ansøgte moleudvidelse. På den baggrund traf Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen beslutning om, at projektet er VVM pligtigt og således kræver yderligere miljøundersøgelser.\nEn del beboere i Sletten er bekymrede for blandt andet ophobning af tang, der vil kunne give lugtgener.\nProjektet har været til høring hos få beboere på Gl Strandvej nord for havnen med frist 25. januar 2019.\nNår VVM rapporten foreligger, vil Trafik, Bygge- og Boligstyrelsen træffe afgørelse i sagen.\nTrafik-, Bygge-, og Boligstyrelsens har lavet en samlet orientering om sagen og denne beslutter vi, at lægge på Slettens Beboerforenings hjemmeside.\nBestyrelsen har tidligere ved brev oplyst kommunen om vores bekymring omkring ophobning af tang og lugtgener herfra, hvilket er noteret i et svar fra kommunen. Havnefonden (bygherre) mener, at en moleforlængelser er nødvendig for sikker besejling af havnen.\nBeboerforeningen er hverken påtaleberettiget eller klageberettiget, da moleforlængelsen drejer sig om foranstaltninger på søterritoriet. Vi mener, at det er uheldigt, at beboerne i Sletten ikke er blevet inddraget tidligt i projektets levetid.\nBestyrelsen beslutter at afvente VVM rapporten og tage moleudvidelsen op som punkt på generalforsamlingen den 5. maj.\nAd 2: Forslag om ”Visioner for Sletten”\n(HEH), (LR) og (LW) uddelte forinden mødet deres udkast til en proces for udarbejdelse af en ny vision for Sletten og (LR) introducerer forslaget på mødet. Det foreslås, at der af bestyrelsens midte nedsættes en gruppe gerne suppleret med øvrige interesserede, som har til opgave, at arrangere forskellige ”workshops” med deltagelse af beboerne i Sletten. Disse kan eksempelvis have fokus på nuværende aktiviteter i Sletten og fremtidige ønsker, herunder f.eks. samarbejde med øvrige interessenter i Sletten og lokalmiljøet i Humlebæk, fællesaktiviteter, nye klubber, foredragsaftener, m.v. Målet er så, at fremlægge en ny vision, helst inden udgangen af 2019 og senest ved generalforsamlingen i 2020.\nBestyrelsen beslutter at gå videre med forslaget og at det sendes ud til den kommende generalforsamling den 5. maj 2019.\nAd 3. Generalforsamling med forslag til nye bestyrelsesmedlemmer\nPå valg er (JB), (HE) og (OG) samt suppleanter (UH) og (OB)\nAd 4. Regnskabet for 2018\n(LR) gennemgik udkast til regnskab, der godkendes af bestyrelsen.\nDet endelige regnskab skal godkendes af revisor.\nAd 5. Affaldsindsamling den 31. marts\nInvitation er pr. e-mail er sendt ud til beboerforeningens medlemmer.\nBeboerforeningens Giro nummer oplyst på hjemmesiden er udgået og (MW) retter det til det nye nummer.\nAd 7. Diverse\n(JB) har modtaget brev fra kommunen vedrørende gadebelysningen på Gl. Strandvej.\nKommunen har overtaget ansvaret for gadebelysningen og ønsker at forny denne, idet den ikke er tidssvarende og løbende ødelægges af lastbiler.\nKommunen har henvendt sig til beboerforeningen, for at høre, om vi har kommentarer til dette.\nDet besluttes, at vi går i dialog med kommunen.


Lige ud til Frederiksholmløbet placerer Teglværkshus sig som en robust boligkarré, der indeholder to typologier; rækkehuse og etageboliger.\nAlle boliger har opholdsaltaner på facaderne ud mod byen. Adgangen til boligerne sker via det fælles gårdrum, der samtidig udgør passage gennem karréen. På denne måde kan man gå langs Teglsværkshus’ facader mod Frederiksholmløbet, videre ind i gårdrummet og ud i byrummet igen mod torvet.\nAlle tagflade begrønnes med sedum, og enkelte boliger har taghaver.\nAdresse: Teglholmen, Københavns Sydhavn\nOmfang: 12.000 m², rækkehuse samt etageboliger\nBygherre: FB Gruppen/IngCon\nIngeniør: IngCon og Midtconsult


Hotel Luis Guillon | De 10 bedste hoteller i Luis Guillon | Hotels.com\nHoteller i Luis Guillon\nSøg efter hoteller i Luis Guillon\nSe hoteller i Luis Guillon på et kort\nUdforsk Luis Guillon\nHotels.com kan hjælpe dig med at finde de bedste hoteller i Luis Guillon.\nFor at hjælpe dig med at finde det perfekte værelse, når du reserverer et hotel i Luis Guillon, Argentina, har vi gjort det let for dig at sammenligne hoteller, heriblandt vores mest populære hotelkæder. I øjeblikket er vores mest populære hotel i Luis Guillon EZE Inn Boutique Hotel, som er blevet reserveret 18 gange inden for den sidste time.\nNår du reserverer dit ophold på Hotels.com, kan du optjene bonusovernatninger ved at tilmelde dig Hotels.coms loyalitetsprogram, Hotels.com Rewards. Det er gratis at tilmelde sig og tager kun to minutter. Når du har indsamlet 10 nætter, får du 1 bonusovernatning*. Så selv en weekend i Luis Guillon kan blive første skridt på vejen mod en bonusovernatning på et hotel.\nHvorfor reservere et hotel i Luis Guillon på Hotels.com?\nVi hjælper dig med at finde det perfekte hotelværelse blandt 8 hoteller i Luis Guillon. Med vores smarte søgefunktion kan du hurtigt sammenligne hoteller og filtrere dem efter:\n- Kvarterer i Luis Guillon\n- Seværdigheder i Luis Guillon\n- 675 anmeldelser skrevet af Hotels.coms gæster om overnatninger i Luis Guillon\n- Hotelpriser, der bliver opdateret hvert minut - Ledige datoer - Detaljerede oplysninger og billeder - Detaljerede kort, der viser hotellernes beliggenhed samt de nærmeste transportmuligheder og turistattraktioner i Luis Guillon.


Henrik Boe er industriel designer og kunstner og har arbejdet inden for mange forskellige områder i designverdenen. Han har designet alt fra kirkegårdsvaser til sandkasser og haveskure - og alt der i mellem, har mange års erfaring fra branchen og deler gerne ud af sin viden.\nMarie-Louise Munter har været med i juryen i DesignTalent siden 2013. Hun har tidligere været Presse- og Kommunikationschef for Copenhagen Design Week og har som MISSDESIGNSAYS siden 2011 dækket dansk design og "allgoodthingsdanish". Til hverdag er hun Kommunikationschef i ejendomsbranchen.\nTina Sund er uddannet designer fra Designskolen Kolding i 1995 og har de sidste mange arbejdet i designbranchen. Hun har blandt andet haft sit eget brand, arbejdet som freelance designer, designerkoordinator for Zizzi og senest som designer for BTX Group, en af Skandinaviens største leverandører af modetøj.\nTommy Rasmussen er selvstændig art director/grafisk designer og fotograf og har arbejdet konceptuelt med design, branding og kampagner i 25 år.\nTommy har tidligere været kreativ direktør og art director på reklamebureauer og har også været art director på bl.a. Euroman.\nTomas Due Pedersen\nTomas Due er en erfaren herre inden for design og marketing og har mere end 15 års erfaring i bagagen.\nHan er gået fra at være produktdesigner hos LEGO til at udvikle sig eget emballagebureau og været kreativ direktør i et reklamebureau. Han har udviklet både produkter, emballage og marketing for firmaer som LEGO, Nilfisk og Fiskars. Tomas har desuden undervist som gæstelærer på flere designuddannelser.


Download Sikkerhedsopdatering til Microsoft Office 2003 Web Components til 2007 Microsoft Office System (KB947318) from Official Microsoft Download Center\nSikkerhedsopdatering til Microsoft Office 2003 Web Components til 2007 Microsoft Office System (KB947318)\nDer findes et sikkerhedsproblem i Microsoft Office 2003 Web Components, som kan gøre det muligt at køre vilkårlig kode, når en webside, der indeholder skadelig kode, åbnes. Denne opdatering løser dette problem.\nDu kan få specifikke oplysninger om denne opdatering i Microsoft Knowledge Base-artiklen Beskrivelse af sikkerhedsopdateringen til Microsoft Office 2003 Web Components til 2007 Microsoft Office System (KB947318).\nMicrosoft Office 2003 Web Components 2007 (med 2007 Microsoft Office-pakkens Service Pack 1 (SP1))\nBenyt en af følgende fremgangsmåder, hvis du har Microsoft Office 2003 Web Components 2007:\nInstaller sikkerhedsopdatering til Microsoft Office 2003 Web Components til 2007 Microsoft Office System (KB947318). Benyt følgende fremgangsmåde for at gøre dette:\nDobbeltklik på den exe-fil, som du gemte på harddisken, i Windows Stifinder, og følg vejledningen på skærmen.\nSe Microsoft Knowledge Base-artiklen Beskrivelse af sikkerhedsopdateringen til Microsoft Office 2003 Web Components til 2007 Microsoft Office System (KB947318) for at få yderligere oplysninger om opdateringen.


Hvad er kvinders største udfordring lige nu?\nGenopbygningen efter de store jordskælv går utroligt langsomt. Lige nu er vinteren på trapperne, og kvinder bliver jo ved med at få børn i Nepal, ligegyldigt om husene er genopbyggede eller ej.\nLige nu er SÅ mange familier ikke tilbage i deres huse. Der er stadig mange, som bor i telte eller midlertidige skure, der ikke er opvarmede. Og her i Kathmandu-dalen er december meget kold – det bliver ned til minus en grad om natten, og oppe i bjergene bliver det endnu koldere.\nJeg besøgte et sted, hvor seks familier boede i ét rum. De havde ikke andre steder at være. De havde deres rullemåtter stående op ad væggene om dagen og sov på dem om natten.\nVi tænker meget på, hvordan vi bedst kan hjælpe de mest sårbare kvinder. Og det er blandt andet de gravide. De har simpelthen brug for varmt tøj til dem selv og deres nyfødte. Og kvinderne har blandt andet brug for bind til blødninger efter fødslen og bleer til deres børn.\nHvorfor går det så langsomt med genopbygningen?\nDet er kommet frem, at Nepals regering ikke har brugt ret meget af de mere end fire mia. US dollars, som blev lovet på en donor-konference i juni. Så folk er frustrerede.\nEn af grundene er nok, at der har været en langvarig politisk proces med at lave og få vedtaget en ny forfatning her i Nepal. Den blev vedtaget for nyligt, men det har fuldstændigt optaget hele det politiske system, som derved har nedprioriteret genopbygningen.\nMen desværre går det bare ufatteligt langsomt med at få delt hjælp ud til befolkningen. Derfor er der også ekstra brug for ngo’ernes indsats.\nHvad er de største udfordringer generelt for kvinder i Nepal?\nDer er et meget stort behov for reel oplysning om krop og seksualitet. Lærerne i skolerne fortæller ikke noget brugbart til de unge, forældrene i hjemmene taler slet ikke med deres børn om disse emner, og selv hos læger og sygeplejersker er det svært at få reel information om seksuel og reproduktiv sundhed.\nKvinder bliver set som urene i Nepal både i forbindelse med menstruation og fødsel. Nogle kvinder bliver, efter de har født, sendt ud i kostalden sammen med deres nyfødte barn, fordi vi bliver set som beskidte.\nKvinder er i stand til at lave mennesker og på grund af det, bliver vi behandlet umenneskeligt – som køer. Det er med til at forøge den høje mødre- og børnedødelighed, der allerede er. Vi føler os nedgjort – og de fleste føler sig også urene indeni.\nDet ligger meget dybt i så mange kvinder, at det måske bliver en 100 år lang kamp at kæmpe, men vi skal stadig kæmpe den, for det bliver aldrig bedre, hvis ikke vi gør det.\nVærste jordskælv i 80 år\nLørdag d. 25. april kl. 11.56 lokal tid rammer det største jordskælv i mere end 80 år Nepal med katastrofale følger. Mere end 8.000 mennesker bliver dræbt og mange flere får ødelagt deres huse og livsgrundlag af skælvetsom måler 7.8 på Richterskalaen. Jordskælvet er så kraftigt, at det rykker verdens højeste bjerg Mount Everest 3 centimer mod sydvest. Allerede 12. maj rammer endnu et stort jordskælv på 7.3 på Richterskalaen Nepal med yderligere dødsfald og problemer for nepaleserne til følge.\nStøt kvinder og nyfødte i Nepal\nHvis du vil gøre noget, kan du støtte kvinder og nyfødte i Nepal på flere måder. Køb en hel Vinterpakke i vores webshop til 290,- eller giv et bidrag til en Vinterpakke via SMS. SMS MOR til 1919 og giv et bidrag på 75,- til varmt tøj og tæpper. Tak for din støtte!


Overfladeorganisation – et bevidst valg! | DYK\nTag en mobiltelefon med, sørg for, at den er opladt og tændt, og at alle ved, hvor den er.\nVed Släggö i Lysekil står Redninghuset. Det indeholder et komplet sæt dykkerudstyr, oxygen, en båre og diverse førstehjælpsremedier.\nPå samme måde som når du laver et udstyrstjek med din makker inden dykket, bør I også diskutere en plan for, hvordan I skal gribe det an, hvis uheldet er ude.\nMed en oxybox og et makkerpar på land har du øget sikkerheden markant.\n– et bevidst valg!\nDykkesikkerhed handler i bund og grund om forberedelser, færdigheder og indstilling. Overfladeorganisationen på dykkestedet gør det lettere for dig at hjælpe nogen i nød. Men der er yderligere en dimension i sikkerhedstankegangen omkring overfladeorganisation. Med i købet følger nemlig en bevidsthed omkring sikkerhed, og der skabes i bedste fald en forebyggende indstilling. Så hvad er god overfladeorganisation, og hvad kan du gøre for at øge dit beredskab, når du dykker?\nMan kan ikke overdrive vigtigheden af uddannelse og erfaring hos en dykker. Hvis du når op på et uddannelsesniveau som Rescue Diver, har du en teoretisk og praktisk platform, som gør, at du dykker mere sikkert. Du har bedre mulighed for at hjælpe dig selv, men også en anden dykker, som havner i nød. Uddannelsen skaber en mental parathed og får dig til at planlægge og gennemføre dyk, der er præget af en sikkerhedstankegang. Et Rescue Diver-kursus bliver en slags profylakse, som forebygger dykkeulykker.\nOverfladeorganisation er egentlig et begreb, som sorterer under den brede term dykkesikkerhed. Efter 20 års intensiv dykning i hele verden, hvor næsten halvdelen af mine 4.000 dyk har været i skandinavisk koldtvandsmiljø, kan jeg skrive under på, at overfladeorganisationen er vigtig, men også noget, som i virkeligheden varierer alt for meget fra sted til sted.\nDet er ikke meningen, at vi skal kunne trække vejret under overfladen, så når vi dykker, kræves der en hel del dykkerudstyr, men også sikkerhedsudrustning, hvis det skulle ske noget. I en overfladeorganisation indgår, at man har det rette udstyr med sig, så man kan håndtere et nødstilfælde. Men der indgår også blødere begreber som gennemgang af lokal information, supportmandskab i overfladen, logning af dykkene, nødplaner og meget andet.\nDet er vigtigt at indse, at overfladeorganisation starter langt inden, man kommer frem til dykkestedet. Hvilket udstyr pakkes ned? Med hvilken attitude planlægges dykket med andre dykkere? Hvordan vælges dykkestedet? Men naturligvis også, hvordan I gennemfører jeres dyk, og hvilket beredskab der er i en nødsituation. Den barske virkelighed er, at ved alvorlige dykkeulykker er tiden knap, og jeres beredskab og agerende kan være helt afgørende.\nVi har lavet en opdeling i hardware og software her for at belyse, hvad som er godt at have med og tænke igennem, inden det er tid til jeres næste dyk.\nBILNØGLER Måske trækker du lidt på smilebåndet, men det kan ende rigtigt uheldigt, hvis en person inde i tørdragten dykker med nøglerne til en bil, hvor man kan have brug for at hente noget sikkerhedsudrustning. Overflademandskabet på land skal naturligvis have nøglerne på sig, eller også må man benytte sig af konceptet med at gemme nøglerne.\nKOMMUNIKATION Alle, som dykker sammen i makkerpar eller grupper, skal vide, hvor der er adgang til en telefon, hvis det bliver nødvendigt at tilkalde hjælp. Husk at oplyse, at der er tale om en dykkeulykke, når I taler med 112, og husk også at tjekke, om der overhovedet er dækning i området.\nFØRSTEHJÆLPSKASSE Den måske mest brugte komponent i overfladeorganisationen, fordi de mest almindelige dykkeulykker sker ved...


om karriere i psykologi\nTjener en naturvidenskabelig bachelorgrad i psykologi forbereder dig for mange typer af karriereforløb . Med yderligere uddannelse , kan du nyde en karriere i en række kliniske og rådgivning spillesteder , fra barnets udvikling til sport til socialt arbejde . Hvis du vælger ikke at forfølge din master -og ph. d.-og blive en psykolog , vil din bachelor grad giver dig værktøjer til håndtering af mennesker i alle slags situationer , både faglige og personlige\nMest karriere i psykologi kredser om en form for følelsesmæssig eller mental terapi . Psykologer rådgiver mennesker gennem vanskelige tider i deres liv samt hjælpe dem med at forstå deres følelser samtidig med praktiske anvendelser for at løse problemer og afhjælpe stress .\nKliniske psykologer arbejder i mange forskellige spillesteder til at diagnosticere og behandle følelsesmæssige og mentale lidelser . Kliniske psykologer kan specialisere sig i områder som børnepsykologi , stofmisbrug eller sundhed psykologi . Retsmedicinske psykologer arbejder med strafferetlig efterforskning og retssystemet som rådgivere eller klinikere . En psykolog er interesseret i uddannelse , kan vælge at være en skole psykolog . Hvis du nyde arbejdsmiljø , kan du foretrækker at blive en industriel organisationspsykolog . IO psykologer hjælpe i ansættelsen , administrere test og bidrage til at skabe uddannelsesprogrammer for selskaber . Kognitiv psykologi er en anden mulighed for din karriere . Arbejder som forskere på universiteter og private laboratorier , kognitive psykologer studere mentale processer såsom problemløsning og hukommelsesfunktioner . En karriere som sports psykolog indebærer " det videnskabelige studium af de psykologiske faktorer , der er forbundet med deltagelse og performance i sport , motion og andre former for fysisk aktivitet , "i henhold til American Psychological Association .\nOvervejer en karriere i psykologi giver mange muligheder , men du skal begynde at tænke over din retning tidligt , så du kan strukturere din uddannelse omkring dit valg . Hvis du er interesseret i retsmedicinske psykologi , bør du planlægger at få din doktorgrad i en skole med speciale i dette område . Det samme gælder for alle de kliniske specialer ; base din uddannelse på din karrierevej\nNogle mennesker kan ikke indse forskellen mellem psykologer og psykiatere . Psykologer kan ikke ordinere medicin , men psykiatere kan . Psykiatere skal også udfylde lægestudiet og behandle patienter mere fra en fysisk synspunkt end en følelsesmæssig én.\nIfølge allpsychologyschools. com den gennemsnitlige indkomst for kliniske psykologer i 2008 er næsten $ 64,000 . Afhængig af din erhvervserfaring og din arbejdsgiver , er det muligt at tjene $ 125,000 årligt. Mange kliniske og rådgivning psykologer vælger at arbejde uafhængigt af sygehuse eller andre arbejdsgivere , der vælger privat praksis .\nom bane af asteroider\nLæs mere: hvordan man kan gøre fuglefoder , der tiltrækker fugle af alle arter


Kostbar underskrift på kreditkort\nBåde detailhandlerne og kreditkortselskaber hævder, at de kæmper for forbrugerne, nå de strides om gebyrer for betalingskort. Kortene koster ti gange mere med en underskrift end med en PIN-kode. Forlig begrænsede i sidste øjeblik sagen til Visa.\nFormelt står striden mellem en underskrift og en kode med fire tal, men reelt stod milliarder af dollars på spil, da VISA og Mastercard ved forbundsdomstolen i Brooklyn stødte sammen med USA's detailhandlere.\nOpgøret blev i sidste øjeblik begrænset, da Mastercard indgik forlig med sagsøgerne. Detaljerne, der kan få stor betydning for både handlende og forbruger, er forseglet, indtil sagen mod VISA er afgjort.\nDet tunge skyts er rullet ud, idet det er Wal-Mart og Sears, der som landets