Sparekassen Faaborg Risikorapport PDF\nDownload "Sparekassen Faaborg Risikorapport 2013"\n1 Sparekassen Faaborg Risikorapport 2013\n2 Indledning Denne risikorapport er udarbejdet i overensstemmelse med kapitaldækningsbekendtgørelsens regler og omfatter de oplysningskrav (søjle III), som pengeinstitutter skal opfylde vedrørende offentliggørelse af risikooplysninger. Denne rapport præsenteres på Sparekassens hjemmeside. Herudover er der oplysninger om Sparekassens risici og risikostyring i årsrapporten. Rapportering i henhold til oplysningskravet sker på årsbasis i forbindelse med aflæggelse af årsregnskabet, mens det individuelle solvensbehov offentliggøres kvartalsvis. Risikorapporten er ikke revideret, men der er sket en intern kontrol af oplysningerne. Rapporten indeholder nedenstående oplysninger, som er defineret i kapitaldækningsbekendtgørelsens bilag Målsætninger og risikopolitikker 3 2. Anvendelsesområde 8 3. Basiskapital 8 4. Solvenskrav og den tilstrækkelige basiskapital Individuelt solvensbehov Modpartsrisiko afledte finansielle instrumenter Kreditrisiko og udvandingsrisiko Kreditvurderingsbureauer Oplysninger om opgørelse af kreditrisiko under IRB-metoden Markedsrisiko Oplysninger om interne modeller (VaR-modeller) Operationel risiko Eksponeringer i aktier mv. udenfor handelsbeholdningen Eksponeringer for renterisiko i positioner udenfor handelsbeholdningen Oplysninger vedrørende securitiseringer Oplysninger vedrørende opgørelse af kreditrisiko i IRB-institutter Oplysninger vedrørende kreditreducerende metoder Oplysninger om avancerede målemetoder til opgørelse af operationel risiko 22 side Risikorapport 2013 side 2 af 22\n3 1. Målsætninger og risikopolitikker Sparekassen definerer risiko som begivenheder, der kan få en væsentlig negativ indflydelse på Sparekassens resultater og dermed muligheden for konsolidering, udbyttebetaling og vækst. Sparekassen påtager sig forskellige risici som et led i at udføre pengeinstitutvirksomhed og andre aktiviteter forbundet hermed. De væsentligste risikotyper er kreditrisiko, markedsrisiko, likviditetsrisiko og operationel risiko. Bestyrelsen fastsætter Sparekassens risikopolitik og definerer rammerne for de risikoområder, som Sparekassen beskæftiger sig med. Sparekassens overordnede politik er, at Sparekassen kun påtager sig risici, der er i overensstemmelse med de forretningsmæssige principper, som Sparekassen drives efter, og som Sparekassen har de kompetencemæssige ressourcer til styringen af. Målet er, at Sparekassen med en stærk styring af påtagne risici opnår en indtjening og dermed en egenkapital, der kan sikre den fremtidige drift. Direktionen fastsætter rammer for de enkelte afdelingers og medarbejderes beføjelser ved gennemførelsen af de daglige forretninger. Sparekassen har udpeget en risikoansvarlig og en complianceansvarlig i henhold til bekendtgørelse nr af 3. december Endvidere har Sparekassen en risikokomité, som består af direktøren, vicedirektøren, den risikoansvarlige, den complianceansvarlige og relevante ledere fra hovedkontoret. Risikokomitéen mødes hver måned og gennemgår risikorapporteringen, som afdækker udviklingen i alle væsentlige risici i Sparekassen. Der er etableret funktionsadskillelse mellem de afdelinger, der indgår forretninger med kunderne og dermed påfører Sparekassen risici, og de afdelinger, som overvåger Sparekassens risici. Kontrol og rapportering sker i forskellige stabsafdelinger på hovedkontoret. Kreditrisiko Den mest betydende risiko i Sparekassen er kreditrisikoen. Kreditrisiko er risikoen for tab som følge af debitors misligholdelse af betalingsforpligtelsen. Kreditpolitik Sparekassens kreditgivning er fastlagt i en kreditpolitik vedtaget af bestyrelsen. Kreditpolitikken fastlægger bl.a., at der altid skal være en god spredning mellem udlån til privat- og erhvervskunder, og indenfor disse tillige en god spredning på engagementsstørrelser og brancher. Ved udgangen af 2016 er det målet, at fordelingen mellem privat- og erhvervskunder er 35 % og 65 %. Fordelingen pr. 31. december 2013 er henholdsvis 30 % og 70 %. Det er målet, at ingen branche udgør mere end 10 % af den samlede kreditportefølje, bortset fra ejendomme samt finansiering/forsikring hvor det er målet, at de udgør henholdsvis 20 % og 23,5 % ved udgangen af Pr. 31. december 2013 udgjorde ejendomme 22,3 % og finansiering/forsikring 25,8 %. Øvrige brancher lå alle under 10 %. På erhvervskundeområdet er den primære målgruppe mindre og mellemstore virksomheder indenfor handel, produktion, landbrug, liberale erhverv mv. med hjemsted på Fyn. Datterselskabet Leasing Fyn Faaborg A/S har hele Danmark som markedsområde. Leasing Fyn Faaborg A/S har særlig fokus på industri, entreprenører, landbrug, transport samt factoring. Målgruppen privatkunder betjenes med særlig fokus på det fynske område. Det er målet, at Sparekassen kun undtagelsesvis har engagementer, der overstiger 10 % af basiskapitalen. Kreditvurdering og bevilling Kreditvurdering og bevilling sker decentralt i de enkelte afdelinger indenfor tildelte bevillingsrammer. Hvad der måtte ligge udover disse rammer, behandles centralt i kreditafdelingen på hovedkontoret. Kreditafdelingen afgør eller videreindstiller til afgørelse i direktion eller bestyrelse. Af hensyn til objektiviteten har Sparekassens kreditafdeling ikke kundekontakt. Problemfyldte engagementer og nødlidende engagementer behandles dog i Særlige Kreditter, der er en afdeling i kreditafdelingen. Risikorapport 2013 side 3 af 22\n4 Kundeengagementer, der udviser svaghedstegn, samt engagementer hvorpå der er nedskrevet/hensat på grund af objektiv indikation for værdiforringelse, indstilles til bevilling i kreditafdelingen. Kreditgivningen er baseret på indsigt i kundens økonomiske forhold, kundens kreditværdighed samt kundens evne og vilje til at opfylde nuværende og fremtidige forpligtelser. Til brug for kreditvurderingen indsamler Sparekassen derfor en række oplysninger, der indgår i det samlede beslutningsgrundlag. Det drejer sig bl.a. om økonomi- og regnskabsoplysninger, budgetter, rådighedsbeløb, tilbudte sikkerheder, uddybende kommentarer fra kunderådgiver, tidligere kreditbevillinger mv. Ved kreditvurderingen af privatkunder er kundens rådighedsbeløb, gældsfaktor, formue samt evne og vilje til at overholde forpligtelserne nu og i fremtiden blandt de afgørende faktorer. Erhvervsengagementer vurderes med udgangspunkt i kundens forretnings- og ledelsesmæssige kapacitet samt på baggrund af modtagne regnskaber og budgetter. Sparekassen anvender et elektronisk system til kreditansøgning og -bevilling. Samme system anvendes i forbindelse med rapportering og kreditopfølgning. Kreditinstrukserne er tilrettelagt på en sådan måde, at transaktioner med kunder, kreditinstitutter mv. til stadighed ligger indenfor de af bestyrelsen vedtagne rammer. Opgørelse af kundeengagementer Et kundeengagement opgøres som summen af etablerede og eventuelt tilbudte lån, maksima på kreditter, eventuelle overtræk, garantier af enhver art og risikolines til brug for finansielle instrumenter. Engagementer med kunder, der er nærtstående parter enten på grund af familierelationer, ejerskab, fælles ledelse mv., opgøres samlet. Udlån og tilgodehavender, herunder pantebreve, indregnes ved første indregning til dagsværdi med tillæg af transaktionsomkostninger og med fradrag af modtagne gebyrer og provisioner knyttet til etableringen. Efterfølgende måles til amortiseret kostpris. Den amortiserede kostpris beregnes som den bogførte restgæld fratrukket nutidsværdien af de individuelle nedskrivninger og de beregnede gruppevise nedskrivninger. Ved beregningen af de tilbagediskonterede værdier anvendes for fastforrentede udlån den oprindeligt fastsatte effektive rente og for variabelt forrentede udlån den aktuelt fastsatte effektive rente. Renteindtægter på nedskrevne fordringer indregnes på grundlag af de regnskabsmæssigt nedskrevne værdier af udlån og tilgodehavender. Risikoreduktion Sparekassen søger at reducere risikoen på engagementerne ved at få sikkerheder i form af pant i debitorernes aktiver. Ved kreditgivning til privatkunder er de vigtigste sikkerhedstyper: Fast ejendom, værdipapirer og biler. Ved kreditgivning til erhvervskunder er de vigtigste sikkerhedstyper: Fast ejendom, værdipapirer, driftsmidler, varelagre, debitorer og kautioner. Alle modtagne sikkerheder registreres elektronisk. Værdien af de modtagne sikkerheder overvåges løbende. Forøges risikoen på en kunde, vurderes sikkerhederne ekstra kritisk. Værdien vurderes som en tvangsrealisationspris med fradrag af eventuelle omkostninger ved en realisering. Sikkerhedsvurderingen af udlejningsejendomme tager udgangspunkt i ejendommenes afkast. Kravene til afkast fastsættes med udgangspunkt i offentligt tilgængelige oplysninger om afkast på tilsvarende ejendomme. Kreditopfølgning Kreditbevillinger gennemgås løbende af kreditafdelingen, kreditdirektøren og af områdedirektøren for kundeområdet. Væsentlige kreditbevillinger gennemgås tillige af direktionen. Alle bevillinger på 2,0 mio. kr. og derover, hvor engagementet overstiger 5,0 mio. kr., rapporteres månedligt til bestyrelsen. Alle kundeengagementer følges tæt, bl.a. gennem de daglige opfølgningshændelser på afvigelser, f.eks. overtræk og restancer, den løbende gennemgang af alle kreditbevillinger mv. samt afdelingernes kvartårlige gennemgang af engagementerne. Risikorapport 2013 side 4 af 22\n5 Kreditafdelingen er løbende i dialog med privat- og erhvervskundeafdelingerne for at drøfte den kreditmæssige udvikling samt enkeltengagementer. Den løbende opfølgning giver gode muligheder for tidligt at tage initiativer i kundeengagementer, der begynder at vise svaghedstegn. Kreditafdelingen gennemgår årligt alle væsentlige kundeengagementer, og de 65 største gennemgås for bestyrelsen hvert år i november/december måned. Ultimo 2013 fik bestyrelsen gennemgået alle engagementer over 9,6 mio. kr. Bestyrelsen får tillige forelagt alle nedskrivninger på mere end 1,0 mio. kr. Risikofyldte engagementer Sparekassen anvender Finanstilsynets karakterskala til rangordning af kunderne. Det betyder, at alle udlånskunder har en karakter. Kundeengagementer, der vurderes at være risikofyldte, har karakteren 2c eller 1. Karakteren 2c: Kunder med OIV (objektiv indikation for værdiforringelse), men med visse udfordringer, og hvor konstatering af OIV kan medføre en nedskrivning. Karakteren 1: Kunder med OIV og stor riskiko, dårlig økonomi og manglende evne eller vilje til at overholde sine forpligtelser. Der kan være nedskrevet/hensat på engagementet. Kreditgivning og overvågning af kunder med en af ovennævnte karakterer er mere restriktiv end for øvrige kunder. Væsentlige kundeengagementer uden forretningsmæssigt perspektiv for Sparekassen samt misligholdte engagementer overføres til Særlige Kreditter til behandling og/eller inkassation. Et engagement anses for misligholdt, når det ikke er sandsynligt, at kunden kan/vil indfri alle sine forpligtelser over for Sparekassen. Kundeengagementer overført til Særlige Kreditter rentenulstilles, når det vurderes, at der ikke vil være dækning for renterne. For udlån med større nedskrivninger/hensættelser foretages delafskrivninger, hvis Sparekassen vurderer, at udlånet ikke kan afvikles indenfor en overskuelig tidshorisont. Markedsrisiko Markedsrisiko defineres som risikoen for tab som følge af, at markedsværdien af Sparekassens aktiver eller passiver ændrer sig som følge af ændringer i markedsforholdene. Markedsrisikoen omfatter renterisiko, aktierisiko og valutarisiko. Bestyrelsen fastsætter de overordnede politikker, rammer og principper for risikostyringen. Bestyrelsen fastsætter rammerne for direktionen, som derefter kan delegere rammer ud til de enkelte medarbejdere. Kontrolfunktionen i økonomiafdelingen har ansvaret for at opgøre, overvåge, kontrollere og rapportere markedsrisiciene til bestyrelse og direktion. Der følges løbende op på alle markedsrisici, og instruksoverskridelser rapporteres op i hierarkiet. Bestyrelsen og direktionen får månedligt oplyst udnyttelsen af de udstukne rammer og en redegørelse for eventuelle overskridelser. Renterisiko Renterisikoen måles som det forventede kurstab på rentepositioner, der vil følge af en umiddelbar ændring i alle rentesatser på 1 procentpoint enten i op- eller nedadgående retning. Sparekassens renterisiko fremkommer i forbindelse med fastforrentede udlån, obligationer, indlån, efterstillede kapitalindskud og udstedte obligationer. Finansielle derivater anvendes i begrænset omfang til afdækning af renterisici. Renterisikoen udgør den største del af Sparekassens markedsrisiko og rapporteres hver måned til bestyrelse og direk- Risikorapport 2013 side 5 af 22\n6 tion. I perioder med renteuro sker rapporteringen efter behov. Den samlede renterisiko må ved en ændring på 1 procentpoint i form af en parallelforskydning af rentekurven ikke overstige 5 % af kernekapitalen efter fradrag. Renterisikoen opgøres efter Finanstilsynets regler. Det fastsatte mål for renterisikoen har ikke været overskredet i årets løb. Renterisikoen udgør pr. 31. december ,9 % (2012: -2,2 %) af kernekapitalen efter fradrag. Renterisikoen er relativ lav. Aktierisiko Beholdningen af børsnoterede aktier mv. må ikke overstige 0,95 % af kernekapitalen efter fradrag og var ultimo 2013 på 0,01 %. Beholdningen af unoterede aktier, ekskl. aktier i datterselskaber, aktier i associerede selskaber samt strategiske aktier (aktier i sektorejede virksomheder), må ikke overstige 25 mio. kr. og var ultimo 2013 på 9,7 mio.kr. Risikoen på Sparekassens aktiebeholdning vurderes at være lav. Den unoterede beholdning af aktier består primært af aktier i sektorvirksomheder, hvor Sparekassen i samarbejde med andre pengeinstitutter har erhvervet aktier i en række sektorvirksomheder. Disse sektorvirksomheder har til formål at understøtte pengeinstitutternes forretning indenfor realkredit, betalingsformidling, it, investeringsforeninger mv. Sparekassen påtænker ikke at sælge disse aktier, og derfor betragtes aktierne som værende udenfor handelsbeholdningen. Beholdningen af unoterede aktier udgør pr. 31. december ,0 mio. kr. (2012: 196,2 mio. kr.), som er fordelt med 196,3 mio. kr. (2012: 185,9 mio. kr.) i sektorvirksomheder og 9,7 mio. kr. (2012: 10,3 mio. kr.) i andre selskaber. Valutarisiko Valutarisikoen opgjort som største sum af henholdsvis positioner i valutaer, hvor Sparekassen har et netto tilgodehavende, og valutaer, hvor Sparekassen har en nettogæld (valutaindikator 1), må ikke overstige 25 % af kernekapitalen efter fradrag. Den fastsatte grænse for valutarisikoen har ikke været overskredet i løbet af året, og sidst på året er grænsen nedsat til 5 %. Pr. 31. december 2013 er valutaindikator 1 opgjort til 7,8 mio. kr. (2012: 5,9 mio. kr.) svarende til 1,1 % (2012: 0,8 %) af kernekapitalen efter fradrag. Risikoen på Sparekassens valutapositioner vurderes at være lav. Likviditetsrisiko Likviditetsrisiko er risikoen for tab som følge af, at det ikke er muligt at fremskaffe den nødvendige finansiering til dækning af behovet. Målet med likviditetsstyringen er, at der er sikret et tilstrækkeligt og stabilt likviditetsberedskab. Sparekassens likviditetsberedskab opgøres efter kravene i lov om finansiel virksomhed, og Sparekassen fører en forsigtig likviditetspolitik. Sparekassen ønsker at have en likviditetsoverdækning på minimum 100 %. Overdækningen har været større end 100 % hele året. Likviditetsoverdækningen opgjort i henhold til lov om finansiel virksomhed 152 udgør pr. 31. december ,8 %. Pr. 31. december 2012 udgjorde den tilsvarende likviditetsoverdækning 191,3 %. Sparekassen har endvidere en målsætning om, at der skal være et passende forhold mellem ind- og udlån. Udlån i forhold til indlån udgør pr. 31. december ,0. Pr. 31. december 2012 udgjorde tilsvarende nøgletal 93,5. Sparekassen har en solid likviditet, og der forventes fortsat at være en høj likviditetsoverdækning i Operationelle risici Operationelle risici defineres som risici for tab som følge af fejl i interne processer, menneskelige fejl, systemfejl eller tab som følge af eksterne begivenheder, inklusive retslige risici. Risikorapport 2013 side 6 af 22\n7 Operationel risiko er også risikoen for, at Sparekassen ikke drives efter de juridiske og lovgivningsmæssige krav, markedsstandarder og etiske krav, som er gældende for branchen. Det er Sparekassens politik at afdække risici så vidt muligt, men dog således, at der regnes med en selvrisiko af en vis størrelse, som vurderes at svare til Sparekassens muligheder for at bære tab. Rapportering sker løbende til direktionen og årligt til bestyrelsen. Der sker en løbende overvågning af de operationelle risici. Konstaterede tab undersøges nøje, og erfaringer anvendes til at reducere risikoen for nye tab. Der er etableret adskillelse mellem udførende funktioner og kontrollerende funktioner. Kontrol af overholdelse af forretningsgange og afstemninger sker således uafhængigt af de udførende afdelinger. Sparekassen har en intern revisionsafdeling, som refererer til bestyrelsen i Sparekassen. Intern revision opstiller i samarbejde med ekstern revision en revisionsplan, som sikrer, at der er et løbende tilsyn med, at forretningsgange og lovgivningen overholdes. Compliancefunktionen overvåger overholdelsen af lovgivning, branchestandarder og interne retningslinjer for alle forretningsområder. Funktionens formål er at kontrollere og vurdere, hvorvidt forretningsgange og procedurer er tilstrækkelige og betryggende. Den complianceansvarlige refererer til direktionen. På IT-området er Sparekassen tilsluttet SDC, som har dublering af systemer og drift på alle kritiske områder. Netværk kan omkobles på alle hovedforbindelser. Der foreligger planer, som kan anvendes i en eventuel katastrofesituation. Risikorapport 2013 side 7 af 22\n8 2. Anvendelsesområde Oplysningsforpligtelsen gælder for Sparekassen Faaborg A/S, CVR-nr Oplysningsforpligtelserne omfatter Sparekassen Faaborg A/S. 3. Basiskapital Basiskapitalen opgøres i henhold til reglerne i bekendtgørelse om opgørelse af basiskapital. Basiskapitalen omfatter kernekapital og efterstillet kapital i form af hybrid kernekapital og supplerende kapital samt tillæg og fradrag i disse. Opgørelse af basiskapitalen fremgår af nedenstående skema. Opgørelse af basiskapital pr Egentlig kernekapital Aktiekapital Overført overskud eller underskud Primære fradrag i egentlig kernekapital Immaterielle aktiver Udskudte aktiverede skatteaktiver Egentlig kernekapital efter primære fradrag Hybrid kernekapital Kernekapital, inkl. hybrid kernekapital, efter primære fradrag Andre fradrag Den akkumulerede værdiregulering af sikringsinstrumenter ved sikring af betalingsstrømme Halvdelen af summen af kapitalandele mv. > 10 % Kernekapital, inkl. hybrid kernekapital, efter fradrag Supplerende kapital Ansvarlig lånekapital Medregnet supplerende kapital Basiskapital før fradrag Fradrag i basiskapital Halvdelen af summen af kapitalandele mv. > 10 % Basiskapital efter fradrag Risikorapport 2013 side 8 af 22\n9 4. Solvenskrav og den tilstrækkelige basiskapital 4.a. Metode Rapporteringen til bestyrelse omfatter kvartalsvis rapportering om opfyldelse af lovmæssige og interne opstillede mål for kapitalen. Med udgangspunkt i solvensbehovsopgørelsen jf. punkt 5, herunder vurderingen af Sparekassens risikoprofil, udfærdiges der et oplæg til fastsættelse af Sparekassens tilstrækkelige basiskapital og solvensbehov, som drøftes i bestyrelsen kvartårligt. Sparekassens interne revision foretager en uafhængig vurdering af det opgjorte solvensbehov. 4.b. Sparekassens risikovægtede aktiver og kapitalkrav for hver enkelt eksponeringskategori Sparekassen benytter standardmetoden for kreditrisiko til beregning af de risikovægtede poster. Skemaet nedenfor viser Sparekassens risikovægtede aktiver samt kapitalkravet på 8 % for hver enkelt eksponeringskategori. Risikovægtede eksponeringer pr Risikovægtede eksponeringer Kapitalkravet (8 % af eksponering) Eksponeringer mod internationale organisationer Eksponeringer mod institutter Eksponeringer mod erhvervsvirksomheder mv Eksponeringer mod detailkunder Eksponeringer sikret ved pant i fast ejendom Eksponeringer, hvorpå der er restance eller overtræk Eksponeringer i andre poster, herunder aktiver uden modparter c. IRB Sparekassen benytter ikke den interne ratingbaserede metode for kreditrisiko til beregning af de risikovægtede poster, hvorfor oplysningskravet ikke er relevant. 4.d. Sparekassens solvenskrav til markedsrisici Skemaet nedenfor viser Sparekassens solvenskrav til markedsrisici. Risikovægtede eksponeringer pr Risikovægtede eksponeringer Kapitalkravet (8 % af eksponering) Gældsinstrumenter Aktier e. Solvenskrav til operationel risiko Sparekassen anvender basisindikatormetoden til opgørelse af solvenskravet til den operationelle risiko. Kapitalkravet til den operationelle risiko pr. 31. december 2013 er beregnet til 44 mio. kr. Risikorapport 2013 side 9 af 22\n10 Individuelt solvensbehov 5.a. Intern proces for opgørelse af den tilstrækkelige basiskapital og solvensbehovet Solvensbehovet er Sparekassen Faaborgs egen vurdering af kapitalbehovet som følge af de risici, som Sparekassen påtager sig. Sparekassens bestyrelse har hvert kvartal drøftelser omkring fastsættelsen af den tilstrækkelige basiskapital og solvensbehovet. Drøftelserne tager udgangspunkt i en indstilling fra direktionen. Indstillingen indeholder forslag til størrelsen af solvensbehovet, herunder forslag til valg af stressniveauer samt vækstforventninger. På baggrund af drøftelsen træffer bestyrelsen en afgørelse om opgørelsen af Sparekassens solvensbehov, som skal være tilstrækkeligt til at dække Sparekassens risici, jf. lov om finansiel virksomhed 124, stk. 1 og 4. En gang om året drøfter bestyrelsen de metoder, som anvendes ved opgørelsen af den tilstrækkelige basiskapital, herunder hvilke risikoområder og stressniveauer, der skal tages i betragtning ved beregningen af solvensbehovet. Solvensbehovet opgøres efter 8+modellen, der omfatter de risikotyper, som vurderes at skulle afdækkes med kapital: Kreditrisici, markedsrisici, operationelle risici, øvrige risici samt tillæg som følge af lovbestemte krav. Vurderingen tager udgangspunkt i Sparekassens risikoprofil, kapitalforhold samt fremadrettede betragtninger, der kan have betydning herfor, herunder budgettet. 5.b. Metode til opgørelse af den tilstrækkelige basiskapital Finanstilsynet har udsendt Vejledning om tilstrækkelig basiskapital og solvensbehov for kreditinstitutter. Derudover har Lokale Pengeinstitutter udsendt en solvensbehovsmodel. Både Tilsynets vejledning og Lokale Pengeinstitutters solvensbehovsmodel, som Sparekassen anvender, bygger på 8+metoden, hvor der tages udgangspunkt i minimumskravet på 8 % af de risikovægtede poster (søjle I) med tillæg for risici og forhold, som ikke fuldt ud afspejles i opgørelsen af de risikovægtede poster. I Finanstilsynets vejledning opstilles benchmarks for, hvornår Tilsynet som udgangspunkt vurderer, at søjle I ikke er tilstrækkelig indenfor de enkelte risikoområder, hvorfor der skal afsættes tillæg i solvensbehovet. Endvidere er der i udpræget grad opstillet metoder til beregning af tillæggets størrelse indenfor de enkelte risikoområder. Selvom Finanstilsynet opstiller benchmarks på de fleste områder, vurderer Sparekassen på alle områder, om de angivne benchmarks i tilstrækkelig grad tager hensyn til Sparekassens risici, og har i nødvendigt omfang foretaget individuelle tilpasninger. Ved opgørelsen af solvensbehovet tages udgangspunkt i nedenstående skabelon: 1. Søjle I-kravet (8 % af de risikovægtede poster) 2. Indtjening (kapital til risikoafdækning som følge af svag indtjening) 3. Udlånsvækst (kapital til dækning af organisk vækst i forretningsvolumen) 4. Kreditrisici, heraf: 4a. Kreditrisici på store kunder med finansielle problemer 4b. Øvrige kreditrisici 4c. Koncentrationsrisiko på individuelle engagementer 4d. Koncentrationsrisiko på brancher 5. Markedsrisici, heraf: 5a. Renterisici 5b. Aktierisici 5c. Valutarisici 6. Likviditetsrisici (kapital til dækning af dyrere likviditet) 7. Operationelle risici (kapital til dækning af operationelle risici udover søjle I) 8. Eventuelle tillæg som følge af lovbestemte krav Beløb % Risikorapport 2013 side 10 af 22\n11 De risikofaktorer, der er medtaget i modellen, er efter Sparekassens opfattelse dækkende for alle de risikoområder, som lovgivningen kræver, at ledelsen skal tage højde for ved fastsættelse af solvensbehovet, samt de risici ledelsen finder, at Sparekassen har påtaget sig. Derudover skal ledelsen vurdere, hvorvidt basiskapitalen er tilstrækkelig til at understøtte kommende aktiviteter. Denne vurdering indgår som en del af den generelle fastlæggelse af solvensbehovet. 6. Tilstrækkelig basiskapital opdelt i kategorier Opgørelsen af den tilstrækkelige basiskapital og det individuelle solvensbehov er fordelt på nedenstående risikoområder. Risikoområde Tilstrækkelig basiskapital kr. Solvensbehov % Søjle I-kravet (8 % af de risikovægtede poster) ,0 Kreditrisici ,3 Markedsrisici ,6 Operationelle risici 0 0,0 Øvrige risici ,4 Tillæg som følge af lovbestemte krav 0 0,0 I alt ,3 7. Kommentering af solvensbehov Søjle I-kravet (8 % af de risikovægtede poster) Sparekassen Faaborg er omfattet af kravet i lov om finansiel virksomhed 124, stk. 2, nr. 1, om, at solvensen som minimum skal udgøre 8 % af de risikovægtede poster. Kreditrisici Kreditrisici omfatter risikoen for tab som følge af, at debitorer eller modparter misligholder indgåede betalingsforpligtelser, ud over hvad der er dækket af søjle I, herunder store kunder med finansielle problemer, koncentrationsrisiko på individuelle engagementer og brancher. Store kunder med finansielle problemer For større kunder med finansielle problemer sker der en vurdering af det forsigtigt skønnede tab på det enkelte engagement. Kunder med finansielle problemer omfatter følgende: Kunder med objektiv indikation for værdiforringelse (OIV), bonitetskategori 1. Kunder med væsentlige svaghedstegn, men uden OIV, bonitetskategori 2c. Større engagementer er engagementer, der udgør mindst 2 % af basiskapitalen. Det forsigtigt skønnede tab udgør det nettotab, som ud fra en forsigtig og fremadrettet vurdering risikeres at tabes, hvis større engagementer med kunder med finansielle problemer skal afvikles på grund af misligholdelse. Øvrige kreditrisici Der foretages en vurdering af, hvorvidt der er særlige kreditrisici i den øvrige kreditportefølje (engagementer under 2 % af basiskapitalen), som ikke er dækket af søjle I kravet. Koncentrationsrisiko på individuelle engagementer Koncentrationsrisiko på individuelle engagementer skal dække den risiko, der er forbundet med fordelingen af engagementsstørrelser i udlånsporteføljen. Risikorapport 2013 side 11 af 22\n12 Til opgørelsen af tillægget for koncentrationsrisiko på individuelle engagementer tages der udgangspunkt i Finanstilsynets vejledning om tilstrækkelig basiskapital og solvensbehov for kreditinstitutter. I henhold til denne vejledning skal der foretages tillæg, såfremt summen af de 20 største engagementer er større end 4 % af engagementsmassen. De 20 største engagementer udgør 17 %, hvorfor der skal tages et tillæg. I 2013 vægtes tillægget med 50 %. Fra 2014 bliver tillægget fuldt indfaset. Koncentrationsrisiko på brancher Koncentrationsrisiko på brancher skal dække den risiko, der er forbundet med, at engagementer er fordelt på relativt få brancher. Til opgørelsen af tillægget for koncentrationsrisiko på brancher tages der udgangspunkt i Finanstilsynets vejledning om tilstrækkelig basiskapital og solvensbehov for kreditinstitutter. I henhold til denne vejledning skal Herfindahl- Hirschman indekset (HHI) anvendes til at måle graden af koncentration på brancher. Med baggrund i HHI beregnes tillægget, jf. nedenstående tabel. HHI Tillæg i tilstrækkelig basiskapital/solvensbehov HHI < 20 % 0 20 % < HHI < 25 % 0,008 * RWAerhverv *(1-SRerhverv) 25 % < HHI < 30 % 0,016 * RWAerhverv *(1-SRerhverv) 30 % < HHI < 40 % 0,024 * RWAerhverv *(1-SRerhverv) 40 % < HHI < 60 % 0,032 * RWAerhverv *(1-SRerhverv) 60 % < HHI < 100 % 0,040 * RWAerhverv *(1-SRerhverv) Sparekassens HHI indeks er beregnet til 20,3 %, hvorfor der skal tages et tillæg. I 2013 vægtes tillægget med 50 %. Fra 2014 bliver tillægget fuldt indfaset. Markedsrisici Markedsrisiko er risikoen for tab som følge af potentielle ændringer i renter, aktiekurser samt valutakurser, ud over hvad der er dækket i sølje I. Der tages ikke udgangspunkt i de aktuelle risici, men derimod i de maksimale risici, som Sparekassen kan påtage sig indenfor de grænser, som bestyrelsen har fastsat for direktionens beføjelser til at tage markedsrisici, jf. lov om finansiel virksomhed 70. Ved vurderingen af, hvorvidt alle markedsrisici er tilstrækkeligt afdækket af sølje I, er der taget udgangspunkt i Finanstilsynets vejledende benchmarks for renterisiko, aktierisiko og valutarisiko. Med baggrund i disse benchmarks samt en samlet vurdering af Sparekassens markedsrisici, er der behov for tillæg vedrørende markedsrisici. Risikorapport 2013 side 12 af 22\n13 Operationelle risici Operationelle risici omfatter risiko for tab som følge af uhensigtsmæssige eller mangelfulde interne procedurer, menneskelige fejl, systemfejl og eksterne begivenheder, herunder juridiske risici, udover hvad der er dækket af søjle I. Ved vurderingen af tillæg for operationelle risici er der taget stilling til nedennævnte risikoområder. På den baggrund er det vurderingen, at der ikke er behov for tillæg, udover hvad der er dækket af søjle I. Organisation: Er instituttets organisation indarbejdet? Overholdes regler for virksomhedsstyring, f.eks. lov om finansiel virksomhed 71? Er der kun mindre grad af afhængighed af nøglepersoner? Er der instrukser og forretningsgange på alle væsentlige områder? Er der en god indarbejdet kreditstyring? Er der en fast og indarbejdet ledelsesrapportering? Er der funktionsadskillelse mellem udførelse af opgaver (f.eks. handel, bogføring, afvikling af værdipapirer) og kontrol af samme? Er de fleste rutiner automatiserede? Er der stabil/lav personaleomsætning? Anvendes kun i mindre grad performancebaserede kompensationssystemer (bonusordninger)? It: Er instituttets it-organisering (systemer og ændring i outsourcing af it-drift) indarbejdet? Er der kun mindre grad af afhængighed af nøglepersoner på it-området (internt og ekstern)? Er der instrukser og forretningsgange på alle væsentlige områder indenfor it? Er der en generel god styring af it-sikkerhed og -drift? Forretningsmodel: Er instituttets forretningsmodel fuldt indarbejdet? Er instituttets finansielle produkter og tjenesteydelser fuldt implementeret? Er der central og kompetent styring af markedsføring af finansielle tjenesteydelser? Svarer kompleksiteten af forretningerne til kompleksiteten i andre institutter af samme størrelse? Øvrige risici Der er foretaget en vurdering af, om der eventuelt skal afsættes kapital til risikoafdækning af svag indtjening, kapital til dækning af organisk vækst i forretningsvolumen samt kapital til dækning af dyrere likviditet fra professionelle investorer. Indtjening Ved vurderingen af, hvorvidt der skal afsættes ekstra kapital til at modstå kredittab fremadrettet, er der taget udgangspunkt i Finanstilsynets vejledende benchmarks herfor. Der er foretaget en vurdering af basisindtjeningen i forhold til de samlede udlån og garantier. Der er afsat kapital til afdækning af svag indtjening. Vækst Ved vurderingen af, hvorvidt der skal afsættes ekstra kapital til udlånsvækst, er der taget udgangspunkt i Finanstilsynets vejledende benchmarks herfor. Det er vurderingen, at der ikke er brug for at afsætte kapital til udlånsvækst. Likviditet Sparekassen har en høj likviditetsoverdækning. Ved vurderingen af, hvorvidt der skal afsættes kapital som følge af, at der må påregnes en meromkostning ved fremskaffelse af likviditet, er der taget udgangspunkt i Sparekassens stresstest af likviditeten på 1 års sigt. Det er vurderingen, at der ikke er brug for at afsætte kapital til fremskaffelse af likviditet. 8. Lovbestemte krav Der er ikke fra Finanstilsynet overfor Sparekassen Faaborg fastsat et individuelt solvenskrav. Risikorapport 2013 side 13 af 22\n14 9. Basiskapital og solvensprocent Sparekassens kapitalforhold, herunder solvensmæssig overdækning, fremgår af nedenstående tabel. Basiskapital efter fradrag Tilstrækkelig basiskapital Solvensmæssig overdækning t.kr t.kr t.kr. Solvensprocent 17,9 % Solvensbehov 11,3 % Solvensoverdækning 6,6 procentpoint 10. Internt opgjort solvensbehov Sparekassen opgør ikke et internt solvensbehov udover det lovbestemte solvensbehov. Risikorapport 2013 side 14 af 22\n15 11. Modpartsrisiko afledte finansielle instrumenter Sparekassen anvender markedsværdimetoden for modpartsrisiko til at opgøre eksponeringens størrelse for afledte finansielle instrumenter, der er omfattet af definitionen i kapitaldækningsbekendtgørelsens bilag 17, samt for kreditderivater indenfor handelsbeholdningen. Fastsættelsen af eksponeringens værdi ved markedsværdimetoden for modpartsrisiko følger af nedenstående beskrivelse: 1. Kontrakter opgøres til markedsværdi for at opnå den aktuelle genanskaffelsesomkostning for alle kontrakter med en positiv værdi. 2. For at nå frem til et tal for den fremtidige krediteksponering multipliceres kontrakternes nominelle hovedstole eller de underliggende værdier med procentsatser fastsat af Finanstilsynet. Swaps baseret på to variable renter i samme valuta er undtaget herfor, idet kun den aktuelle genanskaffelsesomkostning beregnes. 3. Summen af de aktuelle genanskaffelsesomkostninger og de potentielle fremtidige krediteksponeringer udgør eksponeringsværdien. I forbindelse med Sparekassens fastsættelse af den tilstrækkelige basiskapital holdes kapital svarende til 8 % af den positive markedsværdi af derivaterne. I Sparekassens bevillingsproces og i den almindelige engagementsovervågning tages der højde for den beregnede eksponeringsværdi, således at det sikres, at denne ikke overstiger den bevilgede kreditgrænse på modparten. Værdien af Sparekassens samlede modpartsrisiko opgjort efter markedsværdimetoden fordelt på risikovægte fremgår af nedenstående tabel. Modpartsrisiko med vægt Positiv bruttodagsværdi af finansielle kontrakter efter netting Den samlede eksponeringsværdi af modpartsrisiko opgjort efter markedsværdimetode Modpart med risikovægt 20 % Modpart med risikovægt 75 % Modpart med risikovægt 100 % Risikorapport 2013 side 15 af 22\n16 12. Kreditrisiko og udvandingsrisiko 12.a. Regnskabsmæssig definition af misligholdte fordringer og værdiforringede fordringer Sparekassen følger bekendtgørelse om finansielle rapporter for kreditinstitutter mv. og anvender de regnskabsmæssige definitioner af misligholdte og værdiforringede fordringer, der fremgår af bekendtgørelse om finansielle rapporter for kreditinstitutter mv b. Eksponeringer efter nedskrivninger Sparekassens samlede værdi af de uvægtede krediteksponeringer efter nedskrivninger udgør t.kr. pr. 31. december c. Eksponeringernes gennemsnitlige værdi i løbet af år 2013 fordelt på eksponeringskategorier Opgørelse af risikovægtede poster: Vægtede poster med kredit-, modparts-, udvandings- og leveringsrisiko ud fra: Standardmetoden summen af nedennævnte poster Eksponeringer mod institutter Eksponeringer mod erhvervsvirksomheder mv Eksponeringer mod detailkunder Eksponeringer sikret ved pant i fast ejendom Eksponeringer, hvorpå der er restance eller overtræk Eksponeringer i andre poster, herunder aktiver uden modparter d. Geografisk fordeling af eksponeringerne Den geografiske fordeling af eksponeringerne er undladt, da mere end 95 % af Sparekassens eksponeringer er i Danmark. Risikorapport 2013 side 16 af 22\n17 12.e. Branchefordeling af eksponeringerne Branchefordeling af kreditrisikoen fordelt på eksponeringskategorier pr Centralregeringer og centralbanker Institutter Regionale eller lokale myndigheder Erhvervsvirksomheder mv. Detailkunder Sikret ved pant i fast ejendom Restance eller overtræk Andre poster I alt Offentlige myndigheder Landbrug, jagt, skovbrug og fiskeri Industri og råstofudvinding Energiforsyning Handel Transport, hoteller og restauranter Information og kommunikation Finansiering og forsikring Fast ejendom samt bygge og anlæg Øvrige erhverv Private I alt f. Fordeling af eksponeringerne på restløbetid Fordelingen af krediteksponeringer på restløbetider Anfordring 0-3 mdr. 3 mdr. - 1 år 1-5 år Over 5 år I alt Eksponeringer mod centralregeringer eller centralbanker Eksponeringer mod regionale eller lokale myndigheder Eksponeringer mod institutter Eksponeringer mod erhvervsvirksomheder mv Eksponeringer mod detailkunder Eksponeringer sikret ved pant i fast ejendom Eksponeringer, hvorpå der er restance eller overtræk Eksponeringer i andre poster, herunder aktiver uden modparter I alt Risikorapport 2013 side 17 af 22\n18 12.g. Værdiforringede fordringer og nedskrivninger fordelt på brancher Værdiforringede udlån og garantidebitorer med underopdeling i misligholdte fordringer og fordringer, der er værdiforringede, nedskrivninger/hensættelser samt udgifter vedrørende værdireguleringer og nedskrivninger, såvel individuelt som gruppevist behandlede, fordeler sig på følgende brancher: Værdiforringede fordringer og nedskrivninger, branchefordelt Udlån og garantidebitorer, hvorpå der er foretaget nedskrivninger/ hensættelser Nedskrivninger/ hensættelser ultimo året Nettobevægelse vedr. værdireguleringer og nedskrivninger i året Individuelt vurderede udlån og garantidebitorer: Offentlige myndigheder Landbrug, jagt, skovbrug og fiskeri Industri og råstofudvinding Energiforsyning Bygge og anlæg Handel Transport, hoteller og restauranter Information og kommunikation Finansiering og forsikring Fast ejendom Øvrige erhverv I alt erhverv Private h. Geografisk fordeling af misligholdte og værdiforringede fordringer Mere end 95 % af Sparekassens misligholdte og værdiforringede fordringer er hjemmehørende i Danmark. Derfor er en geografisk fordeling ikke foretaget. Risikorapport 2013 side 18 af 22\n19 12.i. Bevægelser i 2013 på værdiforringede fordringer Nedskrivninger og hensættelser Udlån Garantidebitorer Individuelle nedskrivninger/hensættelser A. Akkumulerede nedskrivninger/hensættelser primo på udlån og garantidebitorer Nedskrivninger/hensættelser i årets løb Tilbageførsel af nedskrivninger/hensættelser foretaget i tidligere regnskabsår, hvor der ikke længere er objektiv indikation på værdiforringelse, eller værdiforringelsen er reduceret Andre bevægelser Værdiregulering overtagne ejendomme 39 0 Endelig tabt (afskrevet), tidligere individuelt nedskrevet/hensat B. Akkumulerede nedskrivninger/hensættelser ultimo på udlån og garantidebitorer C. Summen af udlån og garantidebitorer, hvorpå der er foretaget individuelle nedskrivninger/hensættelser (opgjort før nedskrivninger/hensættelser) Gruppevise nedskrivninger/ hensættelser A. Akkumulerede nedskrivninger/hensættelser primo på udlån og garantidebitorer Nedskrivninger/hensættelser i årets løb Tilbageførsel af nedskrivninger/hensættelser, hvor der ikke længere er objektiv indikation på værdiforringelser, eller værdiforringelsen er reduceret B. Akkumulerede nedskrivninger/hensættelser ultimo på udlån og garantidebitorer C. Summen af udlån og garantidebitorer, hvorpå der er foretaget gruppevise nedskrivninger/hensættelser (opgjort før nedskrivninger/hensættelser) Endelig tabt (afskrevet) A. Endelig tabt (afskrevet), ikke tidligere individuelt nedskrevet/hensat B. Indgået på tidligere afskrevne fordringer Risikorapport 2013 side 19 af 22\n20 13. Kreditvurderingsbureauer Sparekassen anvender ikke eksterne kreditvurderingsbureauer til beregning af størrelsen af risikovægtede poster. 14. Oplysninger om opgørelse af kreditrisiko under IRB-metoden Sparekassen anvender ikke IRB-metoden, jf. punkt 4.c. 15. Markedsrisiko I kapitaldækningsbekendtgørelsen stilles der krav om, at virksomheden oplyser solvenskravene for en række risici, som opgøres under markedsrisikoområdet. Herunder ses en opgørelse af solvenskravene for de pågældende risici. Opgørelse af solvensrisici på markedsrisikoområdet Poster med positionsrisiko Gældsinstrumenter Aktier Vægtet beløb Oplysninger om interne modeller (VaR-modeller) Sparekassen anvender ikke interne modeller (VaR-modeller) til opgørelse af risiko på positioner i handelsbeholdningen. 17. Operationel risiko I henhold til kapitaldækningsbekendtgørelsen skal pengeinstitutter kapitalmæssigt afdække operationelle risici. Kapitalkravene til de operationelle risici skal afdække Risiko for tab som følge af uhensigtsmæssige eller mangelfulde interne procedurer, menneskelige fejl og systemmæssige fejl eller som følge af eksterne begivenheder, inklusive retslige risici. Sparekassen anvender basisindikatormetoden, jf. kapitaldækningsbekendtgørelsens bilag 18, til opgørelse af kapitalkravet til de operationelle risici. Operationelle risici opgøres i henhold til denne metode som 15 % af de gennemsnitlige basisindtægter de seneste 3 år. Basisindtægterne er summen af nettorenteindtægter og ikke-renterelaterede nettoindtægter. 18. Eksponeringer i aktier mv. udenfor handelsbeholdningen Sparekassen har i samarbejde med andre pengeinstitutter erhvervet aktier i en række sektorselskaber. Disse sektorselskaber har til formål at understøtte pengeinstitutternes forretning indenfor realkredit, betalingsformidling, it, investeringsforeninger mv. Sparekassen påtænker ikke at sælge disse aktier, og derfor betragtes aktierne som værende udenfor handelsbeholdningen. I flere af sektorselskaberne omfordeles aktierne således, at pengeinstitutternes ejerandele hele tiden afspejler det enkelte pengeinstituts forretningsomfang med sektorselskabet. Omfordelingen sker typisk med udgangspunkt i sektorselskabets indre værdi. Sparekassen regulerer den bogførte værdi af disse aktier kvartalsvist, halvårligt eller helårligt - afhængigt af hyppigheden af nye informationer fra det enkelte sektorselskab. I andre sektorselskaber omfordeles aktierne ikke, men værdiansættes derimod typisk med udgangspunkt i den senest kendte handel; alternativt beregnes værdien med udgangspunkt i en anerkendt værdiansættelsesmetode. Sparekassen har anvendt dagsværdioptionen på sektoraktierne, idet aktierne indgår i en portefølje af finansielle aktiver, der styres, og hvis afkast måles til dagsværdi i overensstemmelse med en dokumenteret risikostyring- eller inve- Risikorapport 2013 side 20 af 22\n21 steringsstrategi, ligesom porteføljen indgår til dagsværdi i den interne ledelsesrapportering på basis af en totalafkastbetragtning. Internt måler og styrer Sparekassen porteføljen finansielle aktiver ud fra en totalafkastbetragtning. I overensstemmelse med dagsværdioptionen indregnes og måles sektoraktierne til dagsværdi med kursregulering over resultatopgørelsen. Som en del af Sparekassens strategi for risikospredning ejer Sparekassen endvidere unoterede aktier i et selskab, som investerer i ejendomme og værdipapirer. Aktierne værdisættes til indre værdi ifølge senest kendte regnskab. Nedenstående tabel viser Sparekassens eksponeringer i aktier, der ikke indgår i handelsbeholdningen. Type Eksponering Realiserede gevinster eller tab i 2013 Ikke-realiserede gevinster eller tab i 2013 Sektoraktier Øvrige unoterede aktier Eksponeringer for renterisiko i positioner udenfor handelsbeholdningen Renterisikoen måles som det forventede kurstab på rentepositioner, der vil følge af en umiddelbar ændring i alle rentesatser på 1 procentpoint enten i op- eller nedadgående retning. Sparekassens renterisiko fremkommer i forbindelse med fastforrentede udlån, obligationer, indlån, efterstillede kapitalindskud og udstedte obligationer. Finansielle derivater anvendes i begrænset omfang til afdækning af renterisici. Renterisikoen udgør den største del af Sparekassens markedsrisiko og rapporteres hver måned til bestyrelse og direktion. I perioder med renteuro sker rapporteringen efter behov. Sparekassens renterisiko i positioner udenfor handelsbeholdningen fremgår af nedenstående skema. Renterisiko i positioner udenfor handelsbeholdningen Lange positioner Korte positioner Renterisiko Balanceførte poster Positioner med begrænset eller afdækket renterisiko I alt udenfor handelsbeholdningen Oplysninger vedrørende securitiseringer Sparekassen anvender ikke securitiseringer, hvorfor oplysningskravet ikke er relevant for Sparekassen. 21. Oplysninger vedrørende opgørelse af kreditrisiko i IRB-institutter Sparekassen anvender standardmetoden, hvorfor oplysningskravet ikke er relevant for Sparekassen. Risikorapport 2013 side 21 af 22\n22 22. Oplysninger vedrørende kreditrisikoreducerende metoder Sparekassen anvender hverken balanceført netting eller netting under stregen. Sparekassen har begrænset sig til at modtage finansiel sikkerhedsstillelse indenfor følgende hovedkategorier: - Kontanter eller kontantlignende instrumenter - Børsnoterede værdipapirer - Aktier mv. der ikke indgår i et hovedindeks, men handles på et reguleret marked. Sparekassens politik for værdiansættelse af finansielle sikkerheder betyder, at værdiansættelsen sker ud fra en markedsværdibetragtning. Forvaltning og værdiansættelse af de finansielle sikkerheder medfører, at Sparekassen har en forsvarlig kreditbeskyttelse af sine udlån. Procedurerne er en integreret del af den almindelige risikoovervågning, der foretages i Sparekassens kreditafdeling. Sparekassen anvender den udbyggede metode som kreditrisikoreducerende teknik. Det betyder, at Sparekassen kan reducere kapitalbelastningen af et engagement, når der tages pant i visse finansielle sikkerheder. I kapitaldækningsbekendtgørelsens bilag 7, punkt 58-61, er det anført, hvilke finansielle sikkerheder pengeinstituttet kan anvende under den udbyggede kreditrisikoreducerende metode. I den forbindelse skal det bemærkes, at der i bekendtgørelsen stilles krav om, at de finansielle sikkerheder, der anvendes, skal være udstedt af en virksomhed eller et land med en særlig god rating. Under hensyn til kapitaldækningsbekendtgørelsens afgrænsninger i bilag 7 kan den finansielle sikkerhedsstillelse, som Sparekassen kan modtage, opdeles i følgende hovedkategorier: - Kontant eller kontantlignende instrumenter - Gældsinstrumenter udstedt af centralregeringer og/eller centralbanker - Gældsinstrumenter udstedt af regionale eller lokale myndigheder - Gældsinstrumenter udstedt af ratede realkreditinstitutter og pengeinstitutter - Gældsinstrumenter udstedt af ratede fondsmæglerselskaber og investeringsforvaltningsselskaber. Sparekassen anvender i overensstemmelse med reglerne i kapitaldækningsbekendtgørelsen finansielle sikkerheder til afdækning af sin kreditrisiko. Skemaet nedenfor viser for hver enkel eksponeringskategori sikkerhedernes dækning, altså den fuldt justerede størrelse af sikkerhederne indenfor hver enkel eksponeringskategori: Størrelse af sikkerheder - Eksponeringer mod erhvervsvirksomheder mv. - Eksponeringer mod detailkunder - Eksponeringer, hvorpå der er restance eller overtræk Oplysninger om avancerede målemetoder til opgørelse af operationel risiko Sparekassen anvender basisindikatormetoden til opgørelse af operationel risiko, hvorfor oplysningskravet ikke er relevant for Sparekassen. Faaborg den 13. februar 2014 Risikorapport 2013 side 22 af 22\nSparekassen Faaborg Koncernen Risikorapport 2012 Indledning Denne risikorapport er udarbejdet i overensstemmelse med kapitaldækningsbekendtgørelsens regler og omfatter de oplysningskrav (søjle III), som


Erhvervsøkonomi | UCL\nHar du brug for et grundlæggende erhvervsøkonomisk overblik, så du kan løfte nye opgaver på økonomiområdet og varetage den faglige udvikling i din virksomhed? Så skal du tage akademimodulet Erhvervsøkonomi.\nGod økonomi er grundlaget for en sund forretning - men skal du give effektiv økonomisk rådgivning, har du brug for at kende til alle virksomhedens økonomiske processer, og hvordan de spiller sammen. Med Erhvervsøkonomi får du redskaberne til at analysere og optimere de økonomiske processer på din arbejdsplads.\nvirksomhedsanalyse, herunder virksomhedens informationssystemer og opbygning af årsregnskabet\ninvestering og finansiering, hvor du lærer at beregne og vurdere investeringers lønsomhed ved hjælp af kapitalværdi\nøkonomistyring med fokus på konsument- og producentmarkedet og konkurrenceforhold.\nDu får forudsætninger til at samarbejde med andre om at udvikle virksomhedens økonomi, hvor du kan bidrage med en forståelse af totalbudgettets sammenhænge, og du kan udarbejde resultat-, balance- og likviditetsbudgetter.\nNår du har gennemført modulet:\nhar du indsigt i grundlæggende regnskabslovgivning, så du kan udarbejde forslag til valg af finansiering og kan anvende forskellige metoder til økonomisk optimering\nhar du forståelse for virksomhedens markedsmæssige situation bestemt af efterspørgsels-, konkurrence- og omkostningsforhold\nkan du udarbejde resultat-, likviditets- og balancebudgetter og vurdere virkningen af ændringer i budgetforudsætninger.\nAkademimodulet i erhvervsøkonomi er et kursus i grundlæggende erhvervsøkonomi til dig, som vil lære erhvervsøkonomi for begyndere. Modulet hører under Akademiuddannelsen i Skatter og afgifter og kan tages som en del af den fulde akademiuddannelse eller som et enkeltfag.\nErhvervsøkonomi er for alle, som vil udvide deres økonomiske kompetencer og opnå en helhedsopfattelse af virksomheders økonomi.\nPrisen modulet i Erhvervsøkonomi er 5450 kroner.\nFå svar på dine spørgsmål om Akademimodul i Erhvervsøkonomi\nUdfyld formularen for mere information om Akademimodul i Erhvervsøkonomi\nAkademimodul i Kvalitetsoptimering


Skrevet af Ulrich Fredberg d. 16. november 2021 i kategorien Kommentarer\nLæge, adjungeret professor,\nMedlem af og kandidat til regionsrådet for Venstre\nDEBAT. Der synes at være en betydelig modvilje mod at give praksislægerne de nødvendige muligheder for at henvise direkte til nødvendige undersøgelser på sygehusene, skriver tidligere ledende overlæge fra Diagnostisk Center i Silkeborg, Ulrich Fredberg\nMålet med den tidligere regerings ’Jo før jo bedre’-plan og ”Kræftplan IV” var at stille hurtigere kræftdiagnoser ved at give de praktiserende læger direkte henvisningsmuligheder til de nødvendige undersøgelser på sygehusene. Det var det, jeg var med til at indføre på Silkeborgs regionshospital.\nKræftens Bekæmpelse og Praktiserende Lægers Organisation (PLO) fastslår i august 2021, at knap halvdelen af danske kræftpatienter venter for længe på undersøgelse, hvilket forringer chancerne for at overleve. Både PLO, Kræftens Bekæmpelse, Forskningsenhederne for Almen Medicin på både Aarhus Universitet og Syddansk Universitet samt formanden for Dansk Selskab for Almen Medicin mener derfor i Berlingske 5. august 2021, at der er et ”større behov for, at landets praktiserende læger hurtigere og mere direkte kan sende patienter til undersøgelser på sygehuse”, og at ”Man skal jo gøre det, fordi patienterne vil få en bedre behandling, en højere tryghed og en bedre overlevelseschance”.\nI en rapport fra 2019 satte Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd (VIVE) fokus på kræftdiagnostik uden for kræftpakkerne i det såkaldte 3. diagnostiske spor. I en helt ny VIVE-rapport bygges der videre på den tidligere rapport og konkluderes, at mange venter for lang tid på at blive undersøgt for kræft, som man kan læse om i Onkologisk Tidsskrift.\nEndvidere konkluderes, at der er potentiale for at reducere de betydelige forsinkelser i kræftudredningen, hvis det sikres, at almen praksis har en direkte adgang til relevante diagnostiske undersøgelser uden lange ventetider, når alvorlig sygdom skal udelukkes for en sikkerheds skyld, hvilket vil sige ”når kræftudredningen foregår uden for kræftpakkerne”. Dvs. det såkaldte 3. diagnostiske spor, hvor ca. 1/3 af kræftdiagnoserne stilles.\nSundhedsstyrelsen fastslår, at der ikke er fastsat retningslinjer for udredning af patienter med vage symptomer i det 3. diagnostiske spor. Der har været flere divergerende udmeldinger fra Sundhedsstyrelsen om at henvise alle med mindste mistanke om lungekræft til Højdosis CT (HDCT), men den 5/8-2021 skærer Sundhedsstyrelsens direktør Søren Brostrøm igennem og meddeler via Ritzau, at ”vores undersøgelseskapacitet er presset, og vi kan ikke bare åbne sluserne for f.eks. CT.”\nBåde VIVE-forskerne og professor og leder af forskningscenteret for almen medicin på Syddansk Universitet er ikke enige i Brostrøms betragtninger og påpeger, at udgifterne for patienter og samfund ved den forsinkede diagnostik kan være større end udgifterne til kapacitetsudvidelse.\nSom en sidekommentar vil jeg her nævne, at indførelsen af Lavdosis CT (LDCT) i Silkeborg og andre steder skete rent faktisk uden ressourcetilførsel, da LDCT kun er beskedent mere ressourcetung end røntgen (i modsætning til HDCT).\nPå fire forskellige røntgenafdelinger i Region Midtjylland har man dokumenteret, at ca. 50 procent af samtlige henvisninger til røntgen af lungerne indeholder symptomer, der udløser en varierende, mindre grad af mistanke om lungekræft. Resultaterne af én af undersøgelserne er fremlagt på Lungekræftforeningens årsmøde 19.11.2019. Med over 600.000 konventionelle røntgen af thorax om året i Danmark (Sundhedsstyrelsen, dec. 2015, Udviklingen i brug af røntgenundersøgelser i Danmark) er det naturligvis helt urealistisk at konvertere 300.000 med mindste mistanke om lungekræft til HDCT.\nSundhedsstyrelsen er enig med politikerne i, at praktiserende læger skal have gode muligheder for at kunne henvise direkte til hurtige diagnostiske undersøgelser ved udredning af patienter med vage symptomer. Ifølge Danske Regioner havde alle regioner i 2017 indgået aftale om direkte henvisning fra almen praksis til en række billeddiagnostisk undersøgelser. Af den nye VIVE-undersøgelse fra 5. august 2021, der baseres på interviews af sundhedspersoner, herunder praktiserende læger, fremgår det imidlertid, at størstedelen af de adspurgte praktiserende læger oplever en begrænset eller ingen udvidet adgang. Dette citerer sundhedsministeren i et skriftligt svar til sundhedspolitisk ordfører Martin Geertsen (V) (SPM 1296 til Sundhedsministeren). Trods de politiske beslutninger gennem de seneste år om det modsatte.\nMan må på baggrund af ovennævnte konkludere:\nDer synes at være en betydelig modvilje mod at give praksislægerne de politisk besluttede, nødvendige muligheder.\nDet er hverken fysisk muligt eller fagligt hensigtsmæssigt at henvise alle med vage symptomer og kun minimal mistanke om f.eks. lungekræft til Lungekræftpakken med HDCT.\nMistanken om lungekræft kan naturligvis gradbøjes. Det sker mange gange hver dag i hver eneste almen praksis.\nHenvisning til LDCT efter praktiserende lægers individuelle vurdering på baggrund af vage symptomer med minimal mistanke om f.eks. lungekræft bør indføres hurtigst muligt, evt. som forsøgsordning, som anbefalet af VIVE-forskerne. Resultaterne fra Silkeborg (flere nydiagnosticerede lungekræftpatienter i tidlige stadier og færre i sene stadier) er sammenlignelige med de store internationale screeningsstudier. I modsætning til screening undgår man at udsætte raske for en risiko, da praktiserende læger naturligvis kun henviser symptomatiske patienter til LDCT. Derfor er udgifter og risici kun en brøkdel i forhold til screening.


CPR Broker får DPR-snitflade | Magenta ApS\nCPR Broker får DPR-snitflade\nSkrevet af Magenta 11/10/16\nHenover sommeren har vi koblet CPR Broker på Serviceplatformen, og vi har udviklet en snitflade, der eftergør DPR-databasen. Det giver mulighed for at skifte DPR ud med CPR Broker, hvilket er en rigtig god business case.\nKombinationen af Serviceplatformen og den ny DPR-snitflade gør CPR Broker i stand til at være bindeled mellem mange fagsystemer og Serviceplatformen. På den måde kan kommuner og andre kunder uden videre skifte de fagsystemer, der i dag benytter DPR, til fremover at benytte Serviceplatformen til persondata.\nTil forskel fra Serviceplatformens interface giver CPR Broker brugerne mulighed for at trække direkte på data, f.eks. ved søgning, udtræk og opslag i databasens DPR-tabeller, f.eks. for at kombinere persondata med data fra andre datakilder (f.eks. BBR, CVR og GIS).\nEndelig giver webinterfacet CPReader mulighed for at søge på navn og adresse og få returneret borgerens CPR-nummer. Kommunens sagsbehandlere kan lave et opslag i CPReader og ad den vej få et CPR-nummer og sende digital post. Eller flere CPR-numre, hvis der for eksempel er tale om et standardbrev.\nPå denne måde gør CPReader det muligt at sende Digital Post i situationer, hvor der ikke er en konkret sag med registrering af den pågældende persons CPR-nummer.\nCPR Broker er i drift i dag i 10 kommuner og to styrelser.\nCPR Broker fungerer som adapter imellem de fagsystemer, der kan trække data fra DPR på den ene side, og Servieplatformen på den anden.\nCPR Broker giver hurtig udnyttelse af Serviceplatformens flade prisstruktur.\nCPR Broker fungerer som en lokal proxy, hvilket gør data tilgængelige i "eget hus".\nCPR Broker har en stærk søgefunktioner, der ikke udbydes i Serviceplatformen


Ti største byer i England / Guyunusa.com\nEngland er fyldt med historie samt smukke landskab. Masser af små byer og landsbyer. Hvis du er på udkig efter de større byer i England, kan du se ud over de største og bedst kendte by, London, til andre byer af størrelse beliggende i hele England. I folketællingen i 2001, de større byer i England varierede i befolkningen fra mere end 7 millioner i London til færre end 300.000 i Leicester; befolkningstal varierer afhængigt af om en by eller større byområdet omkring det betragtes.\nLondon er den største by i England og den næststørste i Europa, efter Moskva. Befolkningen er mere end 7 mio. i folketællingen i 2001. Det er beliggende i den sydøstlige del af England og er sæde for den centrale regering i England.\nNæste er i størrelse Birmingham, med en 2001 knap en million indbyggere. Birmingham er en af de største industrielle centre i verden. Byen har mange kanaler, der er i øjeblikket anvendes til fornøjelsen.\nEn anden stor by i England er Leeds, med mere end 700.000 indbyggere i folketællingen 2001's. Det er beliggende på floden Aire. Leeds er en økonomisk og handelsmæssig leder af regionen. Industri i byen omfatter tekstiler, møbler og læder.\nSheffield havde mere end 500.000 indbyggere i folketællingen i 2001. Det er en universitetsby, beliggende 35 miles syd for Leeds ved foden af Derbyshire bakker.\nBradford er beliggende i udkanten af heden af West Yorkshire Pennines. Det er i området kaldet "Brontë land," hvor søstrene Brontë engelske forfattere, blev født og levede.\nBy Liverpool ligger på floden Mersey. Færgerne kan tages fra Liverpool til Irland og Isle of Man. Liverpool er ofte noteret som hjemsted for the Beatles.\nManchester er beliggende i den nordvestlige region i England i Lancashire county. Selv om kun ca. 400.000 mennesker boede i byen fra folketællingen i 2001, boede mere end 2,5 millioner i større hovedstadsområdet.\nBristol er den største by i den sydvestlige del af England. Det er også den største center for kultur, beskæftigelse og uddannelse i regionen.\nByen Coventry ældre end byerne Leicester og Birmingham, men Coventry synes at være en mere moderne by på grund af en stor del af genopbygningen efter anden verdenskrig. Coventry er kendt for Lady Godiva, der levede i Coventry i 1000-tallet.\nDen tiende største by i England er Leicester, med mindre end 300.000 indbyggere i 2001. Det begyndte som en keltisk bebyggelse og er en af de ældste byer i England. Det ligger på floden svæve i nærheden af National Forest.\nFem største byer i Illinois\nDe største byer at bo\nHvad er Georgiens tre største byer?\nHvad er de fire største byer i Tennessee?\nHvad er de to største byer i Tennessee?\nFiskeri Tips: Crappie Jigs\nLystfiskeri Guide tillader i Washington\nTyper af gennemboret øreringe\nHvordan til at pakke en kuffert for Tanzania\nHvor længe kan du holde krydderier i individuelle pakker?\nStatslig regulering af flyselskaber\nHvordan man vælger en rekreative kajak\nFire-stjernede hoteller i Minneapolis\nHoteller i nærheden af Pennsylvania Station i NYC


m?nster v?skor 14-18-41692 - SGLobangs, where you'll find the latest contests and sales\nm?nster v?skor 14-18-41692\nSquak Mountain fik sit navn fra den indianske betegnelse for den frugtbare dal, b?k, og bjerget, der nu danner byen m?nster v?skor Issaquah. De unikke entrepren?rens venlige installation og vedligeholdelse funktioner omfatter en gr?nseflade h?ngsel, der l?ser d?ren p? plads giver stabil h?ndtering, n?r den elektriske tilslutning..\nSolenergi har nogle usete farer under fremstillingsprocessen, der er stadig debatteret. N?r du er tilfreds med de oplysninger, jeg gav, ville jeg s?tte pris p? din positive bed?mmelse. P? et lavere niveau af belysning det giver ogs? bl?de, varme pools af lys, s? et rum bliver mere intim og indbydende..\nAt angive, at en anden kode kan beskrive tilstanden mere fuldst?ndigt eller specifikt. Working n?tter: mulberry popul?re tasker Det vigtigste del af billeder (taget) i omkring en m?neds tid, og jeg har en mandag til fredag ??job, s? alt var, mulberry n?glering kjole mode du ved, f? fri fra arbejde, tage nogle ned tid, og jeg m?tte vente.\nHvis det ikke kommer med sin egen taske eller, overveje at k?be en, mulberry sale k?benhavn taske iphone 5 n?r du k?ber din br?ndeovn. Det er en del af en st?rre kooperativ begivenhed sponsoreret af Greater Burlington handelskammer, byen Burlington og Bristol Borough, et Pennsylvania samfund p? den modsatte side af floden.\nHvis du har en lys over din hovedd?r og erstatte den med en spotlight skinner en str?le af lys lodret ned over din d?r?bning forvandler det til en visuel fokus, der naturligt tr?kker folk til det. Vinklen af ??lys mulberry tasker tasker udsalg kan anvendes til at vise tekstur, hvis det kommer fra den side, fordi skyggerne skabe effekten af ??dybden.\nFor Duke at selv har en chance p? Tyler Hansbrough senior dag, Plumlee sandsynligvis bliver n?dt til at spille en v?sentlig rolle. Jeg vil v?dde p?, du vil finde, at mere generelt tilfredsstillende.. Og mulberry udsalg birkenstock udsalg hvor jeg kunne have endt er nogen g?tte.. Fastg?r inventar: Du beh?ver ikke at k?be din inventar helt nye.\nKoden, som jeg havde skrevet kaldte paintGL () igen og igen. Dig, JD, og ??Joan gjort mig velkommen etc.. Den Motley Fool har en politik udlevering.. Hvilken terminologi beskriver korrekt timeren. Tak s? meget!! Los Angeles, CA. Dette kan g?re din mulberry east west bayswater tasker rygs?kke kameraets indstillinger automatisk fokusere mere p? lys, der kommer ind fra solen, end p? dine emner selv, hvilket f?r dem til at synes meget m?rke og i skyggerne.\nTre d?de i afsporing og snesevis blev s?ret. Bare v?r glad for, at din familie er i live og don risikerer at miste dem s? godt, men hvis du skal du mulberry tillie tasker aalborg tage forsigtighed. I nyligt indf?rte AC LED linjer med SCD-teknologi, ONCE let opn?et systemkrav efficacies over 75 lumen per watt p? 2950K og 84 CRI, THD-niveauer under 20%, og PF over 0,98 med mulighed for glatte, pseudo line?r d?mpning fra 5 100%.\nLetv?gts stof har en h?j tr?d count og dobbelt snoet tr?d til styrke og holdbarhed. Nogen trak ham i mulberry tasker priser taske m?rker sikkerhed.. .. Mere holdbarhed, lavere v?gt, bedre skiftende resultater. Men holde alle korridor d?re, farver og indretning enkel at blande med sk?rmene..


Motip Original Autolak Spray 400 ml - 84 46250 - Maling og Malergrej\nHjem / Maling indendørs / Spraymaling / Motip Original Autolak Spray 400 ml – 84 46250\nVarenummer (SKU): AV-84 46250 Kategorier: Maling indendørs, Spraymaling\nMotip Original Autolak Spray 400 ml – 84 46250 F.A.Q.\nHvad koster Motip Original Autolak Spray 400 ml – 84 46250?\nDu kan købe Motip Original Autolak Spray 400 ml – 84 46250 for DKK 89\nMange leder efter den billigste Motip Original Autolak Spray 400 ml – 84 46250 på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nMotip Original Autolak Spray 400 ml – 84 46250 med PrisMatch\nMotip Original Autolak Spray 400 ml – 84 46250 er stadig en af de mest eftertragtede varer her i webshoppen i vores gruppe af varer . Du bliver ved købet også tildelt lovpligtige 14 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Motip Original Autolak Spray 400 ml – 84 46250 hos den populære shop , som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Hos webshoppens store udvalg er der helt sikkert noget for dig, som jo fx kan være denne vare. Ved at købe dine varer i en webshop er varerne billigere- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nMotip Original Autolak Spray 400 ml – 84 46250 og fordele ved at købe online\nNår du handler online, er du sikret lidt bedre rettigheder, end hvis du handler i en fysisk butik. Webshop skal følge dansk lov, der giver 14 dages retrret. når du har handlet dine varer, og nogle webshops har valgt at give mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. En anden ting du også slipper for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Shoppen sender din produkter til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n101 reviews for Motip Original Autolak Spray 400 ml - 84 46250\nVær den første til at anmelde “Motip Original Autolak Spray 400 ml – 84 46250” Annuller svar


Færre skal søge mod Europa: Afrikas unge i fokus ved topmøde | Udland | DR\nFærre skal søge mod Europa: Afrikas unge i fokus ved topmøde\nEU håber, at øget støtte til de unge kan få færre afrikanere til at søge mod Europa.\nAfrikanske migranter på en overfyldt gummibåd bliver reddet af et spansk fartøj ud for Libyens kyst (Foto: Giorgos Moutafis © Scanpix)\nEU og de afrikanske lande mødes i dag og i morgen til topmøde i Abidjan i Elfenbenskysten - det femte topmøde af sin art.\nDenne gang skal de politiske ledere især drøfte, hvordan øgede investeringer i Afrikas ungdom kan skabe så gode uddannelses- og jobmuligheder, at færre unge afrikanere søger mod Europa i håb om en bedre fremtid.\n6o procent af befolkningerne i de afrikanske lande er under 25 år. For hver dag bliver der endnu flere unge, og mange af dem har ikke udsigt til at få et job.\nDen første fælles Afrika-EU-strategi blev vedtaget for ti år siden. Og i dag er EU og dets medlemslande den største bidragyder til at fremme udvikling, stabilitet og fred i Afrika. Både når det gælder udviklingsbistand og investeringer.\nEU's afrikanske hjælpefond\nDanmark har foreløbig betalt seks millioner euro (knap 45 millioner kroner) til EU's afrikanske hjælpefond, som har til formål at højne levestandarden for at forhindre årsagerne til migration.\nFlere forskere har dog peget på, at det er en fejlslagen politik at give flere penge til de såkaldte "migrantlande", hvis formålet er at standse migrationen mod Europa.\nFor hvis den øgede bistand fører til større velstand, får endnu flere end nu råd til at tage af sted mod Europa, lyder argumentet.\nMen det argument er udviklingsminister Ulla Tørnæs (V) - som deltager i topmødet - uenig i:\n- Jeg er personligt af den opfattelse, at vi skal gøre, hvad vi kan for at bidrage til, at der skabes job i Afrika. Men det er klart, at det selvfølgelig er mange ting, der skal sættes ind overfor.\n- Det drejer sig om uddannelse, om økonomisk vækst og om kvinders rettigheder, retten til at bestemme over egen krop, og hvor mange børn man sætter i verden.\n- For hvis man føder otte-ti børn, har man som kvinde ikke de samme muligheder for at kunne bidrage til at skabe udvikling i sit eget samfund, siger Ulla Tørnæs.\nLæs også:Spanien redder 600 afrikanske migranter på en dag\nFærre migranter til Europa\nMen antallet af migranter, der i år har søgt til Europa, er faldet markant. Fra i sommer og tre måneder frem faldt antallet af såkaldte "illegale ankomster" med 64 procent i forhold til samme periode i fjor.\nDesuden er det kun en meget lille del af de mange mennesker, der migrerer i Afrika, som forsøger at komme til Europa. For langt de fleste flytter sig rundt på det afrikanske kontinent eller internt i deres egne lande. En tendens, som FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation, FAO, har påvist i et nyt atlas, der kortlægger migrantstrømmene i Afrika.\nMen Ulla Tørnæs mener, at der er god grund til at fokusere på de unge afrikanere:\n- Vi står over for en kæmpe udfordring, når vi ser på Afrikas demografiske udvikling. Og der er ikke nogen enkel eller nem løsning på de udfordringer. Men noget af det, vi kan, er at bidrage til, at der bliver skabt vækst, der munder ud i job til de millioner af unge mennesker, hvis anden mulighed ellers opleves alene at være at søge mod Europa for at finde et håb om en fremtid dér, siger hun.\n- Men det er vigtigt for mig, at vi på topmødet netop bidrager til at skabe et håb for en fremtid for de millioner af unge, som er i Afrika, siger udviklingsministeren.\nUlla Tørnæs har selv - på EU's vegne - taget imod en række anbefalinger fra unge afrikanere til, hvordan de bedst kan udnytte deres potentiale.\nVil have medindflydelse\n- Noget af det, de unge afrikanere lægger allermest vægt på, er, at de får medbestemmelse i de politiske processer, der finder sted - altså at de får politisk indflydelse, så der ikke bliver truffet vigtige beslutninger hen over hovedet på dem.\n- Desuden er de unge afrikanere optaget af at få sikret universel adgang til uddannelse, så alle får mulighed for at få en bedre uddannelse, siger Ulla Tørnæs.\nUdviklingsministeren skal selv fremlægge de unges anbefalinger under topmødet.


Gode råd søges :-) - Råd & Tips - Hunde-forum.dk\nAf Maaay, Juni 30, 2018 i Råd & Tips\nJeg har længe gerne ville anskaffe mig en hund (finde min nye bedste ven), men jeg søger dog nogle gode råd, da jeg selv er lidt i tvivl.\nJeg har øjnene på racen Chihuahua, men ved ikke om jeg skal vælge en tæve eller en hanhund?\nJeg studerer og arbejder ved siden af, sagen er, at jeg rejser i uge 29 (en uge), og overvejer om jeg burde anskaffe mig den, når jeg er hjemme igen, da jeg så har to uger inden semesteret starter igen, hvor jeg vil have masser af tid til den lille nye. Efter de to uger starter jeg dog i praktik hvor tiderne er 7.30-16 man-ons de næste 4 måneder frem, og ellers har jeg et valgfag om fredagen (dog kun 6 fredage i løbet af de 4 måneder) i et par timer, mit dilemma er så: er det smartest at anskaffe den, hvor jeg har ferie, men stadig skal være væk de timer de 3 dage? Eller skal jeg vente til efter min praktik (er i tvivl, men skal jo arbejde et par timer uanset, også efter min praktik er overstået).\nHåber nogle kan hjælpe og komme med nogle gode råd 🙋🏽♀☺\nBesvaret Juli 2, 2018\nOm du skal vælge en hanhund eller en tæve kan kun du selv afgøre. Der fordele og ulemper ved begge, og det er forskelligt hvad man synes bedst om.\nMen måske du i første omgang skal overveje om det overhovedet er det rigtige tidspunkt lige nu, for at anskaffe sig en hund?\nJeg vil ikke sige, at det ikke kan lade sig gøre, men du skal tænke på, at det er et lille levende væsen, der skal sidde i mange timer og kun vente på at du kommer hjem fra hhv. studie eller arbejde. Så vil den gerne opleve noget - ud og gå ture, den vil lege og nusses. Har du tid og overskud til det? Selv om du vælger en lille hund, som en Chi er, så er der stadig en rigtig hund indeni den lille krop, og den hund skal stimuleres. Den er ikke bare til sofahygge og sove i arm.\nDet fremgår ikke hvor gammel du er, eller hvordan dit liv ellers er udenfor studie og arbejde. Men mit råd til dig er, at du måske skal bruge din ferie til at læse nogle bøger om hvordan det er at have hund, læse om racen osv. og så derefter beslutte om du kan give en hund dét den har brug for. Du kan også kontakte nogle opdrættere, de er altdi villige til at give råd og vejledning. Det er jo en "bordet fanger"-situation - når du har anskaffet den så har du den i mange år frem. Husk at en hund blir kun ens bedste ven, hvis man sørger for at være dens bedste ven.\nMen hvis du så vælger at anskaffe den, skal du selvfølgelig vælge et tidspunkt, hvor du har fri, sådan at du har mulighed for at være hjemme i starten, hvor den skal lære at være alene hjemme osv. Og husk så, at du skal vælge det rigtige sted at købe hvalp. Søg efter nogle DKK opdrættere, og undlad for alt i verden at falde for en sød, billig hvap i DBA eller andre sådanne steder. Chi'er nogle af de hunde som hvalpefabrikkerne sprøjter ud, og du risikerer at få en rigtig dårlig oplevelse.\nJeg håber, at du kan bruge noget af det her i dine overvejelser\nBesvaret August 23, 2018\nvi har Chihuahua han, og den kan i hvert fald anbefales som kontorhund, da den er meget rolig og elsker den opmærksomhed den får fra de andre på kontoret og vores frokost gå tur passer godt til den længde af ture den godt kan lide, og så skal jeg heller ikke have dårlig samvittighed over at den er alene hjemme\nKonsulent hos Pengelån\nBesvaret November 22, 2018\nJeg har en cairn terrier han, og den kan i hvert fald anbefales som kontorhund. Den kræver dog lidt opmærksomhed men er altid glad og logrende - men kan også være rolig.\nVI er glade for den energi den tilføjer vores hver dag og vi har heldighvis flere der gerne hjællper med gå-ture i løbet af dagen :)\n- Jonas / odds ekspert\nBesvaret November 25, 2018\nVigtigst af alt, hvis du skal have en hund som du skal have med dig er at du opdrager den til ikke at være forstyrrende for andre omkring dig :) Jeg vil selv have hund men anerkender det er et dårlit tidspunkt. hvilket det også lyder til at være for dig. Det er synd for hunden at efterlade den alene hjemme i flere timer hver dag.. Det er et væsen, ikke en computer du kan tænde og slukke for. Ellers skal du have an "passeordning " kan findes på www.hentpriser.dk\nBesvaret November 26, 2018\nAlle de reklamer...\nåh i guder, hvad sker der lige.\nJeg er bare dårlighundemor.dk fordi mine skal slappe af i dag og så er jeg fodderskaffer.dk samt pøllesamler.ad og når jeg kalder på hunden er det payaluna.com\n17 timer siden, karolinerne skrev:\nVigtigst af alt, hvis du skal have en hund som du skal have med dig er at du opdrager den til ikke at være forstyrrende for andre omkring dig Jeg vil selv have hund men anerkender det er et dårlit tidspunkt. hvilket det også lyder til at være for dig. Det er synd for hunden at efterlade den alene hjemme i flere timer hver dag.. Det er et væsen, ikke en computer du kan tænde og slukke for. Ellers skal du have an "passeordning " kan findes på www.hentpriser.dk\nIkke den del med at du reklamerer for en eller anden finurlig hjemmeside du står for.\nMen det med at opdrage hunden til ikke at være forstyrrende for andre omkring sig - ja ja hunden skal ikke gø og genere en hel boligblok, men det virker bare sært skrevet og jo en hund kan sagtens være alene hjemme i flere timer dagligt. Mange der har hund har faktisk job og der er hunden alene hjemme. Husk at en hund sover mange timer i døgnet.\nMen når det er sagt så skal man selvfølgelig huske at arbejde og træne sin hund , helt klart.\nNå ja og de der passeordninger, brug en pension, nogle der har styr på forsikringen og uddannelser/kurser iorden i stedet for at overlade den til en privat fremmede og du senere er nød til at lave et opslag om "hund stjålet", dem ser man desværre mange af.\n19 timer siden, karolinerne skrev:\nNu er det jo sådan, at man faktisk bør opdrage sin hund uanset om den skal med på arbejde eller skal blive alene hjemme!\nDer er altså rigtig mange hunde der er alene hjemme hver dag, mens familien er på arbejde, skole osv. inkl. min egen - og jeg mener absolut ikke at han er forsømt eller at det er synd for ham. Til gengæld ville jeg ALDRIG overlade ham til en tilfældig hundepasser fundet på en hjemmeside!\nHelt klart vente! Det tager tid at få en lille hvalp!\n3 timer siden, KasperN skrev:\nHovsa, kom der lige en reklame.\n14 timer siden, pivpiv skrev:\nHa-ha, du må ha' nyt navn - skjultreklamespotter.dk til reklamespotter.dk - de er ikke særlig godt skjult!\nUtroligt at de blir ved...\n20 minutter siden, Hofferne skrev:\nDe er SÅ dårligt skjult, det er latterligt.\nDer må være et eller andet firma der har opdaget siden og beder sine brugere smide reklame herinde


Nyt om moms ved salg af byggegrunde | Roesgaard\nNyt om moms ved salg af byggegrunde\nGeneraladvokaten lægger i en ny indstilling til EU-Domstolen op til, at Skattestyrelsens og Skatterådets praksis om moms på byggegrunde skal tilsidesættes.\nGeneraladvokaten har i et forslag til afgørelse indstillet, at Skatteforvaltningens hidtidige praksis om moms ved salg af bygninger med henblik på nedrivning underkendes af EU-Domstolen. Indstillingen er afgivet i en retssag, der verserer ved Vestre Landsret, og hvis udfald er ventet med spænding i ejendomsbranchen.\nSiden 2011 har der været momspligt ved salg af nye bygninger og byggegrunde. Nye bygninger er i den sammenhæng defineret som bygninger, der er opført eller væsentligt ombygget inden for de seneste fem år. Byggegrunde er omvendt defineret som ubebyggede arealer, der kan bebygges. Salg af andre former for fast ejendom er fritaget for moms. Det gælder blandt andet salg af ejendomme med ”gamle” bygninger.\nUanset at momsreglerne for så vidt er ganske klare, har Skat og Skatterådet i vidt omfang anset salg af gamle bygninger for at være momspligtige. Efter Skattestyrelsens og Skatterådets faste praksis sidestilles et salg af en ejendom med en gammel bygning således med et momspligtigt salg af en byggegrund, hvis bygningerne sælges med henblik på købers nedrivning.\nMed en afgørelse fra december 2015 tilsidesatte Landsskatteretten denne praksis. I den konkrete sag havde en havn solgt en ejendom med et gammelt pakhus til et entreprenørselskab. Entreprenørselskabet havde efterfølgende videresolgt ejendommen til en boligforening med henblik på boligforeningens nedrivning af bygningerne og opførelse af nye ungdomsboliger. Entreprenørselskabet stod for opførelsen af de nye boliger, men ikke for nedrivningen af pakhuset. Der var altså gennemført to ejendomssalg og en totalentreprise, som var gensidigt betinget af hinanden.\nMens Skatterådet havde fastslået, at der var momspligt ved begge salg, nåede Landsskatteretten det modsatte resultat. Landsskatteretten udtalte således, at en ejendom ikke kan anses for en byggegrund, når ejendommen sælges med en bygning. En ejendom kan altså ikke anses for at være et ”ubebygget areal”, hvis ejendommen faktisk er ”bebygget”.\nSkatteministeriet valgte imidlertid at indbringe Landsskatterettens afgørelse for domstolene, og indtil der foreligger en endelig dom, opretholder Skatteforvaltningen sin hidtidige praksis på området.\nMed henblik på at få afklaret den principielle fortolkning af momsreglerne, som baseres på EU’s momsdirektiv, forelagde Vestre Landsret i 2018 et såkaldt præjudicielt spørgsmål for EU-domstolen. Det er dette generelle fortolkningsspørgsmål, som EU-Domstolens generaladvokat nu er kommet med et forslag til besvarelse af.\nGeneraladvokaten afviser i sin indstilling Skatteministeriets argumenter for momspligt og udtaler blandt andet, at den momsmæssige behandling af et ejendomssalg må afhænge af ejendommens objektive karakter på leveringstidspunktet og ikke af parternes subjektive hensigter vedrørende den efterfølgende brug af ejendommen. I modsat fald kan flere objektivt ens ejendomssalg blive behandlet forskelligt momsmæssigt alene på grund af parternes subjektive hensigter. Desuden strider det ifølge generaladvokaten med formålet med momsreglerne at pålægge merværdiafgift på et salg af en gammel bygning, hvor der endnu ikke er skabt noget merværdi på leveringstidspunktet, fordi der først efterfølgende skal ske nedrivning eller ombygning.\nGeneraladvokaten lægger dog op til, at Vestre Landsret i den konkrete sag må vurdere, om salget af pakhuset til boligforeningen i kombination med entrepriseaftalen om opførelse af nye ungdomsboliger eventuelt kan anses for en samlet leverance af nye bygninger.\nEU-Domstolen er ikke bundet af generaladvokatens indstilling, men må forventes at følge denne. Sker dette, vil det betyde, at Skattestyrelsen må ændre praksis og tilbagebetale moms til en række ejendomssælgere. I mellemtiden bør virksomheder, der køber eller sælger bygninger med henblik på hel eller delvis nedrivning, grundigt overveje, hvordan de vil være stillet i forbindelse med en praksisændring.


Storsejr til Rabbits\nOvenpå en finaleplads i pokalfinalen der blev spillet i søndags i Forum Horsens og ovenpå karantæne til Chris Nielsen samt en skadet Bo Colas var Randers for det første spillet helt i bud hos Danske Spil.\nDesuden blev der overhovedet ingen spænding i kampen i Svendborg Idrætscenter for kampen var i den grad givet på forhånd. Randers går en meget meget svær fremtid i møde og risikerer at tabe samtlige resterende kampe i sæsonen og rykke ud.\nDog har holdet samlet 16 points sammen og når Bo Colas og Chris Nielsen kommer med igen, ja så ser det hele måske ikke så håbløst ud.\nDagens kamp var totalt blottet for spænding og til trods for et flot fremmøde, godt 1300 fans på lægterne, kom der for alvor aldrig rigtig gang i Kaninhulen rent stemningsmæssigt.\nSvendborg vandt ganske som ventet stort, 95-60, efter perioderne 22-13, 34-11, 25-14 og 14-22.\nDagens bedste kanin Marinus Mouboe med 14 points og 11 rebounds på godt 13 minutter. Flot af den unge spiller selv om det var på en noget billig baggrund.\nKaninerne lagde bedst fra land og havde ingen besvær med at bringe sig foran efter Randers’ eneste føring i kampen ved stillingen 2-3 på en treer fra Casper Stage. Herefter slog Rabbits der i dag havde comeback til Mikkel Plannthin, over på cruise control og der blev den holdt resten af kampen. Kampen var lige ved 13-13 og derefter scorede Rabbits 21 points i træk. Casper Stage igen på tavlen med en to’er, hvorefter kaninerne igen scorede i en stime på 12. Stillingen var derefter 45-15 og kampen var afgjort midt i 2. periode.\nCasper Stage var Randers’ bedste i dag og han satte en treer til pausestilling 56-24.\nCheftræner Craig Pedersen fokuserede i pausen på næste kamp, næste torsdag i Sisu, men så meget mere grund til, at holde plus på vigtige fokuspunkter, deriblandt forsvaret. Mikkel Plannthin er her en vigtig brik og det var ikke at se, at Mikkel ikke har spillet sammen med holdet siden august måned. Han faldt hurtigt ind i rytmen og der kom mange gode afleveringer fra Plannthin ligesom han satte tempo på kaninernes opspil. En kæmpe gevinst for mandskabet.\nDa Rabbits efter 5 minutter i 2. halvleg førte med 69-28 var kampen for længst afgjort. Randers havde intet at komme med imens kaninerne skiftede flittigt ud. Johnell Smith var så uheldig at træde ned på en fod i en reboundsituation og måtte forlade banen. Han kom ikke retur men bekendtgjorde inden han forlod hallen, at han var ok. Inden de sidste 10 minutter førte Rabbits med 81-35 inden Mikael Wied satte sine eneste points i kampen.\nSidste periode løb ud i sandet og Randers og især Casper Stage og Reno Silas scorede så blødningen ikke blev så voldsom som det så ud til inden de sidste 10 minutter.\nIkke en kamp der var ligaen værdig men dog bedre end en konkurs.\nFor Rabbits scorede Will Paul 18 og hentede 10 rebounds, 14 til anfører Claus Magaard, 11 til Johnell Smith og 6 assists, 8 til Damian Ocana, 7 hver til Liam Potter og til Mikkel Plannthin samt til Jens Thygesen, 4 til Chaed Wellian 3 til Jonas Schaarup og till Mathias Kelly.\nFor Randers scorede Casper Stage 25, 14 hver til Reno Silas og til Mike Nielsen.