Erik Jespersen tiltræder som direktør for Teknik & Miljø - Yesbjerg Erik Jespersen tiltræder som direktør for Teknik & Miljø - Yesbjerg\nForside Aktuelt Erik Jespersen tiltræder som direktør for Teknik & Miljø\nErik Jespersen tiltræder som direktør for Teknik & Miljø\nEsbjerg Kommune ansætter ny direktør for Teknik & Miljø med virkning fra 1. februar 2019.\nFra februar står 51-årige Erik Jespersen i spidsen for Teknik & Miljø i Esbjerg Kommune. Den nye direktør har i mere end 20 år arbejdet som leder i den kommunaltekniske sektor, senest som direktør for Tøndermarsk Initiativet og forud for det som direktør for Teknik & Miljø i Århus Kommune. Erik Jespersen er uddannet landinspektør fra Aalborg Universitet og har senere taget en Master of Public Administration.\nSammenlagt søgte 15 kandidater stillingen som direktør for Teknik & Miljø, og et enigt ansættelsesudvalg endte med at pege på Erik Jespersen.\nEsbjerg Kommune er inde i en rivende udvikling, og vi har brug for en kompetent direktør med den rette erfaring i bagagen, som kan drive udviklingen og væksten i hele kommunen videre. Det får vi med en direktør som Erik Jespersen, der blandt andet har været direktør for Teknik & Miljø i både Århus og Fredericia.\nErik Jespersen har desuden et godt kendskab til forholdene i Vestjylland igennem sit arbejde som projektdirektør for Tøndermarsk Initiativet, og så er det jo også en fordel, at Erik kender til energibranchen gennem sin tidligere ansættelse hos Mærsk Olie og Gas, siger Jesper Frost Rasmussen, der er borgmester i Esbjerg Kommune.\nErik Jespersen afløser direktør Hans Kjær, der i mere end 40 år har arbejdet for den daværende Bramming Kommune, derefter i Ribe Kommune og siden Esbjerg Kommune. Hans Kjær stopper med udgangen af januar 2019.\nErik Jespersen er født i Viborg og bor i dag i Horsens sammen med hustru Anette Andersen og to børn: Asger og Asbjørn.\nTidligere artikelFond giver ekstra millioner til ny ordblindeindsats\nNæste artikelKampoptakt til hjemmekampen mod Aalborg Pirates\nDansk Havne og Dansk Energi lancerer havnestrategi for Power-to-X\nYesbjerg - 11. juni 2021\nKulturministeren udpeger museumsinspektør fra Esbjerg Kunstmuseum som nyt medlem af Statens Kunstfonds Projektstøtteudvalg for...\nYesbjerg - 14. april 2021\nYesbjerg - 21. oktober 2021\nDEBATINDLÆG: Giv de butiksansatte et ekstra smil på Black Friday\nYesbjerg - 24. november 2021


Mine øjne er glade for Bak.\nFebruary 5, 2020 February 5, 2020 - Konflikten\nJeg har i mange år været linsekunde hos Bak Optics. Her får du en utrolig rar betjening, og service i topklasse. Da jeg bor i nærheden af butikken, har jeg tit bare gået forbi. Der er altid tid til mig, ellers er de gode til at lave en aftale til et senere tidspunkt, hvor der er mere tid. Jeg syntes ofte at optikerne inde i City, kan have lidt for travlt, eller fokuserer for meget på salg, når man kommer forbi dem, især ved Kongens Nytorv.\nDer er utrolig mange stel at vælge imellem i butikken, og de har altid de nyeste stel. De har alle de fede mærker, og hvis de ikke har en bestemt brille eller solbrille, som jeg har forelsket mig i online, har de tidligere bestilt dem hjem til mig, og det kalder jeg god service.\nDerudover laver de også solbriller med styrke, så man kan få ro fra linserne en gang i mellem.\nDe laver løbene gratis opfølgende synstest, så du altid har den rigtige styrke i dine linser. Da øjnene jo med tiden skifter styrke. Dette er en rar oplevelse, hvor de tager sig tid til, at forklarer hvad de gør og hvad du skal være opmærksom på, i forbindelse med dine nye linser eller briller. Linser er jo ikke for alle, så de hjælper dig med, hvordan du skal sætte dem korrekt i, og tage dem ud igen efterfølgende. De første par gange kan være ret ubehagelige, men man vender sig hurtigt til det.\nSelve butikken er altid superfin og ren, hvilket jo er meget indbydende som kunde. Så hvis du er i Hellerup området, og overvejer nye briller eller solbriller, til solen som igen er på vej, så er mit råd at svinge forbi Bak Optics.\nDu kan finde dem her: Strandvejen 153, 2900 Hellerup.\nEller via dette link: https://www.bakoptics.dk/\n← Flethøj advokater, ja tak!\nFind din indre Disney prinsesse hos Kongsgaard Bridal. →


Sorø Boligselskab giver kursus til nye bestyrelsesmedlemmer - DAB\nTekst: Julie Grothen | Foto: Bodil Edelbo\n- Tanken er, at det skal holdes hvert efterår, når der har været afholdt valg i alle afdelinger. For at få testet indholdet havde vi inviteret eksisterende bestyrelsesmedlemmer til dette kursus, fortæller Bodil Edelbo, der er medlem af selskabsbestyrelsen.\nSammen med Preben Lund og Karen-Margrethe Schjøtt, der også sidder i organisationsbestyrelsen, har hun haft ansvaret for opbygningen af kurset, og organisationsbestyrelsen har nikket til indholdet.\n- Vi ønsker at lære vore bestyrelser om, hvor stor indflydelse og magt, de har over deres egen afdeling, forklarer Bodil Edelbo, som var oplægsholder.\nSkal-opgaver og må-ikkeområder\n- Kurset kommer rundt om alle de skal-opgaver, man har som bestyrelse, men fokuserer også på muligheder, altså må-opgaver, og pointerer tre må-ikke-områder”: Lege politi, bestille ydelser hos tredjemand og agere daglig leder for driftscenterets folk. Endelig gennemgår vi afdelingens dokumenter: Ordensregler, vedligeholdelse, vedligeholdelsesstandard, råderet og eventuelt bestyrelsens forretningsorden. Selv om deltagerne på det første kursus ikke var nye, men havde mange års erfaring i bestyrelsesarbejdet, gav de udtryk for, at de alle sammen havde lært noget og at de ville have ønsket, at de havde fået dette kursus, da de i sin tid startede i afdelingsbestyrelsen.\n- Så vi er i det store og hele ret tilfredse med vores indsats – og glæder os til at tilbyde kurset til alle nye bestyrelsesmedlemmer fremover, slutter Bodil Edelbo.\nSorø Boligselskab har sammensat kurset ”Velkommen i afdelingsbestyrelsen”, så nye medlemmer kan komme godt fra start. Deltagerne på det første kursus var garvede beboerdemokrater, som testede og godkendte indholdet.\nDAB og Rødovre Boligselskab indgår administrationsaftale


Tekle ser størst potentiale i futsal | KNR\nFoto: Aviâja Madsen\nTekle ser størst potentiale i futsal\nSport · 9. november 2015 · 13:12 af Jonas Løvschall-Wedel · Tags: futsal, Tekle Ghebrelul, Fodbold\nMed de nuværende faciliteter er det største potentiale i futsal-landsholdet, hvor landstræneren tror på, at Grønland er klar til at tage kampen op med udlandet.\nDer er store ambitioner for det grønlandske futsal-landshold. Det fortæller, landstræner Tekle Ghebrelul.\nMed de faciliteter er det fodbold i landets haller, der har det største potentiale. Det er noget han og medlandstræner Rene Olsen kom frem til da de satte sig og så på mulighederne i grønlandsk fodbold.\n- Så var vi ikke i tvivl om, at den eneste mulighed der var foreløbigt var futsal, fordi vi spiller på grusbane det meste af tiden, og det er koldt. Vi har ingen overdækkede baner og så videre, siger landstræner Tekle Ghebrelul til KNR.\nLæs også Grønland satte Danmark på plads i futsallandskamp\nHan fortæller, at de fra starten kunne se, at spillerne havde potentialet. De skulle bare vænne sig til spillet, systemerne og ikke mindst til at træne meget mere, end de tidligere har været vant til.\n- Det må man sige, at det giver resultater nu og derfor har vi faktisk endnu flere ambitioner. Banker meget hårdt på FIFA og UEFA's dør og siger, at vi kan altså godt klare os på det plan, siger landstræneren.\nMåske græs og måske tag\nTekle Ghebrelul gør det klart, at det ikke er, fordi futsal er vigtigere end udendørs fodbold, men med de nuværende faciliteter er det her, de største muligheder er.\n- Vi kan jo ikke rigtigt gå rundt og vente på, at måske kommer der græs og måske kommer der en overdækket bane. Måske sker det og måske sker det, siger Ghebrelul.\nLæs også Se glade futsalspillere fejre sejren over Danmark\nDerfor har landstræneren også en opfordring til landets politikere, så spillerne kan få kunstgræs under fødderne og tag over hovedet.\n- Jeg synes snart, at de skal vågne op og få gjort noget ved det, siger han.


Virksomhedsoverdragelse - Datatilsynets udtalelse vedrørende due diligence | Forum Orientering\nVirksomhedsoverdragelse - Datatilsynets udtalelse vedrørende due diligence\nSkrevet af Forum Advokater d. 1/11 - 2005\nI forbindelse med virksomhedsoverdragelser over en vis mindstestørrelse vil man typisk foretage en due diligence, der blandt andet indebærer udlevering af personoplysninger omkring de ansatte, således at køberen har mulighed for at iagttage sin almindelige undersøgelsespligt og opnå et indgående kendskab til, hvad det er han køber.\nDatatilsynet har nu afgivet en generel udtalelse om due diligence i forhold til personoplysningsloven.\nDet er tilsynets opfattelse, at udlevering af personoplysninger som led i en due diligence efter omstændighederne udgør en behandling, der kræver hjemmel i kapitel 4 i personoplysningsloven. Personoplysningsloven sondrer imellem følsomme og ikke-følsomme personoplysninger og efter Datatilsynets vurdering vil behandling af de ikke-følsomme oplysninger kunne finde sted, medens de følsomme oplysninger kun normalt kan finde sted med den registreredes samtykke.\nDa indhentning af samtykke ofte ikke vil være hensigtsmæssigt, idet det vil henlede de ansattes opmærksomhed på, at der kan være en overdragelse af deres arbejdssted undervejs, vil konsekvensen være, at det ofte vil være nødvendigt at foretage anonymisering af oplysningerne.\nDatatilsynets udtalelse er p.t. tilgængelig på www.datatilsynet.dk.\nAktieavance ved samtidig kapitalnedsk...\nDen digitale verden rykker nærmere – ...\nKursgevinst - Konvertering til gæld a...


Kaffesirup | Køb spændende sirupper til kaffen her!\nKaffesirup giver lige det ekstra smag til kaffen, som du står og mangler eller har lyst til. Her på siden finder du mange forskellige varianter af sirup til kaffe, hvor du let kan tilsætte ny og spændende smag. Vælg fx mellem kaffesirup med smag af chokolade, hasselnød, karamel eller vanilje. Det er også muligt at vælge en sukkerfri variant af din foretrukne kaffesirup smag.\n1883 Chokolade sukkerfri sirup 100cl.\n1883 Chokolade/rørsukker sirup 100cl.\n1883 Chokolade/rørsukker sirup 25cl.\n1883 Hasselnød sukkerfri sirup 100cl.\n1883 Hasselnød/rørsukker sirup 100cl.\n1883 Karamel sukkerfri sirup 100cl.\n1883 pumpe t/1 liters sirupper\n1883 Salt karamel/rørsukker sirup 100cl.\n1883 Salt karamel/rørsukker sirup 25cl.\n1883 Vanilje sukkerfri sirup 100cl.\n1883 Vanilje/rørsukker sirup 100cl.\n1883 Vanilje/rørsukker sirup 25cl.\nKaffesirup giver din kaffe det ekstra pift, du søger\nKaffe er sjældent kedeligt, men nogle gange har man bare brug for lidt ekstra smag og forkæle sig selv. Det er her at kaffesirup kommer ind i billedet.\nKaffesirup findes i mange forskellige varianter og de sørger for at give din kaffe et kærligt skub i den helt rigtige smagsretning. Kaffesirupper kan sagtens bruges i varm kaffe, hvor du kan prøve dig frem til nye spændende smagsoplevelser, men de fungerer helt suverænt til iskaffe, hvor de tilfører sødme til den kolde drik.\nGrunden til at det kan være en fordel at bruge sirup til iskaffe, er fordi mælken ikke varmes op. Så snart man begynder at varme mælken, bliver smagen sødere og sukkeret i mælken får en mere gennemtrængende smag, end når den er kold. Derved får man ikke det søde element i iskaffe og må tilsætte det på anden vis, hvis man ønsker det. Kaffesirup kan desuden tilføje en anden spændende smag, så du kan variere smagen i din iskaffe (eller varme kaffe) alt efter hvad du har lyst til fra dag til dag.\nHer på siden finder du kaffesirup med spændende smag af:\nSelvom de alle er klassiske smage, er de langt fra kedelige! De giver nemlig et ekstra pift til din kaffe, så du kan få en varieret smag hver eneste dag. Du kan også selv bestemme hvor lidt eller hvor meget du ønsker af de forskellige smage. Eller du kan prøve at kombinere flere varianter af kaffesirup, så du kan finde frem til din helt unikke smagskombination.\nSirup til kaffe, desserter, morgenmad og meget mere\nSelvom det kaldes for kaffesirup, kan man jo sagtens bruge det til andet end kaffe. Alle varianterne af sirup til kaffe kan med fordel også bruges til:\n- Topping på desserter\n- Topping på is og sorbet\n- Pandekager og vafler\n- Som ekstra smag og sødme til skyr og yoghurt\n- Havregrød og müesli\n- Alt hvad du ellers kan komme på, som trænger til lidt ekstra sødme og smag\nDet er kun fantasien der sætter grænser, når det kommer til at bruge kaffesirup til andre retter og drikke og du kan med fordel prøve dig frem, så du kan finde dine absolutte favoritter.\nHvis du vælger at bruge den som klassisk sirup til kaffe, kan du med fordel prøve at kaste dig ud i at prøve en kaffesirup i:\nSort kaffe eller Americano\nDet er naturligvis en smagssag om hvor lidt eller hvor meget kaffesirup du ønsker i din kaffe, da al smag er individuel. Der er dog en tommelfingerregel der hedder:\n1) 5 ml til espresso\n2) 10 ml til cappuccino\n3) 20 ml til iskaffe og andre kolde kaffe shakes\nKaffesirup - også til dig, der vil spare på sukkeret\nSirup er en sukkeret, flydende konsistens, men du kan faktisk godt få en sukkerfri variant af de velsmagende kaffesirupper.\nNår du vælger en sukkerfri kaffesirup, skærer du drastisk ned på dit daglige indtag af sukker, hvilket bl.a. er et must i flere typer diæter, som led i en sundere kost eller af helbredsmæssige årsager. En sukkerfri kaffesirup gør det altså lettere at leve livet, helt uden problemer med højt sukkerindtag hver dag.\nDu finder de samme gode smagsvarianter af kaffesirup - bare helt uden sukker. Det betyder, at du altså kan finde en sukkerfri variant af de velkendte kaffesirupper med smag af chokolade, hasselnød, karamel og vanilje.\nNår du vælger en sukkerfri kaffesirup, indtager du ikke blot mindre sukker i hverdagen. Du indtager også færre kalorier. En naturlig sirup er nemlig fremstillet på sukker, hvilket indeholder mange kalorier, med da den sukkerfri kaffesirup i sagens natur er uden sukker, undgår du disse kalorier. Der er brugt kunstigt sødemiddel som alternativ til naturligt sukker, men du får en smag af samme høje kvalitet som altid.\nVelkendt og smagfuld kaffesirup af høj kvalitet fra 1883\nHos Kaffeagenterne finder du den velkendte og højtelskede kaffesirup fra mærket 1883.\nDet er franskmanden Philibert Routin der står bag 1883, der sidenhen er blevet et verdenskendt mærke grundet den lækre sirup af høj kvalitet.\nModsat mange andre typer sirup, så er 1883 sirup til kaffe baseret på hvid sukker og rørsukker frem for glukose. Da siruppen er sukkerbaseret, kan den derfor tåle at blive tilføjet til varme drikke, uden at den mister smag.\nAlle varianter af kaffesirup fra 1883 indeholder desuden kun naturlige ingredienser og er uden konserveringsmidler og fedtstoffer.


Spørgsmål og svar om Gaviscon og halsbrand.\nHer har vi samlet nogle almindelige spørgsmål og svar om Gaviscon og halsbrand.\n1. Kan jeg tage Gaviscon hvis jeg er overfølsom over for citronaroma?\nGaviscon anbefales ikke til personer som er allergiske over for citron.\n2. Hvor længe kan jeg anvende Gaviscon?\nBehandlingstiden med Gaviscon bør begrænses til otte uger. Hvis du ikke har det bedre efter otte uger, bør du kontakte din læge for at få udelukket andre sygdomstilstande.\n3. Hvor ofte kan jeg tage Gaviscon?\nGaviscon indtages efter behov ½ time efter måltid og umiddelbart før sengetid eller efter lægens anvisning.\n4. Hvad sker der hvis jeg spiser eller drikker efter at jeg har taget Gaviscon?\nGaviscon lægger sig som et låg over mavesækkens indhold og stopper derved opstød og halsbrand. Hvis man spiser efter at have taget Gaviscon, lægger maden sig oven på låget, hvilket opløser det. Det medfører at virkningen forsvinder og problemerne kan vende tilbage. Også drikkevarer kan påvirke effekten af Gaviscon. Vand kan dog drikkes i små mængder uden problemer.\n5. Hvorfor skal man vente 30 minutter efter maden?\nDet skyldes flere ting. Dels skal al maden synke ned i mavesækken så låget kan lægge sig over hele dens indhold, dels kræves der et surt miljø, dvs. en lav pH-værdi, for at Gaviscon skal danne dette låg af gel. Når man spiser, stiger pH-værdien i den øverste del af mavesækken, og samtidig startes en produktion af mavesyre for at sænke pH-værdien. Efter en halv time er miljøet i mavesækken surt igen.\n6. Indeholder Gaviscon sukker?\nNej, Gaviscon indeholder ikke almindeligt sukker men kun sødemidlet sakkarinnatrium.\n7. Kan man kombinere Gaviscon og lægemidler som mindsker produktionen af mavesyre, de såkaldte protonpumpehæmmere?\nHvis mavesyren reduceres, kan det medføre en højere pH-værdi i mavesækken. Dette kan påvirke Gaviscons evne til at danne et låg af gel i mavesækken.\n8. Hvordan smager Gaviscon?\nGaviscon har en mild smag af hindbær, citron og vanille.


Råd og viden - Epilepsiforeningen\nForside / Om Epilepsiforeningen / Bliv medlem / Råd og viden\nFå viden om epilepsi og epileptiske anfald\nMed et medlemskab i Epilepsiforeningen får du viden og nyheder, der kan gøre dig bedre til at mestre epilepsien og livet med epilepsi. Du får også rådgivning om epilepsi og sociale spørgsmål. Du støtter forskning. Og du får adgang til billige ferieboliger og sociale aktiviter.\nHvad er epilepsi, og hvorfor får man epilepsi?\nEpilepsi er en af de hyppigste neurologiske sygdomme. Det er ikke én sygdom, men en fællesbetegnelse for en række tilstande. Fælles for alle epilepsityper er tilbagevendende epileptiske anfald, der skyldes at signaltrafikken i et større eller mindre netværk af nervecellerne i hjernen ”løber løbsk”. 35.000-50.000 danskere har epilepsi.\nEpilepsi opstår som følge af, at der sker en fejl i styringen i hjernens celler. Det kan ske på grund af en medfødt eller arvelig fejlkodning af hjernecellernes aktivitet, eller på grund af en skade på hjernen, hvor nervecellerne har mistet deres normale styring. I 60-70 % af tilfældene findes der ingen sikker årsag til anfaldene, men man regner med, at mange af disse tilfælde skyldes genetiske forandringer.\nFå svar på alle spørgsmål om epilepsi.\nHvordan ser epileptiske anfald ud, og hvorden undgår man anfald?\nEpilepsianfald skyldes pludselige forstyrrelser i nervecellernes funktion i hjernen, der kan sammenlignes med små lynnedslag. Hvordan anfaldet viser sig afhænger af, hvor i hjernen forstyrrelsen er, og om hele hjernen eller kun en del af den er påvirket. Anfald kan f.eks. vise sig som kramper, rystelser i en kropsdel, tom stirren, tygebevægelser, fumlen, forvirret tale elle formålsløse bevægelser.\nFor de fleste med epilepsi, kommer anfald mere eller mindre tilfældigt. Der er dog forskellige kendte faktorer, som hos nogle med epilepsi kan fremprovokere anfald. De oftest forekommende er dårlig søvn, alkohol, stress, manglende medicin, hormonelle forandringer eller blinkende lys.\nFå svar på alle spørgsmål om epileptiske anfald


Handelsbetingelser – Uldtråden\nLæs nedenstående handelsbetingelser for køb og levering i Uldtrådens webshop.\nHandelsbetingelserne beskrevet nedenfor bestemmer endeligt det kontraktmæssige forhold mellem køber (I det følgende benævnt “du”) og sælger:\nEjere: Lisbeth Sinkbæk Andersen og Signe Sinkbæk Clausen.\nGrundlagt: År 2018\nFysisk Butik: Bredgade 28, 9700 Brønderslev\nCVR. Nr.: 39065126\nTelefon: 2180 2174\nSådan bestiller du på www.uldtråden.dk:\n2. Kom varen i indkøbskurven ved at klikke på symbolet ”Tilføj til kurv”\n3. I indkøbskurven kan du foretage rettelser, fx ændre antallet af varer eller slette varer\n4. Når alle ønskede varer er lagt i indkøbskurven med det ønskede antal, klikkes på ”Kassen”\n5. Opret konto eller logind på din konto\n6. Indtast dine oplysninger\n7. Vælg forsendelses/betalingsmåde.\n8. Godkend vores vilkår og betingelser.\n9. Kontroller at alle oplysninger er korrekte på opsamlingssiden og gennemfør bestillingen.\n10. Du vil straks herefter modtage en elektronisk ordrekvittering.\nDu kan vælge at få din ordre sendt med GLS eller Dao pakkeshop.\nDAO Pakkeshop – 45,- DKK\nGLS Pakkeshop – 45,- DKK\nOrdrer over kr. 499,- sendes FRAGTFRIT til en pakkeshop nær dig.\nOrdrer der modtages inden kl. 15.00, vil så vidt muligt blive ekspederet\nog afleveret til fragtleverandør samme dag.\nDAO: 2-4 hverdage\nGLS: 1-2 hverdage\nRettidig levering forudsætter, at fragtleverandør overholder egen leveringsgaranti. Såfremt der opstår forsinkelser hos fragtleverandør, vil dette tilsvarende forsinke leverancen i forhold til den lovede leveringsdato.\nI tilfælde af meget forsinkede (adskillige dage) eller decideret udeblevne leverancer, fremsender Uldtråden naturligvis en ny leverance uden beregning.\nAfhentning i Uldtrådens fysiske butik:\nVarer kan også afhentes direkte hos Uldtråden I/S, Bredgade 28, 9700 Brønderslev.\nHvis dette er valgt, fremsendes en e-mail til køber, når varen er klar til afhentning.\nVarer afhentet i butikken er ikke pålagt fragtomkostninger.\nMedmindre andet er aftalt, sender Uldtråden kun én pakke med den samlede ordre.\nLeveringstiden bestemmes i sådanne tilfælde af det produkt, der er bestilt, med den længste leveringstid.\nAlle beløb er i DKK. (Danske kroner) og er inkl. dansk moms.\nwww.uldtråden.dk modtager betaling med Dankort, VISA, Mastercard, Maestro, Viabill eller MobilePay.\nBetaler du ikke til tiden, vil der blive pålagt et gebyr fra Viabill.\nLæs mere her: www.viabill.dk/kredit\nBeløbet hæves først på din konto, når vi sender din ordre.\nUldtråden kan aldrig trækkes et større beløb end det, du har godkendt ved købet.\nUldtråden benytter en godkendt betalingsserver, der krypterer alle dine kortoplysninger med SSL (Secure Socket Layer) protokol.\nDet betyder, at ingen personer kan aflæse dine betalingsinformationer og vi har samme sikkerhed som ved betaling i en fysisk butik.\nFør der kan foretages et køb på www.uldtråden.dk skal du oplyse følgende personlige oplysninger:\nLæs mere omkring Uldtrådens behandling af personlige oplysninger under afsnittet “Persondata”\nAlle aftaler mellem dig og Uldtråden indgås på følgende sprog: Dansk\nDu skal være fyldt 18 år for at handle på www.uldtråden.dk – er du under 18 år skal Uldtråden have samtykke fra en myndig person.\nI henhold til købeloven, herunder mangelreglerne, har du 24 måneders reklamationsret på alle varer købt hos Uldtråden.\nDu skal reklamere inden for rimelig tid efter, du har opdaget fejlen ved varen. Vi anbefaler, at du reklamerer så hurtigt som muligt og helst inden for 2 måneder efter fejlen blev opdaget.\nBemærk! Uldtråden skal ALTID kontaktes pr. e-mail: info@uldtraaden.dk eller telefon: 21802174 ved reklamation.\nVed reklamation sender vi dig en returlabel og en returseddel, så du nemt kan returnere varen til os for yderligere inspektion. Vi afholder nemlig kun rimelige fragtomkostninger, hvis reklamationen er berettiget.\nHusk altid at sende varen i forsvarlig emballage og få en kvittering for afsendelsen.\nVaren der reklameres, skal sendes til:\n(Vedlæg gerne kopi af ordrebekræftelse og den tilsendte returseddel)\nVi modtager ikke returpakker sendt til pakkeshops eller sendt pr. efterkrav og lign.\nVi giver 14 dages fuld fortrydelsesret på varer købt på www.uldtråden.dk.\nBemærk! Uldtråden skal ALTID kontaktes pr. e-mail info@uldtraaden.dk eller telefon: 21802174 ved fortrydelse. Du kan også benytte vores standardfortrydelsesformular, som du finder i bunden af vores handelsbetingelser.\nDu kan ikke fortryde ved blot at nægte modtagelse af varen, uden samtidig at give Uldtråden tydelig meddelelse om dette.\nVed brug af fortrydelsesret er du forpligtet til at dække returneringsomkostninger.\nFortrydelse skal anmeldes til Uldtråden senest 14 efter købet og fra fortrydelsen skal du, senest 14 dage efter, returnere forsendelsen.\n(Vedlæg gerne kopi af ordrebekræftelse, for at lette ekspeditionen)\nHvis varen er prøvet udover, hvad der er beskrevet ovenfor, betragter Uldtråden den som brugt, hvilket betyder, at du ved fortrydelse af købet kun får en del eller intet af købsbeløbet retur, afhængig af varens handelsmæssige værdi.\nDu kan miste retten til købsbeløbet helt eller delvist, hvis varens værdi er forringet.\n• Du har taget varen i brug\n• Den originale produkt-emballage er ikke i en sådan stand, at videresalg er muligt\nUldtråden modtager ikke returpakker sendt til pakkeshops eller sendt pr. efterkrav og lign.\nFortrydelse på en del af ordren:\nHar du købt flere varer hos Uldtråden, er der mulighed for at sende én eller flere varer retur, selvom de er købt under én ordre.\nUldtråden tilbagebetaler dog ikke leveringsomkostninger ved fortrydelse på en del af ordren.\nWorkshops og kurser der er bindende ved tilmelding\nOpskrifter og produkter til downloads\nIngen fortrydelsesret og reklamationsret:\nDu kan ikke fortryde digitalt indhold, som ikke leveres fysisk, f.eks. gavekort og opskrifter til downloads, hvis du forinden har accepteret at downloade produktet og at din fortrydelsesret dermed mistes.\nNår du handler hos os har vi brug for:\nDet er vigtigt for os at pointere, at alle dine personlige oplysninger, som registreres hos Uldtråden, opbevares på betryggende vis, og er kun tilgængelige for betroede medarbejdere hos Uldtråden.\nHenvendelse omkring vores persondatapolitik rettes til info@uldtraaden.dk eller telefon 21802174.\nVi gør opmærksom på, at farver på produktbilleder kan afvige fra virkeligheden.\nEn klage over en vare eller tjenesteydelse købt hos Uldtråden kan indgives til Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens Center for Klageløsning, Nævnenes Hus, Toldboden 2, 8800 Viborg. Kunden kan klage til Center for Klageløsning via www.forbrug.dk.\nEU-Kommissionens online klageportal kan også anvendes ved indgivelse af en klage. Det er særlig relevant, hvis køber er forbruger med bopæl i et andet EU-land. Klage indgives her – http://ec.europa.eu/odr.\nKøb af varer på www.uldtråden.dk er underlagt dansk ret.


Malvern tilbyder online Hjælp til dem, der arbejder med kolloider\nEn udvidet sektion af Malvern ® Instruments hjemmeside er dedikeret til kolloider og kolloid stabilitetsproblemer. Tilbyder en værdifuld ressource for alle, der arbejder inden for dette område, det kolloid afsnittet har nu konkrete og yderst relevante on-demand præsentationer og downloades application notes. Den indeholder også baggrundsinformation om emnet og detaljer om de analytiske løsninger, at virksomheden tilbyder: især Zetasizer ® Nano partikel karakterisering system og Malvern sortiment af stress og belastning kontrolleret rheometers. Den Zetasizer Nano foranstaltninger to væsentlige kolloid parametre - partikelstørrelse, og zeta potentiale - både relevant for kolloid stabilitet. Det giver non-invasiv partikelstørrelse karakterisering i høj koncentration med minimale fortynding, og er derfor specielt velegnet til at studere aggregater eller agglomerater, som er i risiko for sammenbrud når nogen prøver forberedelse er nødvendig. Malvern udvalg af rheometers muliggør nøjagtig og pålidelig rheologiske karakterisering af væske-lignende, halvfast, og solide materialer. Patenteret Rotonetic ™ adaptiv styring teknologi leverer uovertruffen drejningsmoment og hastighed kontrol i alle test-tilstande, mens en lang række temperaturstyringsmuligheder mulighed for kvantificering af konsekvenserne af denne vigtig variabel. Kolloider er fint dispergerede to-fase blandinger almindeligt stødt på i hverdagen i form af kosmetik og toiletartikler, lægemidler, maling, fødevarer og agrichemicals. Kolloid stabilitet er en kritisk spørgsmål direkte forbundet i mange tilfælde med produktkvalitet parametre som holdbarhed. Udvikling af optimale produkter er afhængig af nøjagtig måling af kolloide egenskaber og en forståelse af de variabler, der påvirker dem. Download PDF CopyView Supplier Profile


Hvordan fjerner CreamPie ransomware | Fjern Malware\nHvordan fjerner CreamPie ransomware\nHjem / Malware / Hvordan fjerner CreamPie ransomware\nCreamPie ransomware er et ondsindet program, der vil kryptere dine filer, normalt kendt som ransomware. Du har fået en meget alvorlig forurening på hænderne, og det kan føre til alvorlige problemer, såsom permanent fil tab. Også det er meget let at få en infektion. En stor del af en vellykket ransomware infiltration er, at brugeren skødesløshed, som forurening opstår ofte, når folk til at åbne skadelige vedhæftede filer, skal du trykke på farlige reklamer og falde for fup ‘downloads’. Snart efter infektion, den kodning proces vil blive udført, og bagefter, vil du blive anmodet om at betale en løsesum, hvis du ønsker at dekryptere dine filer. Afhængigt af hvilken type af ransomware du har, de penge, der krævede, vil være forskellige. Før farende for at betale, kan du overveje et par ting. Der er intet der forhindrer kriminelle i at tage dine penge, uden at give dig en dekryptering nytte. Du kan helt sikkert finde beretninger om folk, ikke få filer tilbage efter betaling, og det er egentlig ikke chokerende. Denne situation kan opstå igen, så overvej at investere i backup, i stedet for at overholde anmodninger. Fra eksterne harddiske til cloud storage, der er mange backup-muligheder til rådighed, bare du nødt til at vælge en. Slet CreamPie ransomware og derefter få adgang til din backup, hvis det var lavet forud for infektion, for at gendanne data. Disse trusler, der lurer overalt, så du er nødt til at være forberedt. Hvis du ønsker, at din computer ikke er inficeret hele tiden, du bliver nødt til at lære om malware og hvad man kan gøre for at stoppe dem.\nBrugerne normalt korrupte deres computere med ransomware ved at åbne inficerede filer føjes til e-mails, trykke på ondsindede reklamer og erhverve software fra kilder, de ikke bør. Det betyder ikke, at skaberne vil ikke bruge metoder, som kræver mere dygtighed.\nTilbagekaldelse, hvis du for nylig har åbnet en mærkelig e-mail vedhæftet fil. Kriminelle distribution af data kodning malware tilføje en beskadiget fil til en e-mail, skal du sende det til potentielle ofre, og når den vedhæftede fil åbnes, computeren er beskadiget. Svindlere kan gøre de e-mails, meget overbevisende, normalt ved hjælp af emner som penge og afgifter, hvilket er grunden til vi er ikke chokeret over, at masser af folk til at åbne de vedhæftede filer. Brug af grundlæggende hilsner (Kære Kunde/Medlem), bliver bedt om at åbne den vedhæftede fil, og indlysende fejl i grammatik er, hvad du skal kigge efter, når der beskæftiger sig med e-mails med vedhæftede filer. Hvis den e-mail var fra en virksomhed, hvis tjenester du bruger, ville de have automatisk indsat dit navn i den e-mail, og en generel hilsen ville ikke være brugt. Må ikke blive chokeret, hvis du kan se navne som Amazon og PayPal, der anvendes, som brugerne er mere tilbøjelige til at have tillid til afsenderen, hvis det er et velkendt navn. Gennem inficerede reklamer/downloads kan også have været, hvor du er inficeret din enhed med infektionen. Være meget forsigtig med, hvilke annoncer, du interagerer med, især når de besøger tvivlsomme sider. Det er sandsynligt, du har hentet data kodning skadelig software skjult som noget andet på en utroværdig download-platform, hvilket er hvorfor du er bedre stillet ved hjælp af officielle kilder. Aldrig downloade noget, ikke programmer og ikke opdateringer, fra reklamer eller pop-ups. Hvis et program til at opdatere sig selv, det ville ikke advare dig via browseren, ville det enten opdatering af sig selv, eller sende dig en underretning via software i sig selv.\nEn meget stor grund til, hvorfor ransomware anses for at være en meget farlig trussel, er dens evne til at. Det kan tage få minutter for at finde de filer, den ønsker, og kode dem. Alle krypterede filer vil have en forlængelse føjet til dem. Stærke krypteringsalgoritmer vil blive brugt til at gøre dine filer utilgængelige, hvilket kan gøre at dekryptere filer gratis, sikkert umuligt. En løsesum bemærk vil derefter blive vist på din skærm, eller vil findes i mapper, der har krypterede filer, og det skal forklare alt, eller i det mindste forsøg på at. Skaberne/spredere af data kodning malware vil tilbyde dig en dekryptering værktøj, som du selvfølgelig er nødt til at betale for, og det er ikke, hvad vi anbefaler. Glem ikke, at du er beskæftiger sig med skurke, og de kan blot tage dine penge ikke giver dig en dekrypteringsnøgle i bytte. De penge, du levering skurke med ville også støtte deres fremtidige kriminelle projekter. Nemt lavede penge er regelmæssigt at lokke skurke til erhvervslivet, som efter sigende lavet mere end $1 milliard i 2016. Som vi sagde ovenfor, en klogere investeringer ville være backup, som vil beholde kopier af dine filer sikkert, når du mister originalerne. Og du ville ikke lægge dine filer i fare, hvis denne type af situation reoccurred. Fjern CreamPie ransomware hvis du tror, det er stadig til stede på dit system, i stedet for at give til anmodninger. Hvis du bliver fortrolig med, hvordan disse infektioner spredes, du skal lære at undgå dem i fremtiden.\nCreamPie ransomware opsigelse\nSå sørg for, at truslen er afsluttet fuldt ud, er du nødt til at hente ondsindet program, fjernelse software. Fordi du tillod infektion for at komme ind, fordi du læser dette, du kan ikke være meget computer-kyndige, der er grunden til, at det ikke er foreslået, at manuelt fjerne CreamPie ransomware. Hvis du er ansat anti-malware-software, som du ikke ville risikere at gøre mere skade på dit system. Det bør ikke have nogen problemer med den proces, som disse typer af værktøjer er skabt til at slette CreamPie ransomware og lignende infektioner. Under denne artikel, vil du se vejledning til at hjælpe dig, hvis du kommer på tværs af nogle form for problemer. I tilfælde af at det ikke var klart, anti-malware vil her nøjes med at slippe af med infektionen, det vil ikke bidrage med data recovery. Sommetider, dog, malware forskere, der kan frigive en gratis decryptor, så indimellem se på det.\nTrin 1. Fjerne CreamPie ransomware ved hjælp af fejlsikret tilstand med netværk.\nTrin 2. Fjerne CreamPie ransomware ved hjælp af Systemgendannelse\nb) Trin 2. Fjern CreamPie ransomware.


→ Bedste vinduespudsning i Vordingborg ←\nBillig vinduespudsning i Vordingborg er vanedannende\nVinduespudsning i Vordingborg. Vi udfører alt indenfor faget, også i Vordingborg. Kontakt os allerede nu og find ud af hvorfor så mange foretrækker os som deres leverandør af vinduespudsning. Vi er billige, men går ikke på kompromis med kvaliteten. Vi udfører et topkvalitet håndværk. Ring eller skriv til os med det samme for et uforpligtigende tilbud.\nSøger du kvalitets vinduespudsning i Vordingborg, så kontakt os. Vi leverer kvalitetsarbejde til tiden. Ydermere har vi konkurrencedygtige priser. Kontakt din vinduespudser allerede i dag for et uforpligtigende tilbud. Vi bliver din foretrukne leverandør af vinduespudsning i Vordingborg.


Fridlev, eller den ædelmodige Prints. En Fortælning af Emanuel Balling. - Det Kgl. Biblioteks tekstportal\nForside / Tekster / Resultatliste / Fridlev, eller den ædelmodige Prints. En Fortæl...\n”Fridlev, eller den ædelmodige Prints. En Fortælning af Emanuel Balling.”, i Luxdorphs samling af trykkefrihedens skrifter 1770-1773: Række 2 bind 11, Morten Hallager, 1772, s. 1. Onlineudgave fra Trykkefrihedens Skrifter: https://tekster.kb.dk/text/tfs-texts-2_011-shoot-workid2_011_003 (tilgået 22. oktober 2021)\nTrykt hos Morten Hallager boende paa Nørre Gade No. 245,\nCimbrien blev i mange Aar regieret af gode Konger, som alle spirede af en Stamme, og der var ikke saa lyksaligt et Rige som dette, fordi Fyrsterne vare tillige Viise. Landet var i lang Tid beskiermet under Fredens Zepter. Folket, som var fremmed for Krig, boede trygt inden dets Grændser, og bleve beskyttede under de mildeste og beste Love. Fyrsten var Folkets Fader, og Folket lyksaligt. Undersaatten kiendte ingen Trældom. Byrderne vare lempede efter Vilkaarene, og saa taalelige, at man aldrig kunde betragte dem for andet end selskabelige Pligter. Friehed og Eyendom opmuntrede ham til Vindskibelighed, og giorde ham paa engang baade duelig og lykkelig.\nFyrsterne regierede vel med en uindskrænket Magt, men de brugte den kun for at viise sig som det Menneskelige Kiøns Fædre. De vare Menneske-Venner, og vidste for hvis Skyld Zepteret var dem givet. De vare Fyrster, men bleve prisede som Velgiørere. Viisdommen havde sagt: At Retfærdighed og Mildhed burde ligefuldt styre en Konges Zepter. Dette var den første Grundlov for Cimbriens Fyrster, men den var Dem omsider medfød, og derfor var de saa elsket. Aldrig fandt man ypperligere Love end de, Cimbrerne levede efter, derfor sagde den Dybsindige, at Billigheden selv havde skrevet dem, men Landets gamle troede, de havde dem fra Guderne.\nIngen savnede Fyrsternes Omhue og Kierlighed, naar de ikke forsætlig havde giort sig uværdig dertil. Den Ringeste med den Største i Landet kunde giøre sig deelagtig i disse Lyksaligheder; thi Kongerne ansaae dem alle som deres Børn, med hvilke de stod i en lige Forbindelse. Belønningerne vare bestemte efter Fortienesterne: Saaledes blev Æren Patriotens Løn,\nOg Understøttelse den Flittiges Opmuntring. Den ringeste Haand, som arbeidede til det almindelige Gavn, ansaae Fyrsterne som den, der sleeb en Perle til deres Krone. — Men ikke heller nægtede Fyrsterne deres Mildhed for dem, Alderdom, Armod og Sygdom havde bunden Hænderne paa. Derfor fandt de Syge og Skrøbelige deres Vederqvægelse i Hospitalerne; Faderløse deres Hielp og Underviisning i Opfostringshuuse; de, som havde vovet Liv for Fædrene-Landet, og i Krigen sadt deres Kræfter til, deres Rolighed og Liise; Fattige bleve forsørgede; men de, iblant disse, som havde friske Lemmer, blev Holte til Arbeide, og anviist de lempeligste Midler at afhielpe deres Trang. Videnskaberne, de især der giør Mennesket saa megen Ære, bleve befordrede; thi Kongerne, som vidste nok hvor megen Indflydelse disse havde paa et Folks Sæder, havde længe siden indseet deres Nytte. Snart begyndte de at blomstre, snart fik Lærdom og Kunster Borger-Ret og giorde Cimbrerne agtede og ærede blant Fremmede.\nAgerdyrkningen som var Cimbriens Herliglighed, blev meere og meere opelsket, men for at sætte den ret i Flor, maatte Friehed herske blant Jorddyrkerne. Der vare gamle Love som forbandt dem til et Slags Trældom for Jorddrotten, men Cimbriens sidste Konger indsaae deres skadelige Følger og afværgede dem. Bonden var Menneske, skulde han ikke kiende sit Fortrin? Han var en af Statens vigtigste Lemmer, skulde han da behandles som Træl? Han bør kiende sine Pligter; sagde en af de viise Fyrster, men han bør besidde det han lovlig erhverver. Friehed og Eiendom fik her sin første Grundvold, og fra den Tiid kiendte man ingen Slaver blant Jordbrugerne i Cimbrien.\nHvad Agerdyrkningen vandt ved Kongernes Omhue, det savnede heller ikke Handelen. Naturen havde ligesom dannet de Cimbriske Øer til et Værkstæd for Vindskibelighed, i hvilket Handelen og Agerdyrkningen havde det øverste Sæde. Søefarten blev nu det Middel, der skulle befordre den første, og snart udvidede denne ypperlige Virksomhed sig, til de yderste\nVerdens Grændser. Jeg burde fortælle, hvorledes de Kongelige Forfædre have hørt denne Naturens Stemme, og med Viisdom fulgt den; hvorledes de gamle Fiskerleyer, bleve forvandlede til Handels Stæder, og hvorledes en Havn efter en anden zirede Strankandterne af de Cimbriske Øer; jeg burde afmale Floderne som første gang ankrede inden for de sikre Bollværker, ikke som Friebyttere, men som Handels Skibe, der saae nu et vigtigere Formaal for deres Stræben; og endelig hvorledes Handelen omsider udbredede sig og opreiste Kiøbstæder rundt omkring i Landene, til Ære for Nationens utrættelige Flid. Men jeg vil lade en af Nordens gamle Viise tale i mit Stæd, som en af Kongerne havde kaldet til at holde en Opmuntrings Tale for sit Folk. Saa omtrent var hans Ord:\n"Op i gamle ægte Danske! I som ere skabte til at dyrke Havets Gud! Op! og fører Eder til Nytte de Rigdomme, Hvilke de stolte Bølger, der skumme paa vore Strandkanter, kalder Eder at samle. Kunde I sove, eller være feige, eller dorske ved saa muntre Tillok-\nkelser? Antag Naturens Tilbud og følg dens Formaninger. Har den ikke ved sin Yndling, Konsten, oplært Eder i sine hemmelige Videnskaber, og oplyst Eder om de lette Maader at overvinde Vanskeligheder? Hvo vilde da ikke betjene sig af dens tilbudne Gunst! — Op! og see dens aabne Planer og dens ukonstlede Anlæg. Den har afdeelt vore Øer til meer end enkelte Beqvemmeligheder for Handelen, og lover saa mange Fordeele, at ikke de sidste Slægter i Cimbrien skal kunde betiene sig af dem alle. Op! og bygger Eder Skibe, og bygger Eder Havne, og lad de prangende Flage give Gienskin af Eders Duelighed paa de fremmedes Strandbreder. Saa skal Strømmene feye sig efter Eders Ønsker, og Havet af Ærbodighed for Eders Stræben, dempe sine brusende Bølger. Op! og uøler ikke! I som ere vante til at være hurtige med Forstand. Giv i det mindste ikke Dem efter, som Naturen har været mindre gavmild imod, og dog ere blevne ærede blant alle Nationer for deres Vindskibelighed og deres\nHandels Udvidelse. Lader Verden paa nye tale om Eders Søetoge, dem, som styres af Vindskibelighed og bringer Velsignelse i Landet — Hvor er Eders Søesønner? de, som ere vante til haarde Dyster paa dette vilde Element! Kalder dem frem, og lad dem ikke ubillig rage sin Tilflugt blant Fremmede, for at fortiene det Brød, deres eget Fæderneland saa rundelig tilbyder dem; thi har Havets Gud vel nægtet sin Forsorg for Eder? I, som med Billighed kan kaldes Havets Sønner?— Op! Op! og udruster Eder fra alle Kanter: ikke til Orlog, men til Handel og Søefart. Lad de Danske Skibsfarter komme i Flor, og Danske Indvaanere nyde Deel i de Fordeele, som Fremmede saa roesværdig umage sig for. Naar engang Eders Viise Regent bliver underrettet om Eders Vindskibelighed og alle Eders Handels Beqvemheder, da skal han, da skal alle hans værdige Efterkommere, skienke Eder alle de Frieheder og Herligheder, I behøve; og deres Velbehag krone alle Eders Bestræbelser, og erhverve Eder immervarende Velsignelser.—„\nI saadan blomstrende Tilstand var Cimbrien, da Frode, som var den Tolvte af Stammen bestigede Tronen. Han skulde have overgaaet sine Fædre i Dyder; dersom slette Raadgivere ikke havde været; thi han havde saa ædelt et Hierte til sit Folk, at han ikke kiendte anden Lyksalighed, end den der var foreenet med deres. Men han blev som oftest, af dem han havde om sig, forhindret fra at udføre sine rare Dyder. Tidlig og saa got som i Begyndelsen af hans Regiering maatte han friste en Skiebne, som nær kunde have skildt ham ved Zepter og Krone. Aldrig har Cimbrien skielved meer end den gang; men er heller aldrig meere underfuld frelst fra en overhængende Fare. En vis Griper, som Kongen havde tænkt vel imod, og ophøyet til den øverste Værdighed; havde sat hans Stoel nest ved sin egen, og ladet ham spiise ved sit Bord, begyndte omsider, forblindet af Overmod og ved Hielp af sine Tilhængere, at ansee sig meere end Undersaat. Herske-Tanker opsvolmede hans Bryst og giorde ham stolt endog imod Fyrsten selv. Ved en Blanding af Sne-\ndighed og Dristighed, havde han Tid efter anden tilveyebragt sig saadan Myndighed, at han kunde indføre nye Love og Skikke, iblant Landets Indvaanere; alt for, som det syntes, saa uformærkt at drage dem fra deres Troeskabs Pligt mod deres Konge, og giøre sig udødelig ved at omstøbe et heelt Folk. De Ædle i Landet, som ikke kunde imodstaae hans forvendte Befalninger, vare færdige at forsmægte af Gremmelse, naar de skulde adlyde, og de, som sadde i Forsamlingerne, og vare vandte til at holde over Landets Love, maatte en efter anden flye for hans stigende Overmod. Andre Raads-Forsamlinger bleve oprettede. Fremmede skulde raade for Rigets Gavn. Forandringer fulgte paa Forandringer; og de vigtigste Forretninger bleve forbundne med saa mange ubesindige og fremfusende Foranstaltninger, at det syntes som Gripers Forsæt kun var, at bringe alt i et Vilderede, og derved forblinde Folket, for med desto bedre Held at udføre sine egennyttige og skadelige Planer. Regieringen var allerede begyndt at forandres; meere den skulde. Skikkene, endog de hellige selv, som\nbrugtes i Templerne, maatte for en Deel ophøre. Nye, men fordærvelige Sæder skulde indføres. Ingen Under da, at Folket blev misfornøyet. Der fandtes vel blant de Retsindige de, som Havde Mod til at tage det Skiul bort, som demmede for Kongens Øyne, men alle Adgange til Tronen vare lukte: De maatte derfor med Kummer qvæle deres gode Forsæt, og stiltiende være Vidne til en ubehagelig Forandring efter en anden. Omsidder blev Folket forkuet. Magten syntes nu at være deelt; og man vidste tilsidst ikke meere, om man var sikker. Man raabte til Guderne, man sukkede om Beskiermelse for de Ulykker, som svævede over Landet, og al Folket var betaget af een almindelig Skræk. Den unge Konge, forført til at troe at hans Undersaatter knurrede, og vare blevne oprørske, blev nu meere og meere sparsom paa at lade sig see. Dette giorde Bedrøvelsen endnu større, og de sorteste Skyer begyndte at skygge over Cimbriens blide Egne. Selv den Kongelige Familie, som følte Sorgen i den Høyeste Grad, kunde ikke længer tilbageholde\nde Suk og Taarer, som den bitterste Bedrøvelse udpressede. Alle Redeligsindede stønnede af Bekymring, da ingen Haab meere saaes til Redning; og omendskiøndt Gripers Navn var bleven en Væmmelse og til en Foragt endog blant de Nedrigste, saa frygtede man dog ham, som den der allerede havde Seyeren i sin Haand, og snart vilde ende Cimbriens lyksalige Herredømme. I denne fortvivlede Tilstand var Folket, da Guderne omsider bønhører deres Raad, og paa engang redder Landet fra sin Undergang.\nKongen havde en Broder, hvis Navn var Fridlev, som levede afsides ved Hoffet. En Herre af fortreffelige Egenskaber, men som ikke desmindre, formedelst Gripers Overmod, blev holdt fra al Omgang med sin Broder Kongen, og udelukt fra Rigets Forretninger. Printzen opholdt sig imidlertid hos sin Moder, som havde været den forrige Konges Dronning og levede nu i sin Eenlighed, for at nyde de stille Timer got ad, der ere de Dydige saa hellige. Med denne sin fromme Moder forsødede Fridlev deres fælleds Kummer ved at\ndeele sin Tiid imellem Studeringer i Fyrste-Pligterne og lætte deres Bekymring ved de uskyldigste og trøstefuldeste Samtaler. I disse sørgmodige Timer faaer Fridlev den Indskydelse at rædde sin og sin Stammes Ære. Han aabner sine Tanker for sin Moder: "Skal jeg taale, siger han, at min Broders Navn vanæres, at min Faders Huus besmittes, og at mine Fædres Aske foruroliges i deres Urner? skal jeg taale, at et dyrebart Folk længer skulde savne Bestyrtelsen af Frodes Zepter og skiælve for en Voldsmand ved Tronen? Ney, forgieves løber da Blodet i disse Aarer for at underholde et Hierte, som er villig at bløde for Kongens, og Folkets og Landets Frelse.„ Printzen tier, hører agtsom paa sin Moders Raad, faaer hendes Biefald og styrkes i sit Forsæt. Han vendte sig derpaa til sin gamle Lærere den sindige og forsigtige Ehrysoros: Een Mand som Fridlev altid havde værdiget sin Tillid.\n"Jeg har randsaget mit Hierte, siger Printzen, mine Hensigter ere reene og jeg døer for dem.„ Og nu fattede han den Beslutning, det maatte koste hvad det vilde, at leede sin Broder ud af de Snarer, der vare lagde til hane og heele Rigets Fald.\nTimen blev bestemt til dette store Foretagende. I Spitsen af nogle troe Mænd, og under Ledsagelse af sin Moder vover Printsen midt om Natten, at træde frem for sin Broder. Slottet havde han ladet omringe med Stridsfolk, og tilspærret al Udgang for de sovende Rebellere. Fridlev, nu i sit Hierte forsikret om Gudernes Bistand, vaagner Kongen, Viiser ham sin Fare, og skynder ham til at redde sig og sin Trone. Midt i Søvnens Roe, fængfles Griper og alle hans Tilhængere. Uforsagt og med et mandeligt Hierte under Retfærdighedens Skiold, gaaer Fridlev fort, fuldfører sin Plan og Guderne ere med ham. Kongens Øyne oplades, han seer sin Trone, sin Stamme, sit Rige frelst; han takker Himlen med et\nopløftende Suk for denne Befrielse. Han seer de udspendte Falstrikker, og seer dem med Gysen. De Listiges Paafund udvikles — Hævnen raaber. Skiændig findes deres Idrætter — Kongen vredes. Hvilket Fald for de Overmodige! Hvilken, Straf venter ikke paa dem! Kongers Vrede er Dødens Bud. Forbryderne bleve talte blandt Dødsens Mænd, og lagde paa deres Gierninger.\nNu begyndte Cimbriens Glædes-Soel igien at fremskinne. Folket sukkede ikke meere. Landets Fader lod sig igien tilsyne for Almuen, og nye Liv og Munterhed udbredte sig snart blant alle Undersaatterne. Man kaldede Rigets Mænd ind igien, dem Griper i sine Magtes Dage skaffede af Veyen. Fridlevs Raad bleve overlagde og udførte; de nye og farlige Skikke bleve ophævede og de gode gamle indførte med Triumpf. Templerne, som Griper havde vildet lukke, bleve nu opfyldte af Folket, som i nidkiere Hensigter forsamlede sig, for at ofre til Guderne og synge Lovsange for Kongens og Rigets Frelse. Man ønskede\nførst og sidst Velsignelse over Fridlev! at Han maatte blive saa gammel at Børnebørns Børn kunde takke ham, at hans Ære maatte overgaae Fyrsternes og hans Lyksalighed blive som Gudernes.\nMeere og meere fremskinnede nu de herlige Egenskaber, som giorde Fridlev stor iblant Printser. De mange Aar, i hvilke han havde leved som en forglemt Mand ved Hoffet, og i sær de sidste, da Griper havde tilvent sig den høyeste Magt, vare Fridlev ikke unyttig bortdrevne. Han havde anvendt sine roelige Timer til at dyrke sine Pligter, giøre sig sit Fæderne Rigets naturlige Tilstand bekiendt, studeret paa Midlerne til dets Lyksalighed, for i sin Tid, naar Daarernes Regimente ikke længere kunde staae ved Magt og Blindeværkerne vare nedrevne, som omgav Tronen, at ophielpe et forfalden Rige, understøtte det med Viise Raad, og bereede Vey for dets almindelige Lyksalighed.\nFrode, som forunderligen var bleven frelst fra sine Fienders Hænder og saae sig igien i Besiddelse af sin Kongelige Magt, saae sit\nFolkets uskrømtede Kierlighed og Reedebonhed til eene at ære og adlyde ham, blev nu og fuldkommen overbeviist om, at den dydige Fridlev var det Middel, Guderne havde betient sig af til Cimbriens og den Kongelige Stammes Frelse. O! hvor mange herlige og uforlignelige Dyder blev den Kronede nu vaer hos denne sin Fyrstelige Broder! Grant seer han dem, og hemmelig anker, ey før at have vent sin Tillid og Fortroelighed til saa retskaffen og værdig en Ven. Nu fandt han i hans sindige og fornuftige Omgang de sunde og behagelige Raad, den venlige Opmuntring, den ømme og retskafne Bistand, den Lættelse i Regieringsbyrderne, Kongerne saa meget behøve. Fyrste-Pligterne bleve Frode dobbelt behagelige; Rigets selvstændige Bestyrelse ham allerhoystvigtig, og Æren, den nemlig, hvilken Frode havde sadt i sine Undersaatters Lyksalighed, fik sin fulde Glands.\nAldrig oplevede Cimbrerne behageligere Tidspunkt. Udsigterne lovede rundt om Fred og Velsignelse. Alle med en Mund prisede Guderne, som havde skienket Landet en nye Skyts Engel og Kongen en sand Ven. Tem-\nplerne gienlydede af Lovsange. De Gamle sadde paa Gaderne med oprakte zittrende Hænder, og raabte med skielvende Læber: "O! I Guder! Lad Frode leve og Fridlev med ham, og forbind Dem med varig Venskab til de sidste Dage. O! I Guder! Opfyld Deres Siæle med Viisdom og Styrke, og lad Dem Haand i Haand som Brødre, vandre paa Retfærdigheds og Dydens Vei. Giør Frode stor iblant Fyrsterne, og ophøy Fridlev over Prindser, og lad dem blive Mynstre for alle dem, som ere satte til at lyksaliggiøre Mennesker.„— De unge Karle, stemmede Tonerne paa Strengelegene efter de Gamles Bønner, og opførte i deres Forsamlinger harmoniske Spill, til Gudernes Lov, imidlertid de unge Piger flettede Krandser til Venskabens Gud, og i uskyldige Træk, indsnoede mellem Blomsterne Frodes og Fridlevs, Navne, hængde Krandsene omkring i Lundene, dansede og sang: O! du Venskabs Gud! sammenknyt deres Hierter mere og mere\nmed Kierligheds Baand ligesom vi have foreenet Deres Navne med de deiligste Blomster. Lad Lyksalighed nedregne i Deres Fied, og blomstre af alle Deres Handlinger. Lad Fridlev altid være Frodes Ven og Frode høste Glæde af hans Venskab. Som Mayblommen glimrer i Dalen, og de hvide Klokker iføre sig deres Pomp paa de steyle Klipper, naar den opgaaende Soel udspreeder sit Guld; saa lad al Landet nu smiile af Lyksalighed ved Cimbriens nye oprundne Soel, og milde Straaler fra Tronen rundt om strøe lutter glade Velsignelser. — Saa sang Folket, og haabede at Guderne skulde bønhøre dem.\nNu blev Fridlev meere og meere kiendt af sine ædelmodige Handlinger. Frode mærkede dem alt for tydelig til ikke at ophøye dem.\n"Hvor skulde Fridlev ikke raade, sagde Kongen, hvis Siel er saa ædel og saa viis? Værdig er han til mit ypperste Raad; men han skal boe hos mig, jeg\nvil fortroe ham mine Tanker, og høre hans Raad. Hvad han siger, skal være min Villie; thi hans Hierte er fromt og retsindigt, og hans Klogskab overgaaer de Gamles. Jeg har fuldkommen lært at kiende ham, og erfaret, at hans unge Siæl er moeden at giøre en Regents Byrder taalelige. Visselig! han vil best kunde viide mit Riges Gavn, og udføre det. Og overalt, han er jo min Faders Søn, født til Tronen og Arving til Riget? Han frygter Guderne, og de beskytte ham; hvo skulde jeg da bedre kunde fortroe mig, end den, Guderne elsker? Ney! ingen uden Fridlev, den forstandige, den dydige, den elskværdige Fridlev, skal være min Fortroelige og min Ven. Hans reedelige Siæl kiender ingen Falskhed, ingen Hyklerie, ingen Egennytte, og saadan en Raadgiver er værdig at være mit Folks\nTalsmand, og hielpe mig at giøre det lyksaligt. Landets Børn skal derfor ære ham, og elske ham; thi han fortiener det. Selv vil jeg ophøye hans Fortienester og de ringeste blant mine Børn skal see dem, og velsigne Fridlev. I de stille Timer, som min Omsorg for mit Folks Beste levner mig, skal Fridlev være min Opmuntring, og underholde mit Sind med de behageligste Samtaler om de Forbindelser, vi staae i med Guderne, om Fyrste-Pligterne, om Menneske Kierlighed, om Mildhed og Retfærdighed. Jeg vil derfor altid elske ham, men jeg vil tillige, at mit Folk skal elske ham.„\nFridlev, uden at kiende de Svagheder, som overfalde smaae Siæle, eller de Fristelser, som forvilde den Letsindige, var nu næst Kongen den ypperste i Landet, men tillige den elskværdigste. Alles Hierter bleve vendte til ham, fordi han viste sig som Menneskeven imod alle.\nKongen havde sadt ham til at være Folkets Talsmand, og han var det med al den Ømhed og Oprigtighed, Ædelmodigheden selv kunde Viise. Aldrig savnedes hans Omhue for det almindelige Beste: Han afskaffede alle de Misbruge, Griper havde indført; han ophialp de forfaldne Sager: han banede nye Veie for Vindskibelighed. Gudsdyrkelser og Sædernes Lov, som Griper vilde forføre Folket til at forkaste, søgte han med Nidkierhed at giøre dem allerhøyst vigtig. Alle hans høye Bestræbelser gik til Lyksaligheds Maal, hans Ædelmod allene havde ingen Grændser. Men vi maa nøyere kiende hans fortreffelige Egenskaber; vi maa see ham i nogle af de ypperlige Optrin i hvilke han til Cimbriens Lyksalighed, lod sine fyrstelige Dyder skinne.\nPrindsens Iver for Religionen var saa vigtig en Grund til alle hans øvrige Dyder, at han troede, disse vare forgiæves, naar de ved dette Lys ikke vare antændte. Han indsaae derfor med et vrist Øye, at uden Gudsfrygt var ingen Velsignelser at haabe. "Gudernes\nVrede er falden over Landet sagde han, fordi saa megen Lunkenhed har blandet sig i vores Gudsdyrkelse. Hvor ville et Folk som glemmer de helligste Pligter, vente nogen mild Omsorg fra fortørnede Guder? Ney! skal Jorden og Havet give sin Grøde, og Grøden sin Velsignelse; skal Vindskibelighed høste sin Frugt, og den Arbeidende mættes af sin Løn; skal de forsvundne gode Tider betræde igien vore Grændser og udbrede Held og Lykke for Landets Børn; saa bør det os at tilbede det Væsen, fra hvem al Gode kommer; saa bør det os ved vore Bønner og vore Idrætter, at giøre os tækkelig for den Allgode, og værdige til hans milde Velgierninger.„ Saa talte Fridlev, og ved sit eget gudfrygtige Exempel, giorde meere til Folkets moralske Forbedringer, end tusinde Love kunde giøre. Folket gik i sig selv. Opmuntret af Fridlev og rørt ved hans kraftige Tale bleve de vaer, at\ndet ikke var een udmattet Natur, som nægtede Jorden sin Virkning, heller ikke tilfældige Hendelser, som forvolte de almindelige Misheld; Men Utaknemlighed mod de fortørnede Guder, som holdt Velsignelsens Haand tilbage.\nPrindsen elskede Mennesket, men han havde en Kræfter nok til at anhøre al dets Kummer. "Det er min Medskabning sagde Fridlev, dets Trengsler rører mig, og mit ømme Hierte taaler ikke al denne Ynk. Skulde mine Øyne flyde af Sorg over mine lydige Brødre? Ney! men om Taare skal rinde og væde mine Kinder, skal det være Glædes Taare over den Lykke, at have forebygget deres Elendighed, og fundet Raad for deres Trang førend de bad. Det er en af en Fyrstes fornemste Pligter at elske sit Folk; men han maae elske det af et glad Hierte; og hvorledes skulde han da kunde taale at see det nedtrykt af Trængsler? Den kierlige, den ømme Fyrste bør altid\nerindre sig at han lever for Folkets skyld og Folket ikke for hans. Det bør bedrøve ham at høre dets Mangler, men ikke det allene: Han bør tillige med den mueligste Omhyggelighed oplede de Kilder, som kan afhielpe Manglen, og Viise, at dem, som adlyde og ære ham som Børn, vil han giøre al det for, som staaer i en Faders Magt. Hvor mange tusinde Aarsager finder han nu ikke, som forbinder ham at sørge for deres Gavn, der love sig Hielp og Beskyttelse fra hans Zepter! Disse naturlige Forbindelser, disse ømme Bevæggrunde har længe siden giort de føelbareste Indtryk paa min Broders Kongens Hierte. Hans daglige Ønsker er, at kunde bønhøre et hvert Suk, som trænger frem for hans Trone, at opfylde sit Folks fornuftige Ønsker og tilvinde sit Rige den almindelige Lyksalighed, som er Øyemerket af alle hans kongelige Bestræbelser."\nDer havde i nogle Aar været Misvæxt i Landet og Brødmangelen blev stor. Kornet var stegen til en utaalelig Priis og det som værre var, det var neppe at faae for Penge. En almindelig Jammer hørtes derfor fra alle Kanter i Riget, i sær fra den nordligste, hvor Trangen endog var saa stor, at man skallede Barken af Træerne til Brød. Dette gik Fridlev til Hierte. Han lader Eftermaalinger skee i Kongens Forraadshuuse, han sammenregner, hvad Kongen behøver til sin Tieneste, og finder at 7000 Tønder Brødkorn kan undværes. Nu blev Prindseu glad: Saa skal dog saa mange Siele blive mættede med Brød, sagde han, og strax skrev han Rigets Rentemestere følgende Brev til:\nÆrlige og Nidkiere Mænd Kong Frodes troe Tienere!\n"Kongen vil, at de overblevne 7000 Tønder Brød-Korn fra Forraadshusene, strax og uden mindste Ophold, skal komme hans\nfattige Undersaatter til Hielp, saaledes: at det halve skal sendes til de Nordlige Lande,\nog den anden halve Part forblive her. Til den fattige Almue i Hoved-Staden, kunde vel 2000 Tønder behøves, men til de Cimbrers Land, hvor Nøden skal være stor paa visse Stæder, maae de 1500 Tønder gaae. Kongen vil, at Kornet skal selges for en taalelig Priis; thi ellers er det de Trængende til ingen Hielp eller Nytte. Det var da vel best, at det her paa Stædet blev solgt en Trediepart ringere end Landekiøbet er, og det i smaae Portioner, som sædvanlig pleyer at skee. Jeg overlader dette til Rentemesternes gode Omhue, og er forvisset om, at denne Hielp besørges strax til de Nordiske Stæder, hvor Folk døer af Hunger, saa hverken Kongen eller vi andre længere kan taale at anhøre al denne Jammer; ja om Kongen end skal give dem Kornet til Føde, maae han giøre det; thi Mennesker have dog en stor Værdie.„\nEn stor Lindring for de Nødlidende, men ikke tilstrækkelig nok. Prindsen indsaae det; han havde allerede forud veyed Landets egne Kræfter, og fundet dem i denne Kornmanglende Tid, for svage til at underholde Dets Indvaanere: han taler med Kongen, forestiller den almindelige Nød, giendriver de Egennyttiges Indvendinger, og nu blev det tilladt at indføre Korn fra fremmede Stæder, for at forebygge Hungers Nød. Dette var vel imod Landets naturlige Fordeele, men Prindsen lod de ringere vige for de større. Det er bedre, sagde han: at Landet taber noget af sit Sølv, end en eeneste af sine Borgere. Jorden giver Sølvet igien, men mon al Verdens Sølv kan erstatte et Menneskes Tab.\nNogle egennyttige Raadgivere havde engang givet et Forslag ind til Kongen, om Frihed til blant Jorddyrkerne at indføre en vis skadelig Drik, hvilken de selv kunde tillave. Deres Forslag var ledsaged med en Hoben Skingrunde, som giorde det ved første Øyekast gavnligt, Prindsen hører, at dertil vil medgaae\nen anseelig Deel af Landets Korn; han husker paa Mangelen; han veyer den enkelte Nytte mod den almindelige Skade, og finder den sidste af en uendelig større Overvægt. Men, siger Fridlev, efter at Raadet næsten havde samtykket Forslaget, det skulde skade min Broders Børn paa deres Sundhed, og Brød-Mangelen skulde blive end større. Den Eenfoldige kiender ikke sin egen Ulykke, men det bør os at afværge den.\nMen det var ikke alleene dem, som boede nær omkring ham, hvis Trængsler bleve lænede ved Prindsens Omsorg; det nordiske Folks Kummer i sær laae Fndlev om Hiertet, saa meget mere som de ikke altid personlig kunde andrage deres Nød for Tronen. Prindsen kiendte dets naturlige Tilbøyeligheder, og vidste at det i Troskab og Kierlighed for deres Konge og Fædreneland eftergav ingen Folke-Slægter; han vidste tillige, hvor lyksaligt det var for en Fyrste at eye saadanne Undersaattere, og hvor vigtig en Sag det var for Fyrsten, at disse Pligter vare Folket altid lige saa hellige som be-\nhagelige. Disse Dyder besad Nordfolkene, men Prindsen saae endnu flere hos dem: De vare skikkede til store Ting, muntre og kiække; ikke forkiælede af Modevanerne, eller dorske af Vellyster. De arbeydede i Gruberne og i Skovene, og en stor Deel nærede sig af Fiskerier og Søefart. Man skulde derfor have tænkt, at dette Folk blev opdraget i Uvidenhed, og maatte være et Haardt og uslebent Folk; Men saa stræng Naturen havde været mod deres Land, saa hærdede de vare blevne ved dens strænge Love, saa bøyelige vare de at giøre sig de Sæder bekiendte, som udmærker Mennesket og giør ham sit Fortrin værdig. Ingen Slægt paa Jorden kunde giøre sig meere elskværdig end Nordlændingen: han forenede Snildhed med Vittighed, Vittighed med Munterhed, og Munterhed med Forstand, og i alle hans Handlinger end og til den ringeste laae altid en Klygt forborgen, som vidnede om hans Duelighed og hans Klogskab. Man saae derfor Høy-Skoeler i Stæderne, som frembragte Mestere i Skiald-Konsten og i mange høye Videnskaber. Landet frembragte Heldte\naf det mandigste og klogeste Slags. Disse og fleere Dyder kunde ikke andet, end skinne stærk i Fridlevs Øyne. Men, saa opmærksom han var over deres Fortienester, saa øm blev han over deres tunge Kaar. „Ere disse, sagde Konge-Sønnen, ikke og min Broders Børn, hvi skulle de da ansees som Stivbrødre af Cimberne? De har elsket mine Fædre, de skal og elske min Broder; thi jeg skal snart overbeviise dem, at hans Omhue fortiener det.\nHungers Nøden tog mere og mere til blant disse Nordiske Indbyggere. Prindsen vaager og optænker Raad; men han vil tillige, de skal tænke, som Kongen har sat til at sørge for Landets Gavn. Det gielder om Hielpe-Midler, det gielder om de beste og de mueligste. Han skrev Raadet til:\n„Nordlændingernes Tilstand er mig aldrig af Tankerne; nu i Aar er jeg bange for Hunger igien, da Sæden slaaer feil, hvad Raad skal man finde herimod? og hvorledes\nskal man faae Kiøbmændene til at have Forraad, og besørge Indførselen? hvad skal de giøre, og hvad maae Kongen giøre?"\nHvor megen Omhyggelighed, og Kierlighed, og Forsigtighed, er ikke skiult under disse faa Linier! Men, det blev ikke derved: Prinsen var utrættelig i sine Bestræbelser. Jo meere hans Frygt voxte, jo meere søgte han at overvinde den. Han kiendte ingen Grændser for sine ædelmodige Hensigter, men han taalte heller ingen Forsagthed eller Lunkenhed hos dem, som havde Pligter for det almindelige at opfylde. Aldrig kunde nogen være større Hadere af Dorskhed og Efterladenhed end Prinds Fridlev var. Forsømmelse i Embeds Forretninger var ham derfor utaalelig; men var Egennytten foreenet med denne, da først kunde den milde Fridlevs Hierte røres til Vrede.\nDet er ikke at beskrive den særdeles Omhue, han bar for Nordlændingernes Gavn. Vi bør see Beviiserne, og deraf vil vi fornemmelig lære at\nkiende ham som en ædelmodig Prinds, og en nidkier og sand Ven af sin Broders Folk, der taalte ikke, at Uret og Fornærmelse, Dorskhed eller Forsømmelser skulle lægge Vægt til Folkets Besværligheder, og giøre Dem deres trængende Kaar endnu tungere. Følgende Breve, som Fridlev med egen Haand Tid efter anden tilskrev Bestyrerne over de nordiske Sager, vidner om denne hans utrættelige Iver og Omhue for dette Rige. Saa lydde de:\nKong Frodes troe Tienere!\n„At Bevarerne over Landets Guldgrube alleene ved et Laan, og Papier-Myndtens Formeerelse, kan hielpe Nordlænderne, er mig en rædsom Tanke; hvorfor jeg endnu vil bede Dem mine Ædle! at tænke til alle Sider, om intet andet Middel kan udfindes. Jeg hører at Sæden tegner sig got paa de fleeste Stæder i Riiget, Guderne være derfor velsignet. Jeg formaner Dem derfor Ædle! at de blive sikker herom; saa og faaer Efterretning om, hvor Mangelen er at befrygte. Thi\nda kan Deres kloge Omsorg i Tiide hielpe paa mange Stæder. De har ret mine Ædle, at Kongen ikke kan føde et heelt Rige, og at Kiøbmændene burde at sørge for Indførselen; men Undersaatterne maae ikke døe af Hunger, og De veed jo, at i Nordlandene saavel som her, haver endeel af Kiøbmændene hverken Indsigter eller Drift. Alt gaaer efter den gamle Slendrian. Hvad ere de største iblandt dem vel andet end formuende Anskaffere. I Stæden for at indvinde Staten Penge, søge de kun at vinde ved Kongen, ved Handels Sælskaber og saa viidere. Kan De vel, mine ædle! have større Prøver paa de nordiske Kiøbmænds usle Tilstand, naar de troer, at de 3500 Tønder Brødkorn (hvorom jeg forleden skrev Rentemesterne, at Kongen vilde forstrække Nordlændingerne med, af sine Forraads Huuse) har forstyrret deres lille Handel? At true de nordiske Lænder med at tabe Indførsels Frihed fra fremmede Stæder, er et utilstrækkeligt og farligt Middel. Men jeg vil fore-\nslaae Dem et andet: at true Kiøbmændene med at tabe deres Friheder, naar de ikke hver efter sin Handling og Formue, inden en vis Tid anskaffe et vist Qvantum Korn, og at bekientgiøre tilligemed dette for det heele kiære Nordiske Rige, hvad Kongen har giordt og hvad hans Raad har giort. Kiøbmændene maae og lære, de har Pligter. Endelig maae jeg lægge Nordlændingerne paa Deres Hierte mine Ædle; og paa det inderligste anbefale de klogeste, hurtigste og kraftigste Midler; thi man maae troe, at dette brave Folk rører paa det ømmeste mig, som Kongens Broder. Har De Omsorg derfor mine Ædle, hvor langt større bør da ey min Bekymring være.„\n"Deres Omhyggelighed kiender jeg, og skal vist skiønne derpaa. Vanskeligheden i at ophielpe Nordlandene, føler jeg, men just derfor er jeg uroelig; dog ved Guds Velsignnelse haaber jeg, at vor Flid og Omhue skal\nTid efter Tid udrette noget. Hvad De mælder om de Kongelige Indkomsters Nedsættelse, føler jeg Sandheden af, og veed, at een fornuftig Anvendelse af nogle Summer der i Landet vilde forsikre, ja formeere Kongens Indkomster; men just fordi dette hører til de store Skatte-Sætninger, vil der nok vanskelig skee hos os. Korn-Skipperne bør sælge i Smaat og Stort, ligesom de det vilde. Kiøbmændene maae baade lokkes og drives til at lade Korn komme. Korn-Handelen paa den nordlige Kandt af de Ryssers Land, er, som jeg troer, aaben for alle, og alleene uvandt for vore dorske Kiøbmænd. Ja! jeg forsikrer Dem mine Ædle, at dersom Nordlændingene skal ræddes og hielpes, maae de selv, uden at spørge sig for hos Vankundige og Egennyttige, af en sand Kierlighed til deres Fæderneland udarbeyde en Plan til dette Riges Frelse, og mægtigen sætte den i Værk.„\n"De Efterretninger De har givet mig, har været mig meget kierkomne; hvad det til Nordlændingerne ankomne og bestemte Korn angaaer, da vilde De mine Ædle, saavidt det hører til deres Omhue, vaage over dets rette Brug og Uddeelelse, og see Betienterne skarp paa Fingerne; thi ofte er det heri gaaet meget urigtigen til. Berg-Almuen paa Sølvværket har vel deres sædvanlige Andeel? kunde man dog ikke udfinde noget Middel til at forspare til Udsæd Landets Havre, som den beste for dets Luft-Egn? Jeg seer Vanskeligheder, men man maae arbeyde imod dem. Ach! hvor kunde meget Ont afværges for dette Rige, naar Betienterne vare som de burde. De maae dog tilmelde mig, Ædle! hos hvilke der i denne Tid findes en retskaffen og ærlig Fliid. De Stæders Kiøbmænd, som viiser Iver og Kierlighed for Fædernelandet, maae derfor, ikke alleene tilskrives naadigen, men endog viises Gunst, om De mine Ædle hertil kan udfinde noget.\nSølvværket er mig aldrig af Tanker; De, som ere satte derover, maa opmuntres. Dersom Egennytte og Ureedelighed skulle legge Hinder for Kongens Hensigt, haaber jeg, at Gud til Hævn aabenbarer det.„\n"Jeg sender Dem herved et Klagemaal fra de Jarlsbergiske Bønder. Jeg tilstaaer, at den Udpantning for Skatter, som her tales om, er mig u-udstaaelig, og Rættens Fornægtelse er Himmelskrigende; Mine Ædle veed Kongens Villie, thi det Onde skal og maae engang ophøre, og her maae andre Raad. Jeg beder Dem paa det alvorligste at undersøge disse Slags Sager; thi jeg kan ey vegre mig at tage Deel i denne de Fattiges Sag."\n"Det er Dem vel i Minde, at Bønderne i Jarlsberg havde, ved deres udskikkede Mænd, klaget over de dem paalagde utaalelige Skatter, som de ey vare eller havde\nværet i Stand til at betale og udreede, hvorover Betienterne havde udpantet dem, og sat een Deel af Pandtet til Forselgning. Kongen, som har indseet Bøndernes Uformuenhed, har derfor befalet, at de udpantede Sager skulle leveres dem tilbage, og Fordeelen af de allereede solgte igien betales dem, til hvilken Ende en Gienpart af Udpantnings og Forsælgnings Forretningerne skulle gives dem. Dette var Kongens Villie. Da de udskikkede nu kom hiem, havde Betienterne imidlertid indsendt deres Forretning, og formeente, at de derfor nu ey skulde meddeele Bønderne samme. Over saadan Gienstridighed, som Høylig har fortørnet Kongen, er det Kongen herved befaler dem mine Ædle! 1.) Endnu denne Dag at tillægge disse Betjente den Befaling strax at efterkomme Kongens Villie, og 2.) at lade disse ulydige Betientere uden videre Forespørgsel, for deres Overhørighed, paa deres Emdede tiltale. 3.) At lade denne her givne Kongens Befaling for Almuen paa Tingene bekiendtgiøre,\nog venter jeg at de mine Ædle! endnu i denne Dag efterkommer denne Kongens Villie.„\n"Angaaende den Mængde Ansøgninger og Beviiser, nogle Norlændinger har indgivet til Kongen, har Kongen tegned sin naadige Villie; at disse Bønder formedelst de dyre Tider skal hielpes saaledes at de kan bestaae, nemlig: At det maae tillades dem at hugge i Kongens Alminding, thi Skovene maae ikke freedes og Folkene forgaae. Bønderne kunde og vel eftergives. De vilde nu mine Ædle besørge det fornødne. Jeg ønskede at viide, om de ikke har efter deres Forslag formeeret Ligge-Dagene for Korn-Skibene til Almuens Beste; Ligeledes ønsker jeg mig Underretning, hvorledes Høsten tegner i Aar i de nordisse Lande.„\n"Jeg har Aarsag at troe, at det udpantede Tøy fra Bønderne i det Jarlsbergiske\nendnu ikke er dem tilbageleveret, efter Kongens Dem tilsendte Befaling. Hvad man ved saadan Overhørighed maa tænke, kan enhver vide; men Betienterne skal vist lære at lyde, og lade Almuen nyde Lov og Ræt. Endnu har jeg fra en ærlig og upartisk Haand erfaret, at overalt i de nordiske Lande er det ikke saa meget Skatterne, som Betienternes ildesindede Medfart, der plager Almuen; derfor er det at jeg i Sommer har begiert af Dem, at De vilde forfatte en Liste over Almuens Udgifter, hvilke de ere, og lade Afgifterne til Kongen hæve til en anden Tid, end den Betienterne er fastsadt. Her maae Raad mod al dette Onde, og dette kan der blive Raad imod, og skal ogsaa, med den Høyestes Hielp; thi Gud, Kongen og dette mine Fædres gamle og troe Folk, skylder jeg, indtil det yderste, at giøre alting for. Jeg har endnu i Dag haft de tilforladeligste Efterretninger fra den nordlige Deel, at Sæden paa Marken er bortfrosen, og til Deels formedelst vedholdende Regn, Ind-\nhøstningen meget hindret. Dette melder jeg Dem ædle, paa det De inden to Dage gaaer til Ende, kan indkomme med muelig Forslag imod dette saa farlige Onde. Jernværkerne have ey endnu faaet deres Friheder stadfæstede, hvilket forundrer mig; De vilde derfor være betænkt paa at see denne Sag med det første tilendebragt.„\n„Begge de til mig indkomne Efterretninger har jeg med største Fornøyelse læst, og jeg forsikkrer Dem mine Ædle, at Deres Nøyagtighed og Omhue fortiener al min Roes. De Nordiske Kiøbmænd maa viises et Naadestegn. Lad os fordoble Mod og Flid i disse besværlige Tider, og holde Styr paa alle Undertrykkelser. Bliver ved mine Ædle at arbeyde med mig paa at befordre Kongens Hensigter, og ophielpe dette kiere Rige."\nSaa nidkier, og med saa megen Omsorg tog Prindsen sig af dette Rige. Det var ham om at giøre, at redde det fra Undertrykkelse; det var ham magtpaaliggende, at bringe det i den lykkeligste Flor. Griper, sagde han: Har maaskee af Lunkenhed for Nationen søgt at giøre dem ligegyldige for min Broder, og tillige med deres Fortienester dulgt deres Trang; men jeg skal destomere søge at befordre deres Gavn, og giøre mig en Ære af at være deres Talsmand. Ved mig skal deres Fortienester og Dueligheder blive ophøyed, og erhverve dem de beste Fordeele, min Omhue formaaer. Ikke skal de, næst Guddernes Bistand, blive nødsaget til at klage over Frodes Forsorg efter denne Dag.\nNu begyndte en nye Ild at opvarme de kolde Nordlænder. Og de mærkede en Straale fra Tronen havde antændt den. "Er det Konge-Sønnen, sagde De, som saa længe har været skiult for os, der taler Folkets Sag\nfor sin Broder Kongen? Er det Fridlev! den dydige og elskelige Fridlev! — hil være Dig o Prinds! og velsignet det Blod, som flyder i Dine Aarer. Du er værdig det Stad, Du beklæder, og værdig af flere Aarsager, end den Din Herkomst nævner. — Vi vil frygte Dig — men af Kierlighed. Vi vil ære Dig — men af sand Høyagtelse for Dine, Dyder. Vi vil adlyde Dig — men som Børn, der elsker Dig tillige. Sid altid hos Din Broder, vor Fader, og lad ham i Din Omgang finde Erstatning for al det Tab, hans Kongelige Mildhed har lidt, af uværdige Yndlinge. Styrk ham, den bebyrdede Konge, med alle Dine ædle Raad, og lad en fornuftig Glæde fordeele hans Bekymringer, at han maae leve og føre sit Zepter heldeligen over sit Folk, til Velsignelse Baade for Sig og Dem. Du er ikke allene, dyrebare Konge-Søn hans Broder, men endog hans Ven. O! bliv den altid og bliv den eene; thi af dette Venskabs Baand kan Landets Børn love sig Lyksalighed, og Tro-\nnen altid finde sig befæstet. Gudderne selv skal knytte det, velsigne det med Kraft, og fornøye sig over dets Varighed. — Prinds! ja velsignet være Du Fridlev! og alle Dine vise Bestræbelser. Vi glemme Dig aldrig. Tak for alle Dine Velgierninger. Tak for alle Dine gode Raad, Du nedlegger for os hos Din Broder Kongen. Tak for Din besynderlige Yndest, med hvilken Du har oplivet os. Kan Troeskab, og Lydighed, og Kierlighed, være Dig, som vor Talsmand, behagelig, saa skal før vore uhyre Steen-Klipper, hvis Fødder fastner i Afgrunden og hvis Toppe Helser Skyen, smelte som Vox for Soelen, førend Du skal savne disse vore rene Hengivenheder. — Har Du ikke endogsaa villet opmuntre os, til at dyrke de høye Videnskaber, og oplivet vore Lærde ved Din Gunst? Troe kun da, at ved Din Omsorg skal ogsaa disse, under den koldeste Luft-Egn blomstre, og modnes til Ære for Dit Navn. Og Tak være Dig for denne Gunst! nu skal vi ikke mindre, end vore Brødre, under Din Be-\nskyttelse, kunde haabe, ar blive elskede, fordi vi søge at blive duelige og nyttige Borgere i Din Broders Stat. Selv det Baand, som Du saaledes har draget os nærmere til Dig med, og hvorved Du har forsikkret os om at fyldestgiøre vore fornuftige Ønsker, skal blive uopløselig, saa længe der gives Folk i Norden, som kan prise Dyder og skiønne paa Velgjerninger.„\nEen af Konge-Fædrene, jeg troer den tredie for Frode, som med Tilnavn kaldes den Velgiørende, havde blandt andre priselige Foranstaltninger, oprettet en Stiftelse, i hvilken fattige og faderløse Børn skulde opdrages til nyttige Borgere i Staten. En Stiftelse, som siden er bleven understøttet af de Ædelmodige i Landet, og forøget med saadanne Velsignelser af Gaver, at den endog til de sidste Tider kunde have seet sin Varighed. Der vare Lærere satte, som skulde danne de Unges raae Sæder, og indprente dem de første Begreber til at blive fornuftige og dydige; der vare Forstandere, som skulde skiønne paa deres Beqvem-\nhed til verslige Handteringer, og sørge for deres Befordringer i Verden; og Eftertiden saae en duelig Borger efter en anden, som ved dette Velgiørende Middel var reddet fra det Mørke, i hvilket Usselheden og Elendigheden havde fængslet deres spæde Alder. Var dette ikke en priselig Stiftelse? Og dog var en Griper grum nok for at oprykke den, og at lukke Godgiørenheds Dør i for saa mange tusinde hielpeløse Siæle. Han skielvede ikke over at Forbandelsen hvilede paa den, som vovede at ophæve Stiftelsens Love. Men han skielvede ikke for Guderne selv, hvor meget mindre for de Ting, der vare oprettede dem til Ære. Fridlev, og ikke Griper er nu Kongens Raadgiver. Ømhed og Mildhed, og ikke Haardhed og Følesløshed hersker ved Tronen. Den dydige Fridlev kiender det menneskelige Livs Vilkor; kiender de sørgeligste, og føler dem; føler dem, og finder tillige Gudernes Velbehag i at giøre dem taalelige. Han har grandsket Fyrste-Pligterne og kiender sine egne til de allermindste. Den ufleste blant Mennesker veed\nhan, er hans Medskabning, og dens Forsorg er ham derfor dobbelt dyrebar, fordi han tillige veed sine Pligter som Folkets Talsmand. Hvorfor skulde disse fattige Siæle, tænker han, udelukkes fra Mildheds Boelig, savne Godgiørenheds Haand, og nægtes at blive duelige og gode Mennesker? Mon de ikke ere skrevne paa Forsynets Roulle, og mon de omsonst er betroed til vor Forsorg? Visselig ikke! De ere betroede os i viise Hensigter, og vi ere Himmelen ansvarlige for dem. De gavne os maaskee ligesaa meget som vi dem; thi hvor store Dyder opvække de ikke, og bringer os til at øve? Ædelmod, Ømhed, og Menneske-Kierlighed ere avlede af den Fattiges og Trængendes Suk; og hvor naturligt er det ikke at røres, naar endog de lallende Læber tale Kummerens Sprog. Fridlev gik til Stiftelsen, og med Glædes Taare oplukkede paa nye Godgiørenheds Dør. — O hvilke Bevægelser, hvilke rørende Forestillinger, foregik en i denne Time i Fridlevs Hierte! —\nVindskibeligheden havde i forrige Tider erhvervet Landet een fordeelagtig Handel, som strakte sig endog til de yderste Grændser af Asien, og de andre Verdens Parter. Mange Omstændigheder havde foreened sig for at giøre den vaklende. Tvistigheder vare opkomne, som snart kunde have nedrevet alt hvad tilforn var opbygget, og det kunde have kommet til største Skade for det Almindelige, om Friedlev ey havde lagt sig der imellem. Prindsen lader sig give et Begreeb om Alt. Han veyer de opkomne Stridigheder, han tilsidesætter de herskende Fordomme, han fæster Øyet allene til det væsentlige, og indseer, at Eenighed allene bør være det Baand, som skal holde Alt i den tilbørlige Ligevægt. Og nu giver han sit veloverlagte Raad tilkiende for dem, som forestod denne vigtige Handel; anbefaler dem, med ufortrøden Lyst, at fortsætte deres Bestræbelser, og at holde over den Eenighed, der er Siælen i Selskabet; med den ømmeste Flid og den beste Klogskab, at indrette Handelen, ikke for enkelte Personers, men det Almindeliges\nBeste; og endelig i de mildeste Udtryk lover sig de rigeste Fordeele af deres eenige Virksomhed. — hvor skulle vel Friedlevs Raad ikke gielde? Disse Opmuntringer kunde ikke andet end virke den fuldkomneste Eenighed, og de vare nok for Selskabet, for gandske at underkaste sig hans Villie. — Et fornuftig Raad af en dydig Prinds er den Klippe, ved hvilken et Folks Forhaabninger kan fæste sig, og den Grund, af hvilken tilkommende Velsignelser skal udspire.\nSygdom var falden paa Qvæget, og grasserede stærkest paa den store Øe, som blev kaldet Cimber-Landet. Svagheden var smitsom og Qvæget døde bort. Hvor menneskelig Hielp kunde hindre Sygdommens Udbredelse, der maatte ingen Forsømmelse have Sted. Prindsen vaager og vil og de skal vaage, som ere betroede Opsigten i de enkelte Deele af Folkets og Landets Beste. Han faaer Efterretning om de Anstalter Overopsynsmændene havde føyet mod denne fordærvelige Landeplage. Han fornøyer sig over de brugte Forsigtigheder, og skrev dem følgende Brev til:\n"De giorde Anstalter mod Fæe-Sygen, glæder mig meget, og jeg haaber fremdeles mine Ædle! at de afgiver skarpe Befalinger til vedkommende Betiente der i Landet, hvor Sygdommen yttrer sig, at de giøre deres Pligt, og at de straffes, som ved Land-Prang og sligt udbreder Smitten. Betienterne maae iidelig vækkes; thi at de sove hos os, og at Lovene ligge uden Magt, veed De mine Ædle gandske vist.„\nEn af de Byrder, som trykkede Cimberne meest, var den Skat, som var paalagt Folket til Landets Gields Betalning. Prindfen føler den, og føler den med de ømmeste Ønsker at kunde lindre den. Længe grundede han paa Formildelser, i det mindste for den Hob, som Kummeren trykte. "Hvor skulde det dog glæde mig, sagde han, om jeg kunde finde Raad mod denne saa nødvendige\nByrde! med hvor glad et Hierte vilde jeg ikke lette den af al Folkets Skuldre! Men skal Gielden ikke betales? Bør Kongen min Broder ikke opfylde sine Fædres hellige Løfter? Min Fader, som troner nu blandt Guderne (thi han var vist een blandt de ædelmodigste og frommeste Fyrster) Min Fader, har giort Gielden, det er sandt; men af hvad Aarsager? Man nevne ham som den ømmeste og kierligste Fyrste mod sit Folk, og finde saa Aarsager nok, som giør det retfærdigt for ham, at giøre Gielden, og billigt for os at betale den. Fredsommelig var han, den Gude-Ven! og om hyggelig, og oprigtig mod sit Folk Hvo iblandt de Retsindige veed ikke, hvor mange store Vanskeligheder denne Menneske-Ven havde at overvinde, for at beskytte sine kiere Undersaatter, og befordre den almindelige Roe, og tilsidst\nen farlig Fiende, hvilken han i de sidste af hans Regierings-Aar maatte opkalde sit Folk til at gaae i Møde. Kunde man endnu spørge, hvortil saa store Summer er medgaaet, som de ere, for hvilket Landet er gieldbunden? Jeg siger: sagde Fridlev, kunde man spørge herom, og tillige med Uskiønsomhed erindre sig alle hans Velgierninger, (hans Minde være derfor evig helliget) hvis Anlæg giorde saa betydelige Fordringer paa hans Kongelige Kasse? Det var unaturligt og passer sik ikke paa de sindige og fornuftige Cimbrer. Og giorde Kongen saa meget for sine Børns skyld, hvor billigt da for Børnene at opfylde en saadan Faders Løfte. Jeg kiender deres Villie, men føler tillige deres Mangler. Ak! hvor tilfredsstillet skulle mine Ønsker dog blive, om Raad kunde opfindes til at formilde disse trykkende Byrder, og giøre dem\nmere taalelig for dem at bære?„ Saa\ntænkte Fridlev og grundede selv paa Midlerne.\nStor var Manglen iblant Cimberne, men langt større iblant Nordlændingerne. Prindsen vidste Almuens Nød; han saae Umuelighederne for dem, som et vanheldigt Aar efter et andet gandske havde nedtrykt, at kunde udrede, den paalagte Skat til Landets Gields Betaling. "Tænk ikke, siger han til Kongen at dine troe Nordlænder ere uvillige at opfylde deres Pligter mod dig; jeg kiender dem; men hvad vil man fordre af dem, som intet har? Og hvad skal man tage fra den, Kummeren trykker? Usselt og fattigt er disse dine kiekke Undersaatter, de have Villie, det veed du, Men Ævnen er borte. Viis Naade mod dette betrænkte Folk, og opmuntre dem ved dine Mildheder. Frietag\ndem fra Skatten, og de skulle leve; frietag dem fra Skatten og du skal samle mere ved deres frievillige Afgifter til din Gields Betaling, end det Tvangen for-\ndrer af deres Fattigdomme. — Visselig, sagde Frode: Ved Guderne og mit Zepter! mit Folk maa ikke stønne under utaalelige Byrder, og savne min Omhue. Giv dem min Villie, og siig: At Frode vil ikke bedrøve sit Folk. Den fattige og uformuende Nordlænder skal ikke mere betale Gieldsskatten; frie skal han være fra nu af. Men da jeg veed, han efter sit Fæderneland, og kiender sine Pligter; da jeg kiender hans Redebonhed, til at adlyde mine Befalinger, saa, i Tillid til hans Troeskab og oprigtige Kierlighed for mig og mit Rige, hvorpaa han ved alle Leyligheder har viist øyensynlige Prøver, saa skal det beroe paa Folkets egen frie Villie, om og hvad enhver, efter sin Ævne aarligen vil erlegge, til Gieldens Afbetaling, som trykker mine Stater.\nIngen, som personlig havde Adgang til Prindsen, maatte gaae bedrøvet fra hans An-\nsigt. Hans ømme og fromme Hierte taalte det ikke. Med hvilken sagtmodig og venlig Haand modtog han ikke de Nødlidendes Klager! han Hørte dem, han eftertænkte Hielpen, og et Bifald, et Raad eller en Trøst var altid færdig fra hans Læber, for at tilfredsstille dem, der anholte om hans Gunst. Fridlev var vist ikke, som de der anhøre Folkets Raab, Skienker dem et løfteriig Smiil, vender dem Ryggen, og glemmer, med hvem de talte.\nFrode satte Fridlev til Overopsynsmand over de høye Konster; thi hvor skulde Fridlevs Dyder ikke skinne? Alle ville nu til Gefal for den Mand, det var sat til at dømme deres Bestræbelser, giøre sig hans Yndest fortient. Man stræbte, man søgte at overgaae hinanden, og det var dem Belønning nok, naar Prindsen med et fyrstelig Smiil havde værdiget et eller andet Arbeyde sit Velbehag.\nSaa aarvaagen var Fridlev paa sin Post! saa øm en Omsorg bar han for det almindelige Vel! hans Virksomheder vare rettede til Folkets Lyksalighed, og hvor de viiste sig, saae\nman, at Grunden til dem alle var Ædelmodighed. Prindsen elskede Mennesket, derfor laae dets Vel ham saa paa Hiertet; derfor standsede han aldrig i sine ypperlige Forsætter; derfor var alle hans Bestræbelser ledsagede med en ædel Skiønsomhed. Der mødte Hindringer, der mødte Forsømmelser, der mødte Lunkenhed; men Friedlev var utrættelig: Hans Nidkierhed virkede med Kraft, og overvandt med Held, og hans priselige Omhue opfyldte omsider hans Ønsker. Hvor kunde han andet end æres og ophøyes af alle dem, der levede under Frodes Zepter! — Men at opregne alle de Leyligheder, hvor Fridlev forenede den ædelmodigste Prinds, og det beste Menneske, vilde være ligesaa umuelig, som at afskildre enhver af hans Siæls høye Egenskaber. Prindsen var fuldkommen Selskabets Love bekiendt; han kiendte Fyrstens Pligter, men ogsaa Undersaattens. Enhver Selskabelig Dyd stod ham i et levende Minde, og han vidste hvormeget endog den Mindste biedrog til at vedligeholde Orden, og befordre den almindelige Velfærd; derfor var hans Omsorg saa uindskrænket. Men saa ømt og ædelmodigt et\nHierte han bar til alle retskafne og dydige Undersaatter, som ved ædle Handlinger giorde sig hans Yndest fortient, saa alvorlig viiste han sig mod dem, som formedelst Gienstridighed, Underfundighed, Egennytte, eller Lunkenhed, Dorskhed, Forsømmelse giorde sig hans Gunst og hans Omsorg uværdig. Han drev paa Pligterne; deres Fyldestgiørelse var hans høyeste Omsorg; det til Virksomhed skabte Menneske maatte kiende sit Fortrin og giøre sig det værdig, men følge skulde det den Orden, i hvilken det tillige kunde forarbeyde sin Lyksalighed. Saa tænkte Prindsen i det Heele, saa tænkte han ved enhver enkelt Leylighed. Ligesom han derfor søgte at afbøde de herskende Mangler, saa stræbte han og at afbyrde Folkets selvskabte Besværligheder.\nDet var Udlændige tilladt at nedsætte sig i Landet, fremmede Skikke blev ved dem indført, endog saadanne, som vare Cimberne unaturlige. Man begyndte at faae Smag paa det Nye og Afsmag paa det Gamle. Var det i Spiise, var det i Drikke, var det i Klædedragt, saa var Folket bleven saa indtagen af den frem-\nmede Levemaade, at man skulde have anseet den stærke og haarføre Cimbrer, for en kiælen og qvindagtig østerlænding. Prindsen indsaae disse herskende Vaner, men saae tillige hvor skadelig det var Folket, baade paa deres Sundhed og Velfærd. Naar jeg laaner en Tanke til Følgerne, sagde han, saa seer jeg med Bekymring, at Folkets Formue tabes i Mangler, just som deres Lyster stiger i Yppighed, og at et sundt og kiækt Folk forvandles omsidder til svage og feige Slaver af de daarligste Lyster. Han pønsede derfor paa Raad. Ikke vilde han Tvangsmidler skulde bruges mod disse tærende Sygdomme; indskrænkes maatte de, men med Lempe skulle det skee. Det var ham kun derfor om den mildeste Maade at giøre, paa hvilken det kunde skee. Kloge Mænds Raad bleve nu indhændte; men veye og prøve dem vilde han selv; Maadelighed og Tarvelighed, disse forjagede Dyder! skulde fra denne Dag af være hellige for Folket.\nMen hvo kan opregne alle denne elskværdige Prindses Dyder? Vi fatte dem beste, naar vi\nindslutte dem i denne Sandhed: At Fridlev havde en stor Siæl og et ædelt Hierte, at alle hans Handlinger stadfæster det, og vidner om, at Cimbrerne eyede i ham den ædelmodigste Prinds, og Fyrsterne det værdigste Exempel.\nJeg bør slutte denne Fortælning med en Tale, som en af Landets gamle Viise, der daglig var et Vidne til Fridlevs Handlinger, holdt i en Forsamling af Landets Børn, paa en af Cimbrernes Festdage:\n"Opløft dig, o Folk til Cimbrernes Gud, med Lovsange og Takoffer for denne Dag. Frode lever, og Glæden smiler over al Landet. Frode lever, og Folket er lyksaligt. Retfærdighed har fæstet Zepteret i hans Haand, og Mildheder hersker paa Tronen. Landets Faderer Frode, Folkets Glæde hans Ære.— Stat op du Gamle og tilbed! lær den unge at bøye Knæ for Himmelens Guder; og foreener eders Lov til den Evige: Lad Eders Raab trænge op for Alfaders Trone, og sukke tilbage, de forlorne Velsignelser. -— Der er kommen en nye Dag over Cimbrien; en klar\nDag har giennembrækket de mørke Skyer, som omgave Landet. Op! og i ydmyge Tilbedelser giører Eder Gudernes Yndest værdig. Frygter dem, frygter dem, og alle Godheders Fylde skal skienke Eder hvad i bede. Himlen selv skal hædre Frode Huus og sætte hans Stoel over Kongers. I hans Sønner skal han altid leve og hans Navn velsignes. Men selv skal han i mange Dage sidde paa sin Stol og dømme sit Folk, ja saa længe skal han Boe iblant dem og erhverve dem Velsignelser, til de graa Haar forsølve hans Tinding, og Alderen legger sin sidste Snee paa hans kronede Isse. O I Guder! giv ham Kraft og Viisdom, og Velsignelse til at fremme sin og sit Riges Lyksalighed. Hans Hierte være i din Haand, du Algode! og hans Villie efter din Lov. Gier ham til din Fortroelige, saa skal den ringeste i Landet blive igien hans; thi har han ikke foret at være sit Folks Fader? Opløfter Eder o! I Cimbrer, og priser Gudernes Gud. Fyrig være Eders Toner, og nidkier Eders Lov; og da, da skal I føle hvad det er at være lyksalige. Ja! og ikke allene I: Selv den sildigste Eftertid skal gienlyde af Eders Fryd, og de sidste Dage svare: Frode lever blant os.— Men Fridlev! den ædelmodige Fridlev!— den beste Broder og den værdigste Ven af Frode! og— (o! giemmer al hans dyrebare\nVærd!) den beste Ven af Folket og Landet. Velsignet være Han den beste iblant Prindser. hvo var en Raadgiver, som Fridlev, og hvis Handlinger giorde Menneskeligheden mere Ære? Hans Hierte er dannet ved Gudernes Hænder, og bøyeligt til at handle som De. Ømhed og Mildhed behersker hans Siæl, og Kierlighed troner paa hans Bryst. Han vil intet uden det Gode, men han vil det, fordi han kiender dets Værd. — O hvor mange store Kongers Blod løber i hans Aarer, og perler de Mildheder i hans Hierte, som har giort hin Verden saa lyksalig, og dem selv saa udødelige. De ere Fridlevs Mynstere, men han vil stræbe at overgaae dem. Stort er det hos en Fyrste at giøre Got mod sit Folk, men større at giøre det tillige dydigt, og det søger Fridlev at giøre sin Broders Børn. Hans høye Bestræbelser er at fyldestgiøre Gudernes Villie; lykkelig derfor den som adlyder; ja salig er han. Derfor skal Velsignelser følge Fridlevs Idrætter, og himmelsk Hæder krone hans Vandel. — Opløft dig o Folk med brændende Tanker af Taknemmelighed og Skiønsomhed! — hvo bar et ømmere Hierte end Fridlev? Hvo eyede en frommere Siæl? Verden kiender ikke alle hans Fortjenester, og du o Folk! seer ikke alle hans ulignelige Handlinger, som Guderne har behaget, jeg skulde være\net Vidne til. Men mærkede du, mærkede alle I, som adlyde hans Broders Zepter, mærkede I alle hans Suk for at finde Raad for de Fortrængtes Kummer; saae i alle hans Taare, som den raabende Jammer fra alle Kanter i Landet presser af hans ømme Hierte; hørte I alle de gode Raad, som han daglig legger for Folket\nhos sin Broder Kongen; vidste I med hvilken\nutrættelig Iver han søger at befordre enhvers Gavn; Eders Hierte skulde smelte af Kierlighed til hans Person, og begierlig ønske ham Gudernes Liv; men det som endnu ophøyer ham allermeest, er hans iverfulde Omhue for Religionen. At frygte Guderne er Fridlevs høyeste Lyst, men han vil alle skal frygte dem. — O! hvor triumpherer Mennesket over Prindsen i hans gudelige Timer! Dyden til Ære, eyer Fridlev det ydmygste Hierte, og Mennesket til Ophøyelse, kroner Guderne derfor alle, hans Dyder med et saligt Velbehag. — Lykkelige Undersaatter, hvis Fyrste eyer saadan en Ven! lykkelig du o Folk! som har de reneste Aarsager at prise saadan en Prinds.,,