Високоврожайний виноград «Захват»: докладний опис сорту з фото, нюанси вирощування та відгуки садівників » Моя Хатка\nМоя хатка » Огород » Високоврожайний виноград «Захват»: докладний опис сорту з фото, нюанси вирощування та відгуки садівників\nВисоковрожайний виноград «Захват»: докладний опис сорту з фото, нюанси вирощування та відгуки садівників\n«Захват» – один з найбільш популярних сортів винограду. Основною перевагою даного сорту є його стійкість до низьких температур (мороз) та різних захворювань. Гроно винограду «Захват» має форму у вигляді конуса, але можуть зустрічатися і інші форми, це можна побачити на фото.\nМаса однієї пензлика в середньому дорівнює половині кілограма. Максимальна вага може досягати більше двох кілограмів. Ягоди винограду «Захват» мають досить великий розмір. Форма ягід даного сорту – овальна. До складу ягід сорту «Захват» входить велика кількість цукру.\nСорт володіє приємним ароматом, смаком, приємним похрустыванием. Врожайність винограду «Захват» висока, в середньому на кожен гектар збирається 12000 кілограмів грон даного сорту. Основною особливістю винограду «Захват» є те, що він може лежати на кущах приблизно два місяці, не втрачаючи свої смакові, видові якості порівняно з іншими сортами винограду.\nВирощувати даний сорт можна в місцях, де бувають морози, так як «Захоплення» здатний витримувати різні пошкодження, що наносяться в зимовий період. «Захват» отримав широке поширення у країнах, де вирощується величезна кількість винограду, особливо в країнах Європи. У даній статті буде представлено опис сортів винограду «Захват», їх переваг, дані рекомендації по посадці, вирощування та догляду.\nРозглянемо детальніше найбільш популярні види:\nВиноград «Захват ідеальний» Плюси: стійкість до низької температури і різноманітним хворобам. Проміжок дозрівання цієї форми винограду – 130 днів. Середня вага однієї грона – один кілограм. Інколи необхідно проводити обрізку рослин. Виноград вимагає постійного, ретельного догляду за собою. Особливість сорту – стійкість до постійних дальніх перевезень. Виноград «Захват ідеальний» дає господареві стабільний урожай щороку. Ягоди даного виду можуть важити десять грамів. «Захват ідеальний» здатний витримати температуру до -30 градусів за Цельсієм. М'якоть ягід даного сорту володіє унікальною соковитістю. Вирощувати можна при будь-яких кліматичних умовах. «Захват ідеальний» застосовується в кулінарії при виготовленні різноманітних блюд.\nЗверніть увагу: щоб підвищити врожайність даної форми, рослина повинна рости на великому просторі. Садити треба на Грунті, яка багата корисними мінеральними речовинами.\nВиноград «Захват ідеальний» отримав своє поширення в країнах колишнього Радянського Союзу. М'якоть ягоди м'яка. Всередині ягоди знаходиться кісточка невелика. Колір ягід – зелений з білим відтінком. При помірному кліматі дозріває на початку останнього місяця років (серпень).\nПри жаркій погоді виноград дозріває вже в середині першого місяця літа (червень). Серед інших сортів виноград «Захват ідеальний» знаходиться на першому місці по продажах, завдяки своєму довгому терміну зберігання. Ягоди стійкі до зовнішніх чинників, наприклад дощу, так як ягоди взагалі не піддаються руйнуванню.\nВиноград «Захват червоний». Вага однієї грона даного сорту становить в середньому 750 грам. Ягоди великі, їх маса може досягати 12 грам. Судячи з назви, колір ягід даної форми – червоний з рожевим відтінком. Відмінно переносить морозні температури до -25 градусів за Цельсієм. Щільність ягоди пухка. Також можна займатися дальньої перевезенням даного продукту. М'якоть ягоди «Захоплення червоного» має кислуваті смакові якості. Містить помірну кількість цукру. Як і більшість сортів, виноград «Захват червоний» має захист проти різних шкідників, хвороб та інших зовнішніх оточуючих факторів. Форма ягоди – правильний конус. Шкірка ягоди ледь відчувається при вживанні в їжу, в роті відчувається тільки пухка м'якоть м'ясиста. Виноград «Захват червоний» застосовують в кулінарії при приготуванні різноманітних десертів та інших солодощів, в багатьох стравах ягоди цього сорту є основним інгредієнтом. Процес дозрівання триває 120 днів.\nЗапам'ятайте: збір винограду повинен проводитися в кінці останнього місяця літа (серпень).\nУ порівнянні з іншими формами винограду Захват, надмірна поливання для червоного винограду суворо забороняється, інакше на рослині може з'явитися гниль. Головною особливістю цього виду є те, що його взагалі не поїдають оси на відміну від інших сортів.\nПри дотриманні всього алгоритму вирощування та догляду за червоним виноградом, господар буде отримувати відмінний стабільний урожай. Смакові, видові і ароматні якості ягід винограду «Захват червоний» просто відмінні.\nВиноград «Восторг чорний». Період дозрівання даного сорту триває 110 днів. Середня маса грона порівняно з іншими формами «Захвату» досить маленька – 500 грам. Максимальна вага може дорівнювати 1200 грам. Вміст цукру в даному сорті винограду захвату теж не велике (на п'ять відсотків нижче, ніж у інших). Має стійкість до низьких температур (ДО -25 градусів за Цельсієм). Зате врожайність надвисока – на один гектар припадає 20000 кілограмів.\nРада садівника: перед покупкою саджанців потрібно уважно визначити здорове насіння. Высокоурожайность – це головна відмітна особливість винограду «Захоплення чорного», завдяки їй він отримав визнання серед любителів винограду.\nФорма ягоди даної форми – коло. Колір окремої ягоди – синій з темним відтінком. М'якоть відрізняється мясистостью і соковитістю. Хоча наявність цукру в ягоді маленьке, «Восторг чорний» має солодкий смак. Приносить високий урожай перші три роки.\nВізьміть на замітку: під час цвітіння форми даного сорту слід видаляти верхню частину пагона.\nПриносити плоди виноград «Восторг чорний» починає в кінці першого місяця осені (вересень). Для успішного вирощування потрібно великий простір. «Восторг чорний» виник в результаті схрещування трьох сортів між собою.\nВиноград «Захват мускатний». Період дозрівання рослини становить 100-110 днів. Середня маса грона також невелика, вона дорівнює 400 грам. Максимальна вага може досягати 650 грам. Маса однієї ягоди становить чотири з половиною грами. Як і інші форми винограду, «Захват мускатний» витримує низькі температури (-30 градусів за Цельсієм). М'якоть ягоди мускатного винограду досить щільна. Недоліком є його схильність до багатьох захворювань, у тому числі кореневим.\nКорисно знати: вживати в їжу ягоди мускатного винограду слід відразу після збору, на довге зберігання їх краще не залишати.\nВ ягодах міститься величезна кількість цукру (на один відсоток вище середнього вмісту інших форм «Захоплення»). Повного дозрівання ягоди досягають у перші дні останнього місяця літа (серпень).\nДана форма сорти Захват також відмінно переносить низьку температуру взимку (-25 градусів за Цельсієм). Мускатний виноград «Захват» невибагливий до будь-якого типу Грунтового покрою.\nВажливо знати: «Захват мускатний» може піддаватися нападу шкідливих комах, в цьому випадку потрібно негайно позбутися від уражених складових рослини.\nВиноград «Захват овальний». Має іншу назву – «Баклановский». Дозріває досить рано. Проміжок дозрівання овального винограду Захват – 120 днів. Середня маса одного грона даної форми – 730 грам або трохи більше. Судячи з назви, ягоди мають форму овалу. Володіє стійкістю до різних захворювань і низьких температур, виноград «Захват овальний» здатний витримувати температуру до -25 градусів за Цельсієм. Ягоди мають гармонійний, солодкий смак. Сама м'якоть має м'ясистість і соковитість. Одна ягода у вазі досягає приблизно десять грам.\nКоментар садівника: виноград «Захват овальний» дає величезний урожай – в середньому на один гектар землі припадає 15000 кілограмів винограду. Урожай виходить не тільки високий, але і стабільний.\nГотовий до тривалих перевезень з одного місця в інше. Найбільш популярний в трьох країнах колишнього Радянського Союзу: Росія, Україна, Білорусія. Кущі, на яких росте овальний виноград Захват, мають невелику висоту.\nВиноград «Захват оригінальний». Час дозрівання оригінального винограду – 120 днів. Середня маса одного грона – 750 грам. Максимальна маса всієї грона – трохи більше одного кілограма. Ягода має середній вага 7 грам. Виноград «Захват оригінальний» має ягоди, з тонкою шкіркою, яка ледь відчувається при вживанні в їжу. Стійкий до морозним зимовим температурам (-28 градусів за Цельсієм). Колір ягід даного винограду – зелений з білим відтінком. З кожним днем оригінальний сорт набирає популярність серед любителів цієї рослини.\nВиноград «Захоплення» і всі його сорти мають тільки позитивні відгуки, завдяки своїм відмінним характеристикам. Практично кожен сорт дає великий урожай.\nВсі сорти стійко переносять низькі температури повітря. Незважаючи на зовнішні навколишні фактори, виноград «Захват» складно деформувати.\nВиноград «Захват» потрібно помірно поливати, удобрювати. Іноді потрібно видаляти верхню частину рослини.\nПошкоджені складові винограду «Захват» також потрібно видаляти, щоб рослина могла розвиватися плавно. Сорт володіє прекрасним смаком, який не залишить нікого байдужим.\nПро те, як росте і як виглядає виноград «Захват», дивіться наступне відео:\nДата добавления: 26-04-2017, 10:20\nСолодка буряк: опис кращих сортів з найбільшим вмістом цукру і поради по вирощуванню\nБуряк — один з найбільш популярних коренеплодів на столі російської людини. Це і...\nДизайн кухні в стилі ретро - ідеї для інтер'єру\nСпробувавши один раз вибрати або розробити для себе дизайн приміщення, ви напевно...\nПоклейка флізелінових шпалер: відео - як наклеїти на стелю\nПоклейка флізелінових шпалер - відео і фото, мабуть, саме цей запит можна вважати...


Розділ 1. Характеристика історико-культурних ресурсів Кам’янця-Подільска\n1.1. Історичні пам’ятки міста.\n1.2. Археологічні пам’ятки.\n1.3. Архітектурна спадщина Кам'янця-Подільського.\nРозділ 2. Природно-рекреаційні ресурси регіону.\n2.1. Ландшафтно-рекреаційні комплекси Кам’янець-Подільського.\n2.2. Рельєф Кам’янця-Подільского.\n2.3. Водні ресурси регіону.\nРозділ 3. Туристично-рекреаційна діяльність регіону.\n3.1. Загальна характеристика туристичної діяльності міста.\n3.2. Економічна політика міста в сфері туризму.\n3.2. Рекреаційні ресурси регіону і перспективи їх розвитку.\nАктуальність теми. Туристичний ринок - система світових господарських зв'язків, де здійснюється процес перетворення туристсько-екскурсійних послуг на грошові кошти і зворотного перетворення грошових коштів на туристсько-екскурсійні послуги, тому туристична галузь набуває все більшої актуальності в розвитку економічного потенціалу України.\nКам'янець-Подільський називають містом-музеєм просто неба. Завітайте до нього, і ви на свої очі побачите не одне "чудо світу", попадете під чари багатовікової історії, що панує на вузеньких вулицях, за замковими мурами, у палацових будівлях, монастирях, костьолах, церквах, та унікальної панорами Старого міста на стрімких урвищах і скелях в оточені водоспадів Смотрича.\nІндустрія туризму в регіоні розвивається на основі обласної і міської програми розвитку туризму, безпосереднє керівництво і регулювання туристичної діяльності здійснюється міським керуванням міжнародних зв'язків і туризму.\nТе, що туризм може бути не просто одним із чинників, але потужною рушійною силою місцевого економічного розвитку, є очевидним у Кам’янці навіть для неспеціаліста. З іншого боку, в Україні можна легко знайти місця, де мандрівники залишають після себе не стільки грошей в місцевій казні скільки сміття на відвіданих ними об’єктах. Щоб скористатися напливом туристів на благо громади, місту для початку необхідна відповідна стратегія, тому розкриття даної теми є надзвичайно актуальним для розгляду туристичної індустрії в Україні взагалі.\nХронологічні рамкиданого дослідження обумовлені його тематичною спрямованістю і в основному охоплюють період з Х ст. по сьогодення.\nТериторіальні рамкиохоплюють все місто Кам’янець-Подільский, оскільки досліджують туристичні ресурси цього міста.\nМета дослідження. Мета курсової роботи полягає в тому, щоб на основі доступної літератури:\nпроаналізувати виникнення та становлення туризму у Кам’янець-Подільському\nвизначити основні форми та методи туристичної діяльності;\nз’ясувати економічну бази туризму;\nвиявити причини активізації туристичної діяльності;\nдослідити основні заходи для покращення туристичної діяльності у місті;\nсистематизувати та узагальнити інформацію, та зробити необхідні з нашої точки зору висновки щодо цієї проблеми.\nДо огляду літератури і джерел. Матеріали по темі друкувались головним чином у наукових монографіях: Винокур І. «Кам’янець - Подільський державний історико-архітектурний заповідник», Пламеницька О.«Кам’янець-Подільський», Пламеницька О., Ківільша Г., Осетрова Г., Данілов І., Папевська С. «Кам'янець-Подільський».\nАспекти теми висвітлені в періодичній пресі: Пламеницька О. «Кам'янець-Подільський - місто на периферії Римської імперії», Лебедєва В. «Туристична галузь: погляд з регіону», Александрович В. «Проект фасаду ратуші в Кам'янці – Подільському».\nПитання історично-архітектурних та археологічних пам’яток висвітлено у працях Пламеницької О., Проскурняк М.М., Сіцінського Ю.Й.[14, 15,16, 17, 21, 22, 23, 24, 25].\nРозгляду природно-рекреаційних ресурсів присвячені роботи Сивого М.Я., Триснюк В., Проскурняк М., Кучинської О., Чайки Н., Любінської Л.[26, 27, 11, 18]\nТеоретико-методологічна база. Теоретико-методологічною базою бакалаврської роботи є принцип історичної об’єктивності та застосування загальнонаукових методів дослідження.\nНауково новизна роботиполягає в тому, що на основі аналізу абсолютно різнопланових джерел розглядається еволюція туристичної діяльності у Кам’янець-Подільському.\nДжерельна база курсової роботи. Оскільки тема є актуальною, то в останній час з’являється все більше і більше публікацій з даної проблематики, що дозволяє всебічно проаналізувати це явище. Враховуючи специфіку та новизну даної теми переважна більшість літературних джерел належить до періодичних видань.\n1.1. Історичні пам’ятки міста\nКам'янець-Подільський належить до найдавніших міст України з майже тисячолітньою історією. Спочатку місто називалось просто Кам'янцем, в імені своєму утверджуючи свою сутність.\nКам'янець-Подільський — місто обласного підпорядкування, райцентр, розташований у південній частині Хмельницької області в долині р.Смотрич на автошляху і залізниці Хмельницький—Чернівці. Вперше згадується в 1060—1062 рр. у вірменських літописах. В 1432 р. місту надано магдебурзьке право. Кам'янець-Подільський — місто-музей. Про боротьбу українського народу з поневолювачами свідчать його фортеця (ХІІст.), в якій тричі з 1814 по 1823 рр. було ув'язнено Устима Кармелюка, башти, вежі та ін. Місто майже 8 місяців було столицею Української Народної Республіки. Тут було засновано у 1918 р. Український Державний університет. Стара частина міста є історико-архітектурним заповідником, який постійно відвідує велика кількість туристів. Сучасний Кам'янець-Подільский — другий за величиною після Хмельницького промисловий центр області. Тут розміщено чимало промислових підприємств, найбільшими серед яких є заводи — металоконструкцій, приладобудівний, автоагрегатний, електромеханічний, кабельний, сільськогосподарських машин, цементний; фабрики — бавовняна, тютюнова, швейна. В місті є широка мережа культурно-освітніх закладів. Діють 18 загальноосвітніх шкіл, бібліотеко-педагогічний і сільськогсподарський технікум легкої промисловості. Тут працюють музей-заповідник, картинна галерея, планетарій. На його території є понад 150 цінних пам'яток історії і культури, серед яких —фортеця (XII ст.), Миколаївська (ХШ ст.), Петропавлівська (XVI ст.), Хрестовоздвиженська (XVIII ст.) церкви, комплекси споруд францисканського монастиря (XVII-XVIII ст.), Петропавлівського кафедрального костьолу (XVI—ХVIІ ст.) та ін. На території міста є ботанічний сад, який нараховує понад 500 видів дерев і кущів із різних природних зон земної кулі. На лівому березі Смотрича розміщений парк (понад 30 видів дерев і чагарників). Недалеко від міста є державний заказник „Кармелюкова гора", назва якого пов'язана з іменем визначного ватажка селян у боротьбі проти поміщиків — Устима Кармелюка, який переховувався тут[21, c. 16].\nЗаповідна його частина - Старе місто - розташована на скелястому острові, висотою 20-30 м, утвореному каньйоном річки Смотрич. Петлею, яка нагадує грецьку "омегу", охоплює Смотрич Старе місто і розходиться по обидва боки від Замкового мосту.\nНевід'ємною частиною Старого міста, його перлиною, є Стара фортеця, яка стала візитною карткою Кам'янця-Подільського, його символом. Історія заснування фортеці починається в XII столітті. Немов продовження кам'яних скель височать башти фортеці. Одинадцять башт входять до складу фортеці, кожна має свою назву і свою історію. Так, наприклад, найвища башта названа Папською тому, що була збудована на кошти, виділені папою римським Юлієм II. Ще її називають Кармелюковою, бо в ній тричі був ув'язнений Устим Кармелюк. У Чорній (кутовій) башті знаходиться криниця глибиною 40 м і в діаметрі 5 м видовбана в скалі. Досі в її стінах збереглося величезне дерев'яне колесо з пристроєм для підняття води на поверхню.\nКам'янець-Подільський лежить на півдні Волино-Подільської височини, у Середній Наддністрянщині. Мільйони років тому цей терен вкривало Сарматське море, про яке й досі нагадує кораловий кряж, що тягнеться з південного сходу на північний схід; його називають Товтри або Медобори.\nСпочатку місто іменувалось просто Кам'янцем, в імені своєму утверджуючи свою сутність. І якщо наша велика поетеса Леся Українка назвала Поділля красою України, то Кам'янець сміливо можна назвати окрасою самого Поділля.\nДесь у глибині століть губиться час зародження міста. Перші письмові згадки про нього вказують, безперечно, не на час заснування, а вже на існування. В Іпатіївському літописі Кам'янець згадується кілька разів. Зокрема, розповідається, що 1240—1241 pp. монголо-татарські орди Батия зруйнували Київ, спустошили землі Волині і Поділля. Рухаючись до міста Володимира, вони з боєм здобувають Колодяжин, Кам'янець та Ізяслав. Деякі матеріали з історії давньоруського Кам'янця містяться і у вірменських хроніках, у записах ще з 1060—1062 pp[12, c. 26].\n1.2. Археологічні пам’ятки\nВажливе місце у з'ясуванні початкової історії міста займають археологічні дослідження.\nНайдавнішими вважаються археологічні знахідки на території лісопарку на березі Смотрича. Тут після весняних розмивів виявлено бивні мамонта, а також крем'яні відщепи пізнього палеоліту (40—13 тисяч років тому). На території сучасного Старого міста під час земляних робіт натрапили на речі часів трипільської культури (IV—III тисячоліття до н. є.). В урочищі Татарському, яке з південного заходу прилягає до фортеці, виявлено рештки великого трипільського поселення, а в ньому — безліч уламків розписаного посуду, крем'яні ножі, скребки, різці, глиняні мініатюрні скульптури, характерні для землеробських племен доби міді. У цьому ж урочищі, а також поблизу міської друкарні знайдено знаряддя праці доби пізньої бронзи і початку раннього залізного віку (XII—VIII ст. до н. є.).\nУ перші століття нашої ери територію майбутнього Кам’янця та його околиць заселяли племена черняхівської культури, основним заняттям яких було землеробство. Римські монети II — III століть н. є., знайдені на території міста та навколишніх сіл, свідчать, що населення Середнього Подністров’я перебувало в торговельних і культурних зв'язках з жителями Північного Причорномор'я та римських провінцій. На правому березі Смотрича, неподалік Гончарської башти, під час земляних робіт виявлено культурний шар із слов'янською керамікою IX—X ст. Це є доказом того, що Старе місто, як і весь район Середнього Подністров'я, у ті часи заселяли східнослов'янські племена, зокрема уличі і тиверці, які входили до складу Київської Русі. У різних частинах Старого міста, а також в урочищі Татарському виявлені залишки культурного шару з типовою давньоруською керамікою. Очевидно, це сліди поселень, на основі яких у процесі дальшого соціально-економічного розвитку десь у XI—XII ст. виникло ранньофеодальне місто з чітким розмежуванням ремесла і землеробства, з розвинутою торгівлею.\nКам'янець XI—XIII ст., як і інші тогочасні міста, складався з дитинця і посаду. Та з-поміж решти міст вирізнявся вигідним географічним розташуванням: знаходився на півострові площею близько 120 гектарів, оперезаному глибоким каньйоном річки Смотрич. Тільки в'їзд з заходу, що проходив по гребеню вузької перемички річища, зв'язував місто з околицями. Наявність укріплень робила його майже неприступним для ворогів[13, c. 18-19].\nПриродно, що кожен історичний період наклав свій відбиток на топографію та архітектуру Старого міста. Вже в ранньому середньовіччі в Кам'янці склалося три общини: руська (українська), вірменська та польська. Окремі частини Старого міста й досі іменуються Руськими, Польськими фільварками. Є тут і залишки вірменського кварталу з торговельним двором та церквою. Архітектуру XIV—XVII ст. представляють в основному культові споруди: православні церкви, католицькі костьоли і навіть мусульманський мінарет. Останній прибудований до стін Кафедрального костьолу в період 27-річного перебування в місті турецького гарнізону й адміністрації, а сам костьол був тоді перетворений на мечеть.\nУ Старому місті, таким чином, переплелись споруди різних епох і стилів. Але незважаючи на це його архітектура є зразком єдиного історичного цілого.\n1.3. Архітектурна спадщина Кам'янця-Подільського\nУ Кам'янці-Подільському понад 60 важливих історико-архітектурних пам'яток, найдавніші з яких, пов'язані з до-монгольським періодом XII—XIII ст., збереглися лише фрагментарно. Особливе місце серед пам'яток архітектури Кам'янця займає стара цитадель — фортеця з системою інших фортифікаційних споруд. Невід'ємною частиною ансамблю фортеці є кам'яний міст, що наче продовжує фортечні мури з східного боку і з'єднує Старе місто з фортецею.\nВажливим вузлом оборони Кам'янця у XVI—XVIII ст. були Міська брама та фортифікації на Польських і Руських фільварках, а також Руська та Польська брами, які становили єдине архітектурне ціле. Цей комплекс гідротехнічних споруд служив для підняття рівня води в Смотричі на випадок облоги міста.\nДавні оборонні споруди невіддільні від громадських та культових пам'яток. Усі разом вони творять єдиний унікальний архітектурний ансамбль. Оцінюючи його як великий всенародний скарб, Рада Міністрів Української РСР постановою від 18 травня 1977 р. оголосила Старе місто державним історико-архітектурним заповідником. Уже завершено спорудження нового моста через річку Смотрич, що дало змогу пустити транзитний автотранспорт навколо міста. В Старому місті залишаються лише внутрішні лінії і дозволено проїзд легковим автомобілям. Визначено місця стоянок автотранспорту.\nУсі, хто вперше їде у Кам'янець-Подільський, хочуть побачити його фортецю і насамперед прямують до неї. Та це й не дивно. Згадаймо, скільки трагедій пронеслося над містом, скільки потрясінь випало на його долю. Але із століття в століття на шляху численних завойовників вставала давня твердиня Кам'янця. Вона, як і все місто, пережила монголо-татарську навалу, гніт литовсько-польських магнатів і турецьке поневолення, не скорилась ордам німецько-фашистських загарбників. Кам'янець-Подільський невіддільний від силуету своєї стародавньої фортеці[17, c. 36-39].\nКам'янець-Подільський — місто історико-архітектурних пам'яток, які перебувають під охороною держави.\nТериторія старого міста — це заповідна археологічна зона, де зустрічаються пам'ятки трипільської культури, епохи бронзи, древньослов'янського періоду і часів Київської Русі.\nФортеця (замок) — чудова пам'ятка середньовічного зодчества. Хоч і позбавлений якихось особливих декоративних прикрас, він вражає своєю монументальністю, живописною злагодженістю з навколишнім ландшафтом.\nСеред колишніх оборонних споруд Кам'янець-Подільського фортеця займала визначне місце. Багато років вона надійно захищала місто від численних нападів татар і турків. У комплексі фортечних споруд — 13 башт, південний і північний бастіони, система тюремних приміщень. У першій половині XVII ст. з південно-західного боку замка прибудовано фортифікаційну споруду з великими земляними валами, облицьованими тесаним каменем, з ровами і підземеллями. Це так звана Нова фортеця.\nКам'янець-Подільський - одне з найдавніших історичних міст України, головне місто Подільської землі - належить до визначних явищ європейської культури. Впродовж своєї довгої історії (вік якої досі дискутується науковцями) він завжди був "межовим каменем" - між античним і праслов'янським світом, між Заходом і Сходом, між християнством та ісламом, між різними світоглядами та культурами. Своєрідне геополітичне положення, розташування поблизу історичних кордонів, сухопутних шляхів та водних артерій, найважливішою з яких був Дністер, а також розміщення міста на неприступному скелястому острові визначило його основну функцію - порубіжної (так званої "кресової") фортеці.\nКам'янець-Подільський відомий передусім як місто-фортеця, яка здобула світову славу. За свою середньовічну історію він був захоплений лише тричі: в 1393 році литовським князем Вітовтом, у 1430 році поляками через незгоди всередині гарнізону фортеці та у 1672 році турками, завдяки значній чисельній перевазі супротивника.\nЗа пам'ятками оборонної архітектури, що збереглися в місті, можна простежити історію розвитку військового будівництва. Сучасними військовими фахівцями оборонна концепція Кам'янця визнається досконалою. Вона полягала в органічному поєднанні природних захисних властивостей неприступного скелястого острова, оточеного глибоким каньйоном річки Смотрич, та штучних укріплень, які підсилювали природні рубежі в найуразливіших місцях[20, c. 21-26].\nКоли архітектори-реставратори 1948 р. розпочали роботи в Кам'янці, стало вочевидь, що історія сакральних споруд набагато давніша й цікавіша, ніж прийнято вважати. Петро Захарченко, який тоді досліджував дзвіницю кляштору домініканців, з упевненістю стверджував, що вона походить не з XVIII, а з XV ст. Нові методи досліджень, зокрема, архітектурна археологія, дозволили Євгенії Пламеницькій у 60-ті роки знайти у Старому замку муровані давньоруські укріплення, а на ринку Старого міста - залишки домонгольської житлової забудови. Тим самим їй вдалося заглибити дату появи перших фортифікацій (і водночас міста) до ХІ-ХІІ ст., а через тридцять років, разом з автором цих рядків, на основі нових пошуків поставити питання про ще давніший вік міста. Але місто ніколи не існувало без храмів...\nІсторія Кам'янця здається зрозумілою лише на перший погляд. На дослідників чекають загадки, поясненню яких можна присвятити не одне життя. Джерела, що спочатку несміливим струмком, по краплині, вгамовують спрагу вчених, згодом обрушують зливу знахідок і фактів, що бентежать розум, змушуючи до нових пошуків. Мовчазні мури храмів теж є документами, напрочуд красномовними для тих, хто розуміє символічну мову архітектури.\nМи вже багато знаємо про окремі періоди будівельної історії столиці Поділля.\nФормування міста за княжої доби відбувалося в оточенні системи язичницьких сакральних центрів, що, вірогідно, зазнали християнізації ще в першому тисячолітті після Різдва Христового. Скельні наддністрянські монастирі - феномен сакральної архітектури європейського значення - щільно оточували місто. Залишки давньоруського Троїцького храму в Кам'янці говорять про те, що сакральна архітектура міста в ХІІ-ХІІІ ст. розвивалася в єдиному річищі з архітектурою Галичини й Волині.\nОборонні триконхові храми доби литовської свідчать про контакти з південними землями майбутньої Молдавії й Валахії. Троїцька, П'ятницька (Іоано-Предтеченська) та їх пізніша ремінісценція - Петропавлівська церква, постали як північна версія афонського типу монастирського храму, що прийшов на Поділля з Балкан, становлячи цікаве і ще малодосліджене явище в архітектурі України.\nУ XIII ст. переселенці з Вірменії дали новий поштовх мурованому будівництву в Кам'янці. Вірмени інтегрувалися в українське середовище, створивши самобутній урбаністичний феномен - вірменські квартали, що стали невеличким вірменським містечком з окремим ринком, системою вулиць і кількома храмами, яке за часів середньовіччя займало вже понад 40 відсотків кам'янецької території. Вірменське сакральне будівництво Кам'янця - це сплав традиційної вірменської та традиційної подільської культури, явище цікаве, неповторне й варте всебічного вивчення[18, c. 108].\nОстанні два століття були для Кам'янця періодом втрат. Зносилися храми й фортифікаційні споруди, зникали будинки і навіть цілі вулиці та площі. Руйнація храмів перед Другою світовою війною і знесення цілих кварталів забудови по війні - такою є реальність, з якою ми входимо у третє тисячоліття. Але водночас входимо з обширними планами продовження реставрації пам'яток, а також з програмою регенерації історичного середовища Старого міста, в якій значне місце посідає відтворення храмів та їх містобудівного оточення.\nЗа останні роки було розроблено проектні пропозиції щодо реставрації та відтворення кількох провідних сакральних комплексів міста. Кляштор тринітаріїв, з уже відреставрованим костьолом, що становить провідну домінанту "західного фасаду" міста й Вірменського ринку, передбачається відновити в його історичних межах з корпусами келій, офіцинами і мурованою огорожею, що оточує територію. Іоано-Предтеченська церква має стати другою домінантою Вірменського ринку й осередком колишньої семінарійної садиби, яку тепер займає дирекція Національного історико-архітектурного заповідника "Кам'янець" і картинна галерея. На вірменській церкві св. Нікола передбачено здійснити консервацію з фрагментарною реставрацією залишків західного фасаду, включивши її разом з дзвіницею та будинком вірменського священика при Вірменському ринку, а також залишками Благовіщенської церкви до єдиного вірменського сакрального комплексу. Благовіщенська церква - найзагадковіший вірменський храм - чекає своїх дослідників.\nКам'янець на Поділлі, маленьке Старе місто на острові в петлі річки Смотрича - наш великий духовний скарб. Його ми втрачали не раз і знову збирали для наших нащадків[15, c. 37-38].\nЦінність становить також житлова забудова того періоду. Про неї розповідають гравіровані альбоми типових жилих будинків, що зберігаються у бібліотеці Кам'янець-Подільського історичного музею. Це зібрання є документом, який відобразив типізацію у житловому будівництві згадуваного періоду. Зразки можна побачити на вулицях Ленінградській і Московській. Це одноповерхові, на високому цоколі будинки, вхід до яких не у центрі, а на одному з флангів, що зумовлювало розміщення кімнат з боку вулиць. Для них характерний двоколонний портик-ганок, який підтримується металевим мереживом кронштейнів. Поряд з будинком знаходиться в'їзд у двір з металевою або дерев'яною брамою[12, c. 27-29].\nВодночас Старе місто є мікрорайоном, де нині живе 4,9 тисячі мешканців і розташовано близько 600 будівель. З них 51 будівля як пам'ятки архітектури перебуває на балансі дирекції заповідника і належить до державної власності; 120 будинків (переважно житлових) є міською комунальною власністю; 270 житлових будинків належать до приватної власності; решта - господарські споруди комунальної власності[6, c. 4].\nЗавдяки праці дослідників безперечно доведено існування міста за давньоруських часів. Реставратори знайшли рештки житлових і оборонних будівель XI-XIII століть і цим спростували версію, яка побутувала щодо виникнення міста наприкінці XIV століття[4, c. 12].\nКам'янець-Подільський - це місто-музей. Стара частина міста є історико-архітектурним заповідником, що постійно відвідує безліч туристів.\nРозділ 2. Природно-рекреаційні ресурси регіону\n2.1. Ландшафтно-рекреаційні комплекси Кам’янець-Подільського\nПоряд із загальновизнаними “авторитетами” в галузі рекреації Південним берегом Криму, Карпатами Кам’янець-Подільський поки заслуговує малої уваги. Однак, детальні ландшафтні дослідження та рекреаційна оцінка окремих її ділянок показують значну рекреаційну цінність області, особливо її південної частини - Товтропого кряжу та Подністров'я.\nЗ чотирьох, визначених для природного національного парку Хмельниччини видів рекреаційної діяльності, загальнодержавне і міжрайонне значення мають спортивно-оздоровчий та пізнавально-культурний види[26, c. 448].\nмісцевостям річкових заплав, які можуть використовуватись під пляжі і рибальство, місцевостям обривчастих схилів, які придатні для розвитку спортивно-оздоровчих видів;\nмісцевостям межиріч, що співпадають з товтровими грядами з куполоподібними останцями, з частим виходом мінеральних джерел і можливим розвитком спортивно-оздоровчого та лікувально-оздоровчого видів рекреації[19, c. 151].\n2.2. Рельєф Кам’янця-Подільского\nКожного, хто вперше відвідує Кам'янеччину, вражають не тільки рукотворні пам'ятки старовини, а й гармонійне поєднання гірських та рівнинних форм рельєфу, неповторні ландшафти, мальовничі пейзажі.\n2.3. Водні ресурси регіону\nВодні ресурси Кам’янця-Подільського є не менш унікальними, ніж самі Подільські Товтри. Унікальність їх полягає в тому, що річки і ставки на них не лише є невід’ємною частиною природи цього єдиного географічного об’єкту, а й завжди впливали і зараз впливають як на генезис, так і на сучасну орографію Товтр. Унікальність ще й в тому, що саме місця перетину гряди ріками були місцями перших поселень людини в регіоні, про що свідчать певні знахідки, зокрема в околицях с.Дубівці. Їх вік, за оцінками фахівців, більше 7 тисяч років. Тому генетична пам’ять найбільш сприятливих для проживання територій збережена в них до сих пір.\nМінеральні води Товтр представлені водами різних типів. Тут є в основному бромні води та мінеральні води типу “Нафтуся”.\nснують природні та антропогенні чинники, які призводять до посилення ерозійних процесів, а вони, в свою чергу, до забруднення і замулення річок продуктами ерозії. Незважаючи на спад виробництва, на зменшення застосування хімічних добрив, гідрохімічний склад річок практично не покращується. Це зумовлено природними причинами, але, у переважній більшості, – дією антропогенних чинників (скид забрудників, відсутність прибережних захисних смуг, забруднений поверхневий стік тощо). Побудовані ще в радянські часи і вцілілі зараз тваринницькі комплекси, відгодівельні пункти знаходяться відносно недалеко від річок і мають значний вплив на якість їх води.\nЗа останні роки простежується тенденція до активного будівництва та ведення господарської діяльності у водоохоронних зонах та прибережних захисних смугах. Вже декілька років частина незаліснених схилів Подільських Товтр вилучена із сільськогосподарського використання. Тут простежується експансія лісу, значно зменшуються ерозійні процеси. Таким чином, іде самовідновлення ландшафту і цілком очевидно, що в природних ландшафтах водозабруднення відбувається значно менше.\nНе варто обминати увагою і заболочені місцевості, які представлені в Подільських Товарах в незначних кількостях. Знаходяться вони в основному біля річок, в місцях їх перетину головної гряди, частково збоку Товтр. Це - понижені ділянки, що постійно зволожені з повністю сформованими екосистемами. Є такі болота і на місці колишніх ставків, якщо теперішні побудовані нижче по течії. [27, c. 221-222].\nРозділ 3. Туристично-рекреаційна діяльність регіону\n3.1. Загальна характеристика туристичної діяльності міста\nОдна з найкрасивіших перлин України, Кам’янець-Подільський Хмельницької області через кілька років може стати всеукраїнською туристичною Меккою і пунктом призначення європейських туристичних маршрутів.\nСучасний туристичний ринок достатньо розвинутий. Як і будь-який інший ринок, туристичний ринок свого часу пройшов шлях від ринку продавця, коли виробник вирішує, який продукт, в якій кількості виробляти і де продавати, до ринку покупця, коли покупець визначає, що, в якій кількості і по якій ціні виробляти[2, c. 182-183].\n3.2. Економічна політика міста в сфері туризму\nРізноманітність пам'яток дає можливість проводити по місту багато тематичних екскурсій, знайомити туристів з принципами середньовічного містобудування, житловими та культовими спорудами.\nЦікавими є тематичні екскурсії, що розкривають сторінки біографії видатних людей, які жили або перебували в місті. Це насамперед гетьман Богдан Хмельницький, народний ватажок Устим Кармелюк, письменники Т.Г.Шевченко, С.В.Руданський, А.П.Свідницький.\nЯкщо ефективно організувати або розташувати туристичну інфраструктуру, то Поділля зможе стати визначним туристичним регіоном України.\nУ 2001 р. Кам’янець став одним з перших міст в Україні, яке прийняло п’ятирічну стратегію соціально-економічного розвитку, а в 2005 р. – комплексну програму розвитку туризму. Стратегічний план економічного розвитку, затверджений міською радою в 2006 р., ставить на перше місце як напрямок “Розвиток туризму”, за яким ідуть “Розвиток малого і середнього бізнесу” та “Залучення інвестицій” – питання, які в цьому місті нерозривно пов’язані одне з одним[8, c. 137-138].\nАле якими б чудовими не були готелі й ресторани, люди приїжджають до Кам’янця в першу чергу для того, щоб побачити його фортецю, численні пам’ятки історії та культури.\nКам'янець-Подільський - стародавнє місто на Південно-Західній Україні, що має свій неповторний архітектурний вигляд, природу, історію і культурні традиції. Не даремно його називають "перлиною на камені" - за дивне з'єднання унікального ландшафту каньйону ріки Смотрич, і могутніх фортифікаційних споруджень, що нібито виростають із крутих скель - утвору рук і таланта багатьох поколінь подолян.\n27 червня 1996 року підписаний Указ Президента України "Про створення Національного природного парку "Подільські Товтри" з метою збереження, відтворення і раціонального використання природних ландшафтів Поділля, що тісно переплелися з архітектурним комплексом середньовічного міста[9, c. 52-56].\nСтали традиційними Міжнародні лицарські турніри, що збирають дружини і знавців військової історії з України, Польщі, Росії, Литви. Вулиці міста облюбували майстра автомобільних гонок - щорічно в місті проводиться чемпіонат авторалі. Видовищним і яскравим запам'ятовується щорічне проведення у Кам'янці-Подільському ІІ етапу фестивалю по повітроплаванню.\nУ 2000 році для підготовки кадрів туристичної сфери, задоволення потреб у фахівцях і формування пакета замовлень на кваліфікованих працівників туристичної інфраструктури в місті відкрита філія Київського університету туризму, економіки і права[10, c. 53-55].\nЗараз ведеться робота зі створення відповідної туристичної інфраструктури. Основний вантаж перетворення міста в туристичний центр поклала на себе нова громадська організація "Партія відродження Кам'янця-Подільского ". Сектор туризму цієї організації розробляє основні програми розвитку інфраструктури туризму, які потім знаходять втілення в діяльності міських влада. Останнім часом збільшилася кількість підприємців, що прагнуть відкрити в Старому місті закладу громадського харчування або об'єкти обслуговування туристів. Насамперед , це туристичні підприємства "Гала-тур", "Авицена-транзит", "Інтур-Поділля", "Дипломат-тур". Саму гостру проблему міста - відсутність готелів, що відповідають сучасним вимогам, теж намагаємося вирішити за допомогою туристичних фірм. Надаємо пільги для будівництва нових і реконструкції старих готелів. Уже є перші результати. Туристична фірма "Авіцена-транзит" зуміла за короткий строк реконструювати одну із центральних готелів міста "Україна".\nЗовсім недавно були створені нові експозиції в підземеллях старої міцності, розроблені цікаві маршрути по історичних місцях, розташованим на околицях Кам'янця-Подільского. Поки тільки в нас існує єдиний в Україні атракціон для мужніх "Bangee Jumpіng" (стрибки з мосту на канаті) (див. фото).\nМаксимум зусиль додається для впорядкування туристичної діяльності: проведена атестація гідів-екскурсоводів; відкрита філія Київського інституту туризму, економіки й права; індустріальний технікум має відділення, де готовлять фахівців туристичної галузі; навчальний колегіум 3 проводить якісну підготовку учнів для надходження в навчальні заклади туристичного профілю.\nРезультати спільної роботи одержали високу оцінку. За підсумками туристичного сезону 1998-2000 р. у номінації "Вітчизняна Мекка туризму" Кам'янець-Подільський посів друге місце, поступившись тільки Києву.\nСхоже, Кам’янець також не дозволяє туристичній індустрії розвиватися самопливом. Як розповів Монітору МЕР директор готелю “7 Днів” (колишній “Смотрич”) Андрій Врублевський, мережа готелів “7 Днів” придбала “Смотрич” у 2004 р. на конкурсній основі. Міська влада встановила певні умови, між іншим зобов’язуючи нового власника зберегти на початковий період статус об’єкту як готельно-офісного комплексу, зберегти трудовий колектив і створити нові робочі місця.\nТак чи інакше, загальна думка є такою: громади виграють від розвитку туризму. За словами Ельжбєти Тшечяк, директора бюро при Туристичній організації Ченстохови, при мільйонах туристів, які щороку приїздять до міста з 70 країн світу, розвиток туризму є однією з головних і найважливіших функцій міста, “оскільки туризм веде до збільшення кількості робочих місць, збільшення доходів у міському бюджеті”[14, c. 54-56].\nТуризм також приносить, так би мовити, нематеріальні вигоди. 17 березня 2007 р. Кам’янець-Подільський підписав Угоду про дружбу й співпрацю з містом Завєрче. Польське місто стало дванадцятим, з яким у Кам’янця підписана угода про співпрацю. Така співпраця допомагає народам більше дізнатися один про одного, краще зрозуміти історію, традиції, культуру іншої нації. А в кінцевому підрахунку, як зауважив пан Собусь, “через туризм, культурну співпрацю легко переходити до співпраці в економіці”.\nФактично, таким чином туристи й сприяють інвестиціям, підприємництву та зайнятості в містах, до яких вони приїжджають: їм потрібні розваги, комфортабельні готельні номери, смачна і здорова їжа, безпечний транспорт, сувеніри та багато чого іншого, за що вони готові платити. Існує й зворотний зв’язок: добрі послуги посилюють наплив туристів. Як зазначив пан Андер Ґіль, питання не в тому, щоб просто привабити туристів, а в тому, щоб привабити “найкращих” туристів і зробити так, щоб вони гостювали якнайдовше.\nУ Кам'янці-Подільському туристи мають змогу ознайомитися з об'єктами історико-культурного заповідника, здійснити екскурсії до Чернівців, Хотина, Бакоти чи Жванця, а також побудувати у найдовшій в Європі печері – лабіринті "Оптимістична" чи інших печерах, утворених у гіпсових товщах[3, c. 226-228].\n3.2. Рекреаційні ресурси регіону і перспективи їх розвитку\nВідповідно до статті 22 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" рекреаційна діяльність на території національних природних парків організовується спеціальними підрозділами адміністрації парків, а також іншими підприємствами, установами та організаціями на підставі угод з адміністрацією парку та лімітів на використання природних ресурсів в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, які надаються Міністерством екології та природних ресурсів України.\nНайбільш раціональне використання Товтр сьогодні є ведення таких форм господарської діяльності, які б гармонійно вписувались в їх унікальну природу.\nОдна з них - рекреація.\nЦій меті сприяють наявні природно-кліматичні умови, різноманітність ландшафтних територій, цінні джерела мінеральних вод, багаточисельні пам'ятки природи, історії, культури. Територія Національного природного парку "Подільські Товтри" поряд з Кримом, Карпатами і Закарпаттям відноситься до числа найбільш перспективних рекреаційних зон країни.\nОсобливу цінність і значимість для рекреаційного господарства Національного природного парку "Подільські Товтри" складає запас мінеральних вод, що вже сьогодні дає можливість формування ефективного профілактично-лікувального комплексу на базі мінеральної води типу "Нафтуся" в околицях Сатанова, с.Привороття-2 біля м.Кам'янця-Подільського, содові води типу "Миргородська" в с. Маків біля м. Кам'янець-Подільського, мінеральних вод з унікальними терапевтичними ефектами м. Кам'янець-Подільського, різноманітні розсоли з підвищеною концентрацією літію, брому, йоду та інше[7, c. 27-28].\nЗначну рекреаційну цінність складають лісові масиви. Поряд з річками та іншими водними акваторіями їм відводиться основна роль в організації короткочасного відпочинку населення. Загальна площа рекреаційних лісових територій парку становить 11,479 тис. га.\nТериторію парку можна використовувати з рекреаційною метою протягом всього року. Основні можливі тут види рекреаційної діяльності: туризм і спорт (масовий пішохідний, водний, автомобільний і кінний туризм, спортивний пішохідний туризм, масовий лижний туризм і спорт); загальнооздоровчий відпочинок (пішохідні прогулянки, спортивні ігри, екскурсії, лижні прогулянки) любительські промисли (збір грибів і ягід, рибальство, мисливство); кліматичне і бальнеологічне лікування; пізнавально-культурний (екскурсії та інше).\nТериторія Національного природного парку "Подільські Товтри" відноситься до Придністровського курортно-рекреаційного регіону державного значення.\nВ Кам'янець-Подільському районі знаходяться сім комплексів, які використовуються для оздоровлення та відпочинку (в смт. Стара Ушиця дитячий санаторій "Дністер", в с.Привороття-2 профілакторій "Лісова пісня", у с.Врублівці дитячий оздоровчий табір "Чайка", в с.Устя база відпочинку). В літній період на базі загальноосвітніх шкіл організовуються оздоровчі табори школярів на 300 - 400 місць. На межі НПП "Подільські Товтри", на території Дунаєвецького району (с.Маків) розташовано санаторій "Україна".\nВ місті Кам'янці-Подільському знаходяться чотири оздоровчі заклади: пансіонат з лікуванням "Поділля", дитячий санаторій, "Фільварки - Центр", міський "Центр здоров`я".\nВ Чемеровецькому районі знаходяться три комплекси, які використовуються для відпочинку (в с. Бондарівка база відпочинку та студентський оздоровчій табір, в с. Романівка база відпочинку, в с. Жабінці база відпочинку). Крім того, в с. Красноставці діє сезонний оздоровчий дитячий табір на базі середньої школи.\nВ Городоцькому районі є Сатанівський рекреаційний комплекс, в якому на базі мінеральної води типу "Нафтуся" відповідно з Постановою КМ України від 16 жовтня 1992 р. N 591 сформована курортна зона (санаторій "Товтри") - спеціалізований лікувально-профілактичний заклад (увесь рік), санаторій "Збруч" - цілорічний спеціалізований лікувально - профілактичний заклад (увесь рік), профілакторій "Берізка" - лікувально-профілактичний заклад (увесь рік), база відпочинку "Зв'язківець Чернігівщини" - оздоровчий заклад сезонного типу.\nНа території Національного природного парку "Подільські Товтри" наявність як унікальних рукотворних об'єктів, так і неповторних природних комплексів створили виняткові умови для розвитку туризму не тільки оздоровчого, але й пізнавального[16, c. 131-133].\nОсновні чинники, що сприяють розвитку туризму - це сприятливі природно-кліматичні умови, що створили Подільські товтри - унікальні витвори природи на південному заході лісостепової зони. Цей найбільш підвищений район в усьому Подільському плато має нерівний, дуже хвилястий, еродований рельєф з великою кількістю балок. Широких плато тут майже нема. Вздовж річок схили круті, порізані діючими ярами. Така значна розчленованість території сприяє розвиткові спортивного туризму та активного відпочинку (перш за все це дельтапланеризм, парапланеризм, літня та зимова рибалка, підводне полювання, парусні види спорту). Наявність багатої рослинності і тваринного світу, карстових печер та джерел мінеральної води з широким спектром лікувальних властивостей свідчать, що на порівняно невеликій території зібрані всі кращі, найбільш виразні й різноманітні природні явища цієї місцевості. Це приваблює туристів не тільки нашої держави, але може задовольнити смаки найбільш вибагливих зарубіжних туристів, оскільки є всі умови для пішохідних, водних, автомобільних, кінних, велосипедних, лижних та інших видів маршрутів як на суходолі, так і долаючи водойми.\nНа берегах Дністровського водосховища (в першу чергу в зоні Бакотської затоки) створюються невеличкі туристичні приюти для комплексного обслуговування туристів (харчування, зв`язок, прокат турспорядження, ночівля, розваги, тощо), які мандрують по водосховищу на плавзасобах (байдарки, каное, катамарани, яхти, а особливо - плавучі дачі).\nЄ можливість мандрувати по Дністровського водосховищу на комфортабельному дебаркадері з зупинками у мальовничих місцях[4, c. 68-69].\nВ регіоні збереглися в незміненому та малозміненому стані численні території, зайняті археологічними, архітектурними та історико-культурними пам'ятками доби Київської Русі та періоду Національно-визвольної боротьби. Є наявність сучасного транспортного сполучення: центральна залізнична магістраль, розвинена мережа автомобільних доріг, можливість приймати в Хмельницькому аеропорту сучасні реактивні літаки та перспективи його розширення для прийому повітряних лайнерів любого класу.\nНа території Національного природного парку виділяються такі функціональні зони: заповідна зона; зона регульованої рекреації; зона стаціонарної рекреації; господарська зона. В цих зонах розташована 21 стаціонарна рекреаційна установа (санаторії, профілакторії, турбази, будинки відпочинку та інше), близько 160 промислових підприємств, колективні та iндивiдуальнi сільські господарства, які наносять шкоду природі. Тому основним завданням НПП є охорона природного різноманіття, створення організованих зон відпочинку та оздоровлення.\nВ даний час ведеться підготовча робота по організації на території НПП "Подільські Товтри" вільної економічної зони, що створить сприятливі умови для подальшого розвитку Національного парку.\nБагатство i рiзноманiтнiсть природних ресурсів та рекреаційні можливості нашого парку можуть бути основою для створення розвинутої мережі міжнародного туризму, мисливства та рибальства[23, c. 77-79].\nРозташування Кам'янця - спочатку на межі між античним і праслав'янським світом, пізніше - на кордоні Галицько-Волинської держави і кочового степу, згодом на кресах між християнським Заходом та мусульманським Сходом, вплинуло на архітектуру міста.\nВже в ранньому середньовіччі в Кам'янці склалося три общини: руська (українська), вірменська та польська. Окремі частини Старого міста й досі іменуються Руськими і Польськими фільварками. Є тут і залишки вірменського кварталу з торговельним двором і церквою. Архітектуру XIV-XVII століття представляють, в основному, культові споруди: православні церкви, католицькі костьоли та монастирі. Унікальним в своєму поєднанні виступає Римо-католицький костьол з прибудованим турецьким мінаретом, який вінчає Мадонна.\nУ Старому місті, таким чином, переплелися споруди різних епох і стилів. Кожна вулиця, кожна будівля має свою історію, свою легенду, свою таємницю, яку вони несуть через століття.\nУ Кам'янці-Подільському понад 200 важливих історико-архітектурних пам'яток.\n18 травня 1977 року Рада Міністрів Української РСР своєю постановою оголосила Старе місто державним історико-архітектурним заповідником, а у 1998 році Старе місто було оголошено Національним історико-архітектурним заповідником "Кам'янець". Місто над Смотричем нині входить до Ліги історичних міст України, розв'язує питання про вступ його до ІКОМОСу при ЮНЕСКО Організації Об'єднаних Націй.\nВраховуючи унікальність природних ресурсів та відсутність забруднення радіонуклідами, в 1996 році Указом Президента Л.Д. Кучми на території 261316 га (12 % Хмельницької області, 129 природоохоронних об'єктів) створено Національний природний парк "Подільські Товтри", адміністративним центром якого є Кам'янець-Подільський.\nСеред історичних міст України Кам'янець-Подільский по праву займає одне із провідних місць поряд з Києвом і Львовом. У формування архітектурного вигляду Кам'янця в різні періоди історії вклали своя майстерність архітектори й скульптори Італії, Нідерландів, Вірменії, Польщі, Франції, Росії, Туреччини й інших країн.\nГеополітичне положення Подільського краю обумовило його тривале перебування в сфері інтересів Литви, Польщі, Росії, Туреччини. Його столиця Кам'янець формувалася насамперед як потужний оборонний комплекс. І сьогодні туристи захоплюються вдалим з'єднанням масивних стін міста, Старого замка XVІ в. зі стрімкими скелями каньйону ріки Смотрич. Не менша увага приїжджих залучає побудований в XVІІ в Новий замок. Це єдине збережене в Україні спорудження нідерландської школи такого типу. Значний інтерес викликає Замковий міст, що з'єднує місто й замковий комплекс. Торік він був внесений у список 100 пам'ятників архітектури ЮНЕСКО, які перебувають під загрозою руйнування.\nУряд нашої країни оцінило значимість Кам'янець-Подільского як міста з давньою культурною спадщиною й важливим культурно-історичним центром України.\nАлександрович В. Проект фасаду ратуші в Кам'янці - Подільському Яна де Вітте (1742) // Пам'ятки України: історія та культура. -2006. -№ 4. - С. 46-52\nВинокур І. Кам’янець - Подільський державний історико- архітектурний заповідник/ Іон Винокур, Григорій Хотюн,. -Львів: Каменяр, 1981. -95 с.\nДенисик Г.І. Природнича географія Подідлля. – Вінниця: ЕкоБізнесЦентр, 1998. – С.74-80.\nДорошенко Д. І. Про минулі часи на Поділлю. - Хотин, філіал видавництва "Буковина", 1992 р.\nИгнатенко О. Каменец-Подольский... учит демократии // 2000. -2003. -№ 39: Держава. - С. 1, 4\nКовальчук С., Любінська Л., Сорочан Ю. Водні багатства Хмельниччини. – К., 1992. – 164 с.\nКучинська О., Чайка Н., Любінська Л. Моніторінгові дослідження поверхневих вод ПЗФ НПП „Подільські Товтри”// Роль природно-заповідних територій Західного Поділля та Юри Ойцовської у збереженні біологічного та ландшафтного різноманіття. Матеріали міжнародної наук.-практ.конф./ Гримайлів, 2003. – С.203-206.\nПламеницька О. Кам'янець-Подільський - місто на периферії Римської імперії // Пам'ятки України. -1999. -№ 4\nПламеницька О.Кам’янець-Подільський/ Ольга Пламеницька,. -К.: Абрис, 2004. -255 с.\nПламеницька О., Ківільша Г., Осетрова Г., Данілов І., Папевська С. Кам'янець-Подільський. Туристичний путівник. – К., 1999\nПламеницька О.Християнські святині Кам'янця на Поділлі/ Ольга Пламеницька,. -К.: Техніка, 2001. -300 с.\nПроскурняк М.М. Ландшафтна спадщина старого міста Кам'янця-Поділького. – К., 2002\nРутинський М.Й. Метризація екологічних станів ландшафтних систем / За ред. проф.С.І.Кукурудзи.- Львів: Фенікс, 2002. – С.151.\nСементовський А. Кам’янець-Подільський. - Санкт-Петербург, 1862 р.\nСецинский Е. Исторические сведения о приходах и церквах Подольской епархии. Каменецкий уезд. – К., 1998.\nСіцінський Ю.Й. Архелогічна карта Подільської губернії. - Кам'янець-Подільський, 2001.- 211 с.\nСіцінський Ю.Й. Гектор Кам'янецької фортеці. – 2003. – 126 с.\nСіцінський Ю.Й. Оборонні замки Західного Поділля. – К., 2001. – 127 с.\nСіцінський Ю.Й. Смотрицький замок. - Хмельницький, 2003. - 22 с.\nСивий М.Я. Мінеральні ресурси Поділля: конструктивно-географічний аналіз і синтез. Монографія. – Тернопіль: Підручники і посібники, 2004. – С.448-456.\nТриснюк В. Моніторинг забруднення гідроресурсів Подільських Товтр. // Роль природно-заповідних територій Західного Поділля та Юри Ойцовської у збереженні біологічного та ландшафтного різноманіття. Матеріали міжнародної наук.-практ.конф./ Гримайлів, 2003. – С.221-224.


362 тисячам сімей на Полтавщині перепризначать субсидії / Твоя влада\n10 липня 2017, 14:24 Розмір тексту\n362 тисячам сімей на Полтавщині перепризначать субсидії\n64 % від загальної кількості сімей області, в опалювальний період 2016/17 року отримували житлові субсидії.\nЦьогоріч для надання житлових субсидій затверджено 2342,7 млн грн, уже нараховано — на 2400,3 млн грн, а профінансовано — 2102,0 млн грн. Кредиторська заборгованість становить — 1651,7 млн грн. Про це, під час сьогоднішньої апаратної наради у голови Полтавської ОДА, повідомила директор Департаменту соціального захисту населення облдержадміністрації Людмила Корнієнко.\nОрієнтовна потреба у виділенні додаткових коштів з Державного бюджету становить 3,3 млрд грн. Нормами діючого законодавства вперше у поточного році передбачено перепризначення субсидій із травня всім одержувачам на наступний дванадцятимісячний термін без звернення громадян.\n— Субсидії необхідно перепризначити 362 тисячам сімей. Постановою Кабміну впроваджено оновлену Програму житлових субсидій. Якою введено в дію новий механізм обрахування — передбачено врахування доходу за чотири квартали у тому числі і І кварталу поточного року, — сказала Людмила Корнієнко.\nУ зв’язку з отриманням доопрацьованого програмного комплексу, в області забезпечена мобілізація роботи органів соціального захисту для проведення перепризначення субсидій. Враховуючи значний об’єм роботи, процес планують завершити до 25 липня. Відповідний графік розробили у Департаменті соцзахисту населення облдержадміністрації та встановили щотижневий моніторинг його виконання.\nЗа словами Людмили Корнієнко, станом на 5 липня перепризначення субсидій уже провели для 181,7 тис сімей, що становить 50% від загальної кількості одержувачів.\n— З 1 травня внесеними змінами передбачено, що субсидія на наступний строк не призначається у разі отримання від організацій-надавачів ЖКП інформації про наявну прострочену понад 2 місяці заборгованість з оплати послуг. Тому, з метою упередження соціальної напруги, запроваджено системний комплекс заходів щодо адресного відпрацювання із кожним боржником питання погашення заборгованості або укладання договору про її реструктуризацію.\nВперше з 1 травня 2017-го передбачена виплата одержувачам субсидій у грошовому еквіваленті вартості зекономлених 100 куб метрів природного газу або 150 кВт електроенергії для індивідуального опалення. Згідно із списками, такі виплати в області необхідно провести 87,3 тис отримувачам субсидій, на суму 52,9 млн грн.\n— Виконання завдань щодо реалізації Програми житлових субсидій забезпечується 440 працівниками управлінь соцзахисту населення РДА, виконкомів міських та районних у містах рад, у тому числі шляхом роботи в позаурочний час та вихідні дні. Спеціалісти також виконують функції з надання щомісячних державних соціальних допомог близько 200 тис сімей області, — продовжує Людмила Корнієнко.\nВажливим питанням також є забезпечення виплати надбавки за особливий характер роботи. Враховуючи значне навантаження на спеціалістів органів соціального захисту населення, в області напрацьований досвід залучення осіб, які перебувають на обліку в центрі зайнятості.\nІснують також і проблемні питання. Наприклад, низький відсоток перепризначення житлових субсидій в управліннях Автозаводського (11 %), Крюківського (23 %) районів Кременчука, Зіньківської (34 %), Шишацької (40 %), Великобагачанської (42 %) РДА показники перепризначень субсидій значно нижче середнього по області (50 %). Не вирішено питання матеріального стимулювання працівників управління соціального захисту населення Козельщинської, Котелевської, Оржицької, Решетилівської, Великобагачанської РДА, які виконують функції з призначення житлових субсидій. Не виділенні кошти із місцевих бюджетів для організації громадських робіт в управліннях соцзахисту населення Кременчуцької, Пирятинської РДА; недостатнє матеріально-технічне забезпечення управлінь соціального захисту населення Глобинської, Гребінківської, Зіньківської, Кобеляцької, Козельщинської, Котелевської, Машівської, Оржицької, Шишацької РДА, Крюківського та Автозаводського районів Кременчука для належного виконання Програми житлових субсидій.\nУ підсумку, голова Полтавської ОДА Валерій Головко, зазначив:\n— Сьогодні рівень забезпеченості населення субсидіями говорить про те, що у нас дуже велике безробіття і перспектива кепська. Тому, ми маємо створювати усі умови, щоб кількість робочих місць збільшувалися, аби люди отримували не субсидії, а гідну заробітну плату. Це перше, чим ми повинні займатися. Давайте зробимо моніторинг по кожній РДА, і включимо в оцінку діяльності голови саме створення робочих місць, а це й інвестиційний клімат, і економічні показники, і створення умов для малого та середнього бізнесу.\nНа нараді також розглянули питання про порядок інформування Національного агентства з питань запобігання корупції про відкриття валютного рахунку в установі банку-нерезидента та порядок повідомлення про суттєві зміни в майновому стані та про стан техногенно-екологічної безпеки, надзвичайні події та ситуації, які виникли на території області.\n10 липня 2017, 14:24 Партнерський проект\nТеги: субсидії, ЖКГ, статистика, Полтавська облдержадміністрація, Людмила Корнієнко, Валерій Головко


Queen Rock and Symphonic: у Києві покажуть грандіозне рок-шоу | РБК-Україна\nQueen Rock and Symphonic: у Києві покажуть грандіозне рок-шоу\nНовость на русском → Понеділок 02 грудня 2019 16:10\nУ Києві відбудеться Queen Rock and Symphonic Show (ілюстративне фото)\nРік тому світ спостерігав за історією Queen на великих екранах, проте лише цієї весни у меломанів є шанс почути ті самі хіти наживо під час знаменитої вистави авторства телеканалу ВВС - Queen Rock and Symphonic Show.\nАртистів у це шоу затверджував cам Браян Мей. Знаменитий бас-гитарист Queen, чиє ім'я занесено до Зали Слави рок-н-ролу, і автор таких великів хітів гурту, як "We will rock you", "The Show Must Go On" і ще щонайменше 60 видатних пісень Queen, особисто відібрав понад 40 талановитих артистів. Усі вони пройшли надскладний музичний кастинг і тепер готові відтворити незабутню магію звучання культового колективу.\nПід час Queen Rock and Symphonic Show пісні легендарного гурту виконуватимуть чотири неймовірні вокалісти і потужний рок-гурт з Великої Британії.\nВажливий елемент Queen Rock and Symphonic Show - симфонічний супровід. Відтворювати оригінальні концертні аранжування та еклектичність звучання Queen запрошеним гостям у Києві допомогатиме Національний заслужений академічний симфонічний оркестр України під керівництвом головного диригента Володимира Сіренка.\nПід час шоу прозвучать найгучніші хіти Queen: "Bohemian Rhapsody", "We Are The Champions", "Don’t Stop Me Now", "Radio Ga Ga" та багато інших.\nЗауважимо, що з моменту прем'єри у 2000 році Queen Rock and Symphonic Show вже встигли побачити сотні тисяч шанувальників гурту у всьому світі. Проект зібрав аншлаги в Австралії, Японії, США і Європі. І ось, нарешті, цієї весни відродити шалену енергетику та драйв, що панували на концертах Queen, зможуть і українські меломани.\nОдну з найкращих рок-симфонічних вистав планети можна буде побачити у Палаці "Україна" 10 квітня (квитки).\nУ Києві відбудеться Queen Rock and Symphonic Show\nНовини України Концерты концерт


Безсмертний: У Києві всі розуміли, що я не прийду на інавгурацію до диктатора - Політика - dt.ua\n6 червня, 2011, 05:55 Роздрукувати\nЕкс-посол України у Республіці Білорусь Роман Безсмертний вважає, що його звільнення з посади було продиктовано політичними причинами і його ставленням до президента Білорусі Олександра Лукашенка.\n«Чесно кажучи, у мене є відчуття лише того, що я занадто делікатно говорив про те, що відбувається в Республіці Білорусь. Думаю, у Києві всі спочатку розуміли, що Безсмертний не прийде на інавгурацію до диктатора, от я і не прийшов...Знаєте, я припускався помилок у своєму політичному житті не для того, щоб цього разу знову вдарити головою у штангу», - сказав Безсмертний в інтерв'ю «КоммерсантЪ-Украина».\nЕкс-посол вважає, що, своїм ставленням до подій у Білорусі України показує, що означають для неї насправді демократичні цінності.\n«Україна не повинна поводити себе як страус у питанні дотримання прав людини. Для світової громадськості очевидно - якщо ви не хочете відстоювати європейські цінності у Білорусі, це означає, що ви самі готові їх порушувати. І ніякі економічні вигоди неприпустимо обмінювати на ці цінності. До речі, я не уявляю, як міг би Віктор Янукович стати президентом, якщо б його попередник, Віктор Ющенко, діяв стосовно опонентів так само, як діє президент Білорусі О.Лукашенка», - сказав Р.Безсмертний.\nВін також впевнений у тому, що його не залишать на дипломатичній службі.\n«Сумніваюся, що це можливо. За минулий рік з'ясувалося, що я не вмію ховати свої почуття за словами. Відверто кажучи, я готувався до звільнення з першого дня приїзду до Мінська. Я розумів, що рано чи пізно це станеться. Але хочу додати - якщо хтось думає, що я, залишивши посаду посла, попрощаюся з Республікою Білорусь, він глибоко помиляється», - сказав він.\nНагадаємо, що Р.Безсмертний обіймав посаду надзвичайного і повноважного посла України у Білорусі з 24 лютого 2010 року. За даними ZN.UA наступним послом стане екс-віце-прем'єр Віктор Тихонов.


УкрЗахідІнформ :: Чернівецька область: під час пожежі в житловому будинку загинула людина\nЧернівецька область: під час пожежі в житловому будинку загинула людина\n01.03.14 08:09 0 661\n27 лютого у селі Владична Хотинського району в житловому будинку виникла пожежа. Пожежно-рятувальні підрозділи на місце події не викликалися, оскільки пожежа самоліквідувалася. На місці події виявлено тіло домовласника, чоловіка 1949 року народження. Як виявилося, чоловік проживав сам. Він заснув на печі та не відчув як ковдра з’їхала на шпаргат. Внаслідок цього почалося тління ковдри. Коли до будинку зайшов брат домовласника, то виявив тіло чоловіка вже без ознак життя. Вогнем пошкоджено ковдру, речі домашнього вжитку. Тіло загиблого направлено до СМЕ Чернівців для встановлення причини смерті.\nТого ж дня у селі Нова Красношора Сторожинецького району горіла господарська будівля. Вогнеборці міста Сторожинець та місцеві пожежні охорони смт. Красноїльськ та села Чудей відразу виїхали на ліквідацію пожежі. Дерев’яні конструкції будівлі та сіно, яке знаходилося в господарській будівлі, сприяли швидкому поширенню вогню, тому існувала загроза перекидання вогню на поруч розташовані житловий будинок та господарську будівлю. Бійці ДСНС оперативно локалізували пожежу, запобігши подальшому розповсюдженню вогню. Полум’ям знищено покрівлю господарської будівлі, пошкоджено перекриття споруди. Завдяки оперативним діям пожежно-рятувальних підрозділів вдалося врятувати від знищення житловий будинок та господарську будівлю. Постраждалих немає.\nВсього з початку року в Чернівецькій області виникло 108 пожеж, під час яких загинуло 8 буковинців, ще 4 людей отримали травми різної важкості. Управління ДСНС України у Чернівецькій області звертається до мешканців краю: пам’ятайте, що нехтування правилами пожежної безпеки може призвести до трагедії.\nПопередня новина: ЗВЕРНЕННЯ Ради ...\nНаступна новина: В Луцьку надходять кошти ...


Новини науки - Археологи виявили зубні пломби віком 13 тисяч років - Технології - dt.ua\nАрхеологи виявили зубні пломби віком 13 тисяч років\n8 квітня, 2017, 17:45 Роздрукувати\nПломби були виготовлені з бітуму.\nСтародавні люди виготовляли пломби з бітуму\nАрхеологи виявили дві пломби для верхніх передніх різців, вік яких оцінюється в 13 тисяч років, повідомляє New Scientist.\nЯк відзначають дослідники, пломби належали одній і тій же людині і були виготовлені з бітуму. У пульпі зубів же були пророблені глибокі отвори. Виявлені пломби нагадують ті, які були знайдені в покладах віком близько 14 тисяч років і вважаються першими свідченнями використання стоматологічних пристосувань.\nРазом з тим, виявлені пломби відрізняються від більш ранньої знахідки вмістом бітуму і рослинних компонентів. На думку дослідників, рослини потрапили в порожнину в зубі при бурінні, а не є залишками з'їденої їжі. Бітум же був використаний для того, щоб знизити больові відчуття і убезпечити порожнину від попадання в неї їжі.\nНа думку вчених, бітум і рослини могли використовуватися в якості антисептика.\nЧитайте також: Археологи розповіли про боротьбу жителів середньовічної Англії з зомбі


Твір Значення антитези в побудові повісті О. Кобилянської «Земля»\nЗначення антитези в побудові повісті О\nЗначення антитези в побудові повісті О. Кобилянської «Земля»\nСвіт, як відомо, складається із суперечностей. Світ є антонімічним: день та ніч, життя та смерть, свобода й неволя. На землі точиться постійна боротьба — боротьба за гроші, за місце під сонцем, за те, щоб бути першим, найшвидшим, найсильнішим... І чомусь нікому не спадає на думку, що місце під сонцем кожна людина має щодня з ранку до вечора.\nСвіт повісті Ольги Кобилянської, загалом реальний, має під собою напівфантастичне підґрунтя, яке надає особливого символічного змісту усьому, що відбувається на літературному просторі твору. Світ цей постійно роздвоюється, розпадається на яскраві опозиції. Окреслимо головні з них. Це протиставлення землі як головної цінності та творчої сили і «сусіднього» лісу, що уособлює собою все, що є темного, злого в героях твору. Дуже тісно з цим пов'язане протистояння двох братів з родини Федорчуків та їхніх коханих — Анни й Рахіри. Можна також зіставити Івоніку Федорчука та Григорія, батька Рахіри; Петра й Василя, Марійку й Докію... І ненароком згадаєш ідею двійництва, найбільш властиву романтизмові.\nЗемля становить центральний образ твору. З одного боку, це життєдайна сила, без неї селянин — фактично не селянин. З іншого — предмет заздрощів селян безземельних. Сама по собі земля не є ні дружньою, ні ворожою. Душею її наділяє селянська свідомість, виплекана у фольклорному середовищі.\nІ ось очевидне питання: земля «працює» на людину, чи людина — на землю? Але, мені здається, Ольга Кобилянська йде даті, зазирає глибше в людську душу. Річ не в тяжінні людини до «приватної власності», як сказали б років зо тридцять тому. Письменниця показує, як людина, зростаючи коло землі, вчиться в неї добра, справедливості, вчиться опановувати свою душу. І навпаки, людина неосвічена і при цьому не призвичаєна до роботи швидко стане на слизький шлях зла.\nДо світу «землі» у повісті Ольги Кобилянської належать Івоніка та Михайло, Докія, Марійка, Петро. Івоніку Федорчука взагалі можна назвати «добрим духом» своєї землі. У нього завжди найкраще збіжжя, найкращий товар. Він досяг зі своєю землею якоїсь глибинної духовної єдності, розмовляє з нею, як із живою, оберігає її. Він завжди відчуває якимсь шостим чуттям, чого земля потребує, він застосовує до неї первинну магію, без якої дощі приб'ють колосся долу чи засуха виснажить рослини.\nМихайло теж органічно пов'язаний із батьківською землею. Його прощання з домівкою нагадує передсмертну агонію. Опинившись у казармі, виконуючи незвичну й брудну роботу, страждаючи від постійних принижень, він відчуває не тільки фізичний, а й душевний біль. Удома земля також потребувала його постійної уваги, але вона була справедлива з ним, завжди віддавала те, що йому належало, зароблене його щирою працею. Вдовольняти її потреби для Михайла було радістю. Казармені порядки здаються Михайлові незримими, але важкими кайданами.\nАле важливо сказати, що навряд чи земля має владу над душею Михайла. Його роботу коло землі я б радше назвала співпрацею.\nЩе одну людину можна віднести до табору «землі», хоч вона єдина у творі ніяк власне із землею не пов'язана. Це Анна. Сама письменниця відносить її до «сільської інтелігенції»: працюючи при панах, дівчина здобула досвід доброти, шляхетності, людської гідності.\nНа відміну від землі, роль якої проявляється через прагнення, мрії, вчинки героїв, ліс діє самостійно. В описах природи Ольга Кобилянська завжди характеризує ліс як живу та ворожу істоту. Ліс «чекає», «чигає», «заманює», «слідкує»... В ньому зосереджена якась невідома людям темна й дика сила. Навіть сама назва, яку селяни дали лісові — «сусідній» лісок — вказує на те, що він чужий у цьому маленькому світі.\nЗ іншого боку, в лісі можна побачити втілення того позасвідомого, що є в людській душі. Є серед селян люди з такою самою дивною, темною, хаотичною душею, як і в цього лісу. Це Сава та Рахіра. Неважко простежити, звідки йде Савине неробство, крадіжки, неповага до батьків та їхніх цінностей. І часто він навіть не може пояснити свої вчинки, бо діє підсвідомо, без видимої логіки. Наприклад, вбиває зайців, підстрелює пташок... І любов Сави до Рахіри не можна пояснити логічно; вона ірраціональна, несвідома.\nУ лісі Сава почуває себе, як удома, може годинами ганятися за зайцем, ховає в лісі сліди своїх дрібних злочинів, і братовбивство сприймається як кульмінація злого торжества цього місця. Як у Михайла з землею, так у Сави з цим лісом помітно внутрішній зв'язок. Ліс ніби нашіптує йому зле, доки не «виговорить» усе і не переможе все те чисте й гарне, що ще залишилося в Савиній душі... І тоді Сава скоїть свій страшний злочин.\nДумаю, на початку свого життя Сава зовсім не був таким байдужим. Щоправда, землі він не любив. Але темний бік його душі теж комусь треба було розбудити. Сава спершу був не злий, довірливий, зі слабкою волею. Тому Рахіра (яку можна вважати людським втіленням, людським проявом лісу) легко запанувала в його душі.\nІвоніка Федорчук каже, що земля зрадила його, забравши сина. Але Земля не зраджує Івоніку та Марійку, вона лиш вбирає у себе страшний Савин злочин і приймає на себе очевидну причину\n▪ Значення історичних пісень у житті українського народу - Твір - 2 Стр.\n▪ «Звання - лиш карб, людина - скарб...» (За віршем Р. Бернса «Чесна бідність») - Твір - 2 Стр.\n▪ Зв'язок історії Київської Русі з історією людства у «Повісті минулих літ» - Твір - 2 Стр.\n▪ «Захалявна книжечка» - єдина розрада в солдатській неволі - Твір - 3 Стр.\n▪ Засоби гумору і сатири у творах Остапа Вишні - Твір - 2 Стр.\n▪ «Заповіт» Т. Шевченка - палке звернення до нащадків - Твір - 2 Стр.\n▪ Залишитися людиною серед носорогів (роздуми над п'єсою Е. Йонеско «Носороги») - Твір - 2 Стр.


Управління міжнародною конкурентоспроможністю: підприємство - регіон: [монографія]\t(арт: 032914)\nАвтор Ю.Г. Козак, І.О. Уханова, О.А. Єрмакова, О.О. Сукач, С.В. Ляліков, О.В.Сулім, Д.Н. Бурлаченко, О.В. Захарченко, О.Р. Шваґер, Н.А. Постова, О.О. Біла, Л.І. Андрусенко, П.Д. Дмітрієв, Д.А. Нікіфоров\nАнотація Авторами реалізовано спробу комплексного дослідження теоретичних та методичних засад поняття міжнародної конкурентоспроможності на рівні підприємства та регіону, визначено організаційно-управлінські умови її забезпечення та управління. Особливий наголос зроблено на розробку та обґрунтування нових методичних підходів та прикладних рекомендацій щодо підвищення рівня міжнародної конкурентоспроможності основних господарських одиниць України. Для науковців, фахівців науково-дослідних установ, працівників міських, районних та обласних державних адміністрацій, аспірантів і студентів економічних спеціальностей вищих навчальних закладів.