ДБН В.1.2-2:2006. НАВАНТАЖЕННЯ І ВПЛИВИ Норми проектування - Строительный портал ПрофиДОМ\n1 СФЕРА ВИКОРИСТАННЯ.. 4\n3 ВИЗНАЧЕННЯ.. 4\n4 ЗАГАЛЬНІ ПОЛОЖЕННЯ.. 4\n5 ВАГА КОНСТРУКЦІЙ ТА ҐРУНТІВ.. 9\n6 НАВАНТАЖЕННЯ ВІД УСТАТКУВАННЯ, ЛЮДЕЙ, ТВАРИН,\nСКЛАДОВАНИХ МАТЕРІАЛІВ І ВИРОБІВ.. 10\n7 КРАНОВІ НАВАНТАЖЕННЯ.. 15\n8 СНІГОВІ НАВАНТАЖЕННЯ.. 20\n9 ВІТРОВІ НАВАНТАЖЕННЯ.. 24\n10 ОЖЕЛЕДНО-ВІТРОВІ НАВАНТАЖЕННЯ.. 33\n11 ТЕМПЕРАТУРНІ КЛІМАТИЧНІ ВПЛИВИ.. 39\n12 ІНШІ НАВАНТАЖЕННЯ І ВПЛИВИ.. 42\nДодаток А (довідковий) НОРМАТИВНІ ПОСИЛАННЯ.. 43\nДодаток Б (довідковий) ПОЯСНЕННЯ ОСНОВНИХ ПОНЯТЬ. ПОЗНАЧЕННЯ.. 44\nДодаток В (довідковий) ПРИБЛИЗНІ ТЕРМІНИ ЕКСПЛУАТАЦІЇ БУДІВЕЛЬ\nІ СПОРУД (у роках)46\nДодаток Г (довідковий) МОСТОВІ ТА ПІДВІСНІ КРАНИ РІЗНИХ\nГРУП (приблизний перелік)47\nДодаток Д (обов'язковий) НАВАНТАЖЕННЯ ВІД УДАРУ КРАНА\nОБ ТУПИКОВИЙ УПОР. 48\nДодаток Е (довідковий) ХАРАКТЕРИСТИЧНІ ЗНАЧЕННЯ НАВАНТАЖЕНЬ\nІ ВПЛИВІВ ДЛЯ МІСТ УКРАЇНИ.. 49\nДодаток Ж (обов'язковий) СХЕМИ СНІГОВИХ НАВАНТАЖЕНЬ\nІ КОЕФІЦІЄНТИ ... 55\nДодаток І (обов'язковий) СХЕМИ ВІТРОВИХ НАВАНТАЖЕНЬ І\nАЕРОДИНАМІЧНІ КОЕФІЦІЄНТИ Саеr63\nОбов'язкові вимоги цих норм надруковані шрифтом, рекомендовані положення та пояснення –дрібним курсивом.\n1.1Ці норми поширюються на проектування будівельних конструкцій та основ будівель і споруд, що зводяться або реконструюються, і встановлюють основні положення та правила щодо визначення навантажень і впливів, а також їхніх сполучень.\n1.2Навантаження і впливи на будівельні конструкції і основи будівель та споруд, що відрізняються від традиційних (об'єкти атомної енергетики, мости, гідротехнічні споруди, опори ПЛ високої напруги і портали ОРП, теплиці та оранжереї тощо), а також ті, що мають спеціальне походження (сейсмічні, хвильові, від транспортних засобів тощо) треба визначати за спеціальними технічними умовами і нормами, які доповнюють та уточнюють положення цих норм.\nПримітка 1.Далі за текстом, де це можливо, термін "вплив" замінено терміном "навантаження", а слова "будівлі і споруди" замінено на слово "споруди".\nПримітка 2. В необхідних випадках (при розробленні проектів реконструкції, при проектуванні унікальних споруд тощо) значення навантажень та коефіцієнти їхнього сполучення допускається встановлювати шляхом імовірнісного обґрунтування з використанням наявних статистичних даних. При цьому атмосферні навантаження допускається встановлювати за даними Державної метеорологічної служби України, а також даними відомчих метеослужб, атестованих Державною метеорологічною службою України.\n4.2 Навантаження та впливи поділяються на механічні та немеханічної природи, які призводять до зниження несучої здатності і експлуатаційної придатності конструкцій.\nа) перевірку міцності, стійкості та інших критеріїв несучої здатності при одноразовому навантаженні в екстремальних умовах експлуатації (аварійна розрахункова ситуація або стабільна чи перехідна розрахункова ситуація, що може реалізуватися обмежене число разів за строк служби), що відповідає перевірці граничних станів la, lb, 1c, 1d, leі 1fза 1.4 ГОСТ 27751;\nб) перевірку жорсткості та тріщиностійкості в режимі нормальної експлуатації (стабільна розрахункова ситуація), що відповідає перевірці граничних станів 2а, 2b, 2c, 2dі 2е за 1.4 ГОСТ 27751;\nв) перевірку витривалості при повторних навантаженнях (стабільна розрахункова ситуація), що відповідає перевірці граничних станів 1а і 2bза 1.4 ГОСТ 27751;\nг) урахування повзучості матеріалів та інших реологічних процесів при дії постійних і довготривалих навантажень (стабільна розрахункова ситуація), що відповідає перевірці граничних станів 1f, 2aі 2dза 1.4 ГОСТ 27751.\n4.6Встановлений термін експлуатації конструкції Tefприймається за технічним завданням, а в разі його відсутності може бути прийнятий за додатком В.\n4.9 Для перевірки граничних станів першої групи використовуються граничні розрахункові значення навантажень.\nякщо вихід за граничний стан може бути допущений у середньому один раз за Тnроків, то перевірка виконується з використанням граничного розрахункового значення, що відповідає періоду Тn;\nякщо вихід за граничний стан другої групи може бути допущений протягом певної частки (0< <1) встановленого терміну служби конструкції Тefто перевірка виконується з використанням експлуатаційного розрахункового значення, що відповідає цій частці встановленого терміну служби ( Тef).\nПерехід до розрахункових значень виконується множенням на коефіцієнт надійності за навантаженням (Тn) чи ( Tef). Значення приймається за нормами проектування конструкцій залежно від їхнього призначення, відповідальності та наслідків виходу за граничний стан.\nХарактер перевірки, а також значення Тnі встановлюються нормами проектування конструкцій чи технічним завданням з урахуванням призначення, особливостей роботи та умов експлуатації конструкції. Так, наприклад, періодичність перевищення вимог жорсткості Тnможе дорівнювати міжремонтному періоду або іншому відрізку часу, характерному для режиму експлуатації конкретної конструкції. Частка встановленого терміну служби призначається виходячи з експлуатаційних вимог.\nв) навантаження від людей, худоби, устаткування на перекриття житлових, громадських та сільськогосподарських будівель з граничними чи експлуатаційними розрахунковими значеннями, крім навантажень, зазначених у 4.12 а,б,в,г;\n4.14 До епізодичних навантажень належать: а) сейсмічні впливи;\n4.15Сполучення навантажень формуються як набір їхніх розрахункових значень або відповідних їм зусиль і/або переміщень, що використовується для перевірки конструкції або основи у певному граничному стані і в певній розрахунковій ситуації. Припускається, що всі навантаження в обраному сполученні одночасно впливають на об'єкт розрахунку.\n4.16До сполучення повинні входити навантаження, які найбільш несприятливо впливають на конструкції (основи) з точки зору граничного стану, що розглядається. Впливи, які взаємно виключають один одного, не можуть входити до одного сполучення.\n4.17В розрахунках конструкцій можуть бути використані сполучення двох типів – основні та аварійні.\nДля перевірки граничних станів першої групи використовують основні сполучення, які включають постійні навантаження з граничними розрахунковими значеннями, граничні розрахункові, циклічні або квазіпостійні значення змінних навантажень.\nДля перевірки граничних станів другої групи використовують основні сполучення, які включають постійні навантаження з експлуатаційними розрахунковими значеннями, а також експлуатаційні розрахункові, циклічні або квазіпостійні значення змінних навантажень.\nДо аварійного сполучення крім постійних і змінних навантажень може входити тільки один епізодичний вплив.\n4.18 Мала ймовірність одночасної реалізації розрахункових значень декількох навантажень ураховується множенням розрахункових значень навантажень, що ввійшли у сполучення, на коефіцієнт сполучення .\nДля основних сполучень, що включаютьпостійні та не менш ніж два змінні навантаження, останні приймаються з коефіцієнтом сполучень =0,95 для тривалих навантажень і =0,90 для короткочасних навантажень.\nДля аварійних сполучень, що включають постійні та не менш як два змінні навантаження, останні приймаються з коефіцієнтом сполучення =0,95 для тривалих навантажень і =0,80 для короткочасних навантажень. Аварійне навантаження приймається з коефіцієнтом сполучень =1,00.\nПримітка. В основних сполученнях при врахуванні трьох та більше короткочасних навантажень їхні розрахункові значення допускається множити на коефіцієнт сполучення , який приймається для першого (за ступенем впливу) короткочасного навантаження –1,0, для другого –0,8, для решти –0,6.\nб) навантаження від декількох джерел, якщо їхня сумісна дія врахована у значенні навантаження (навантаження на перекриття, визначене з урахуванням коефіцієнтів чи , наведених у 6.9; навантаження від декількох кранів з урахуванням коефіцієнта –наведеного у 7.20; ожеледно-вітрове навантаження, визначене згідно з 10).\n4.20 При визначенні розрахункових сполучень навантажень для конструкцій і основ у період зведення будівель і споруд снігові, вітрові, ожеледні навантаження, а також температурні кліматичні впливи, які увійшли до розрахункових сполучень, слід знижувати на 20 %.\n5.1Характеристичне значення ваги конструкцій заводського виготовлення слід визначати за стандартами, робочими кресленнями чи паспортними даними заводів-виробників, а інших будівельних конструкцій та ґрунтів –за проектними розмірами та питомою вагою матеріалів і ґрунтів з урахуванням їхньої вологості в умовах будівництва та експлуатації споруд.\n5.2Експлуатаційне розрахункове значення ваги конструкцій та ґрунтів приймається таким, що дорівнює характеристичному.\nГраничне розрахункове значення ваги конструкцій та ґрунтів визначається множенням характеристичного значення на коефіцієнт надійності за граничним навантаженням , наведений у табл. 5.1. Коефіцієнти надійності за навантаженням для експлуатаційного і квазіпостійного значень слід приймати такими, що дорівнюють 1,0.\nКонструкції споруд та вид ґрунтів\nметалеві, у яких зусилля від власної ваги:\nменші 50 %\nдорівнюють або перевищують 50 %\nбетонні (з середньою густиною понад 1600 кг/м3), залізобетонні, кам'яні, армокам'яні, дерев'яні\nбетонні (з середньою густиною 1600 кг/м3 і менше), ізоляційні, вирівнювальні та опоряджувальні шари (плити, матеріали у рулонах, засипки, стяжки тощо), виконані:\nЗначення у дужках слід використовувати для перевірки стійкості конструкції на перекидання, а також в інших випадках, коли зменшення ваги конструкцій і ґрунтів може погіршити умови роботи конструкції.\n5.3 Допускається визначати граничні значення навантажень від ваги конструкцій та засипок (заливок) за результатами контрольних зважувань не менш ніж. п'яти зразків. При цьому граничне розрахункове навантаження визначається як добуток середнього значення густини на коефіцієнт надійності за навантаженням =1,2 або проектної товщини шару засипки на коефіцієнт надійності за навантаженням який дорівнює:\n1,2-для засипок завтовшки 50 ммі більше;\n1,3-для засипок завтовшки менш як 50 мм;\n1,1-для заливок и стяжок завтовшки 20 ммі більше;\n1,2-для заливок и стяжок завтовшки менш як 20 мм.\n5.4 При визначенні навантаження від ґрунту слід враховувати навантаження від матеріалів, обладнання та транспортних засобів, що передаються на ґрунт.\n6 НАВАНТАЖЕННЯ ВІД УСТАТКУВАННЯ, ЛЮДЕЙ, ТВАРИН, СКЛАДОВАНИХ МАТЕРІАЛІВ І ВИРОБІВ\n6.1 Норми цього розділу поширюються на навантаження від людей, тварин, устаткування, виробів, матеріалів, тимчасових перегородок, що діють на перекриття будинків і підлоги на ґрунтах.\nВаріанти завантаження перекриттів цими навантаженнями слід приймати відповідно до передбачених умов зведення та експлуатації будівель. Якщо на стадії проектування дані про ці умови недостатні, при розрахунку конструкцій і основ необхідно розглянути такі варіанти завантаження окремих перекриттів:\nсуцільне (на всій площині) завантаження прийнятим навантаженням;\nнесприятливе часткове завантаження при розрахунку конструкцій і основ, чутливих до такої схеми завантаження;\nвідсутність тимчасового навантаження.\nСума всіх тимчасових навантажень на перекриття багатоповерхової будівлі при несприятливому частковому їхньому завантаженні не повинна перевищувати навантаження при суцільному завантаженні перекриттів, визначене з урахуванням коефіцієнтів сполучень , значення яких обчислюються за формулами (6.3) і (6.4).\n6.2 Навантаження від устаткування (у тому числі трубопроводів, транспортних засобів), складованих матеріалів і виробів установлюються в будівельному завданні на підставі технологічних рішень, у якому повинні бути наведені:\nа) можливі на кожному перекритті і підлогах на ґрунті місця розташування і габарити опор устаткування, розміри ділянок складування і зберігання матеріалів і виробів, місця можливого зближення устаткування в процесі експлуатації або перепланування;\nб) характеристичні значення навантажень і коефіцієнти надійності за навантаженням, що приймаються за вказівками чинних норм, а для машин з динамічними навантаженнями – характеристичні значення інерційних сил і коефіцієнти надійності за навантаженням для інерційних сил, а також інші необхідні характеристики.\nПри заміні фактичних навантажень на перекриття еквівалентними рівномірно розподіленими навантаженнями останні слід визначати розрахунком і призначати диференційовано для різних конструктивних елементів (плит, другорядних балок, ригелів, колон, фундаментів). Прийняті значення еквівалентних навантажень повинні забезпечувати несучу здатність і жорсткість елементів конструкцій, необхідні за умовами їхнього завантаження фактичними навантаженнями. Характеристичні значення еквівалентних рівномірно розподілених навантажень для виробничих і складських приміщень слід приймати: для плит і другорядних балок не менш ніж 3,0 кПа (300 кгс/м2), для ригелів, колон і фундаментів – не менш як 2,0 кПа (200 кгс/м2).\nСлід враховувати можливе перспективне збільшення навантажень.\n6.3 Характеристичне значення ваги устаткування, у тому числі трубопроводів, слід визначати на підставі стандартів або каталогів, а для нестандартного устаткування –на підставі паспортних даних заводів-виробників або робочих креслень.\nДо складу навантаження від ваги устаткування слід включати власну вагу установки чи машини (у тому числі приводу, постійних пристосувань, опорних пристроїв, підливок і підбетонок), вагу ізоляції, заповнювачів устаткування, можливих при експлуатації, найважчої оброблюваної деталі, вагу транспортованого вантажу, відповідну номінальній вантажопідйомності, тощо.\nНавантаження від устаткування на перекриття і підлоги на ґрунтах необхідно приймати залежно від умов його розміщення і можливого переміщення при експлуатації. При цьому слід передбачати заходи, що виключають необхідність посилення несучих конструкцій, спричиненого переміщенням технологічного устаткування під час монтажу чи експлуатації будівлі.\nЧисло навантажувачів чи електрокарів, що враховуються одночасно, і їхнє розміщення на перекритті при розрахунку різних елементів слід приймати за будівельним завданням на підставі технологічних рішень.\nДинамічний вплив вертикальних навантажень від навантажувачів і електрокарів допускається враховувати множенням характеристичних значень статичних навантажень на коефіцієнт динамічності, що дорівнює 1,2.\n6.4Коефіцієнти надійності за навантаженням для граничного значення ваги устаткування наведено в табл. 6.1.\nІзоляції стаціонарного устаткування\nЗаповнювачів устаткування (у тому числі резервуарів і трубопроводів):\nсуспензій, шламів, сипучих тіл\nНавантажувачів і електрокарів з вантажем\nРівномірно розподілені навантаження\n6.5Характеристичні і квазіпостійні значення рівномірно розподілених тимчасових навантажень на плити перекриттів, східці і підлоги на ґрунтах наведено в табл. 6.2.\n6.6Характеристичні значення навантажень на ригелі і плити перекриттів від ваги тимчасових перегородок слід приймати залежно від їхньої конструкції, розташування і характеру опирання на перекриття і стіни. Ці навантаження допускається враховувати як рівномірно розподілені додаткові навантаження, приймаючи їхні характеристичні значення на підставі розрахунку для передбачуваних схем розміщення перегородок, але не менш як 0,5 кПа (50 кгс/м2).\n6.7Коефіцієнти надійності за навантаженням для рівномірно розподілених навантажень слід приймати:\n1,3 – при характеристичному значенні менш ніж 2,0 кПа (200 кгс/м2); 1,2 – при характеристичному значенні 2,0 кПа (200 кгс/ м2) і більше.\nКоефіцієнт надійності за навантаженням від ваги тимчасових перегородок слід приймати відповідно до вказівок 5.2.\n6.8 При розрахунку балок, ригелів, плит, а також колон та фундаментів, що сприймають навантаження від одного перекриття, характеристичні значення навантажень, наведені у табл. 6.2, слід знижувати залежно від вантажної площі А, м2, елемента, що розраховується, множенням на коефіцієнт сполучень , який дорівнює:\nа) для приміщень, наведених у поз. 1,2,12,а (при вантажній площі А>А1 = 9 м2)\nб) для приміщень, наведених у поз. 4,11,12,б (при вантажній площі А>А2 = 36 м2),\nПримітка. При розрахунку стін, що сприймають навантаження від одного перекриття, значення навантажень слід знижувати залежно від вантажної площі А елементів, що розраховуються (плит, балок), які спираються на стіни.\n6.9При визначенні поздовжніх зусиль для розрахунку колон, стін і фундаментів, що сприймають навантаження від двох і більше перекриттів, характеристичні значення навантажень, наведені в табл. 6.2, слід знижувати множенням на коефіцієнт сполучень :\nа) для приміщень, наведених у поз. 1,2,12,а,\nб) для приміщень, наведених у поз. 4,11,12,б,\nде , визначаються відповідно до 6.8;\nп –загальне число перекриттів (для приміщень, наведених у табл. 6.2, поз. 1, 2, 4, 11, 12,а, 12,б), навантаження від яких враховуються при розрахунку розглядуваного перерізу колони, стіни, фундаменту.\nПримітка. При визначенні згинальних моментів у колонах і стінах слід враховувати зниження навантажень для прилеглих до них балок і ригелів згідно з вказівками, наведеними у 6.8.\nХарактеристичні значення навантажень, кПа (кгс/м2)\nКвазіпостійні значення навантажень, кПа (кгс/м2)\n1 Квартири житлових будинків; спальні приміщення дитячих дошкільних закладів і шкіл-інтернатів; житлові приміщення будинків відпочинку і пансіонатів, гуртожитків і готелів; палати лікарень і санаторіїв; тераси\n2 Службові приміщення адміністративного, інженерно-технічного, наукового персоналу організацій і установ; класні приміщення установ освіти; побутові приміщення (гардеробні, душові, умивальні, вбиральні) промислових підприємств і громадських будівель і споруд\n3 Кабінети і лабораторії установ охорони здоров'я; лабораторії установ освіти, науки; приміщення електронно-обчислювальних машин; кухні громадських будівель; технічні поверхи; підвальні приміщення\nНе менш 2,0 (200)\nНе менш 1,2(120)\nб) обідні (у кафе, ресторанах, їдальнях)\nв) зборів і нарад, чекання, видовищні і концертні, спортивні\nг) торгові, виставкові та експозиційні\nНе менш 4,0 (400)\nНе менш 1,7 (170)\n5 Книгосховища, архіви\nНе менш 5,0 (500)\n6 Сцени видовищних установ\nНе менш 2,1 (210)\nа) із закріпленими сидіннями\nб) для глядачів, що стоять\n8 Горищні приміщення\n9 Покриття на ділянках:\nа) з можливим скупченням людей (що виходять з виробничих приміщень, залів, аудиторій тощо)\nб) що використовуються для відпочинку\n10 Балкони (лоджії) з урахуванням навантаження:\nа) смугового рівномірного на ділянці завширшки 0,8 муздовж огородження балкона (лоджії)\nб) суцільного рівномірного на площі балкона (лоджії), вплив якого більш несприятливий, ніж обумовлений у поз.10,а\n11 Ділянки обслуговування і ремонту устаткування у виробничих приміщеннях\nНе менш 1,5 (150)\n12 Вестибулі, фойє, коридори, сходи (з проходами до них), що прилягають до приміщень, зазначених у позиціях:\nа) 1, 2 і 3\nб) 4, 5, 6 і 11\n13 Перони вокзалів\n14 Приміщення для худоби:\nНе менш 0,85 (85)\nПримітка 1. Навантаження, наведені в поз. 8, слід враховувати на площі, не зайнятій устаткуванням і матеріалами.\nПримітка 2. Навантаження, наведені в поз. 9, слід враховувати без снігового навантаження.\nПримітка 3. Навантаження, наведені в поз. 10, слід враховувати при розрахунку несучих конструкцій балконів (лоджій) і ділянок стін у місцях защемлення цих конструкцій. При розрахунку нижніх ділянок стін, фундаментів і основ навантаження на балкони (лоджії) слід приймати такими, що дорівнюють навантаженням прилеглих головних приміщень будівель, і зменшувати їх з урахуванням вказівок 6.8 і 6.9.\nПримітка 4. Характеристичні і квазіпостійні значення навантажень для будівель і приміщень, наведених у поз. 3, 4,г, 5, 6, 11 і 14, слід приймати за будівельним завданням на підставі технологічних рішень.\nЗосереджені навантаження та навантаження на поручні\n6.10 Несучі елементи перекриттів, покриттів, східців і балконів (лоджій) мають бути перевірені на зосереджене вертикальне навантаження, прикладене до елемента, у несприятливому положенні на квадратній площадці із стороною не більш як 100 мм(при відсутності інших тимчасових навантажень). Якщо в будівельному завданні на підставі технологічних рішень не передбачені вищі характеристичні значення зосереджених навантажень, їх слід приймати такими, що дорівнюють:\nа) для перекриттів і східців –1,5 кН (150 кгс);\nб) для горищних перекриттів, покриттів, терас і балконів –1,0 кН (100 кгс);\nв) для покриттів, по яких можна пересуватися тільки за допомогою трапів і містків, – 0,5 кН (50 кгс).\nЕлементи, розраховані на можливі при зведенні та експлуатації місцеві навантаження від устаткування і транспортних засобів, допускається не перевіряти на зазначене зосереджене навантаження.\n6.11 Характеристичні значення горизонтальних навантажень на поручні перил східців і балконів слід приймати такими, що дорівнюють:\nа) для житлових будинків, дошкільних закладів, будинків відпочинку, санаторіїв, лікарень та інших лікувальних закладів –0,3 кН/м (30 кгс/м);\nб) для трибун і спортивних залів –1,5 кН/м (150 кгс/м);\nв) для інших будівель і приміщень при відсутності спеціальних вимог –0,8 кН/м (80 кгс/м). Для обслужних площадок, містків, огороджень дахів, призначених для нетривалого\nперебування людей, характеристичне значення горизонтального зосередженого навантаження на поручні перил слід приймати 0,3 кН (30 кгс) (у будь-якому місці по довжині поручня), якщо за будівельним завданням на підставі технологічних рішень не потрібне більше значення навантаження.\nДля навантажень, наведених у 6.10 і 6.11, слід приймати коефіцієнт надійності за навантаженням =l,2 при визначенні граничних значень і коефіцієнт надійності за навантаженням =1,0при визначенні експлуатаційних значень.\n7 КРАНОВІ НАВАНТАЖЕННЯ\n7.2Навантаження від мостових і підвісних кранів –це змінні навантаження, для яких встановлено чотири види розрахункових значень:\n; ; ; ; (7.6)\nде , , , –коефіцієнти надійності за крановим навантаженням, прийняті за 7.9 – 7.11;\nF01, F0 –характеристичні значення вертикального навантаження відповідно від одного або двохнайбільш несприятливих за впливом кранів, прийняті за 7.3;\nР01 –характеристичне значення горизонтального навантаження від одного крана, спрямованоговздовж кранової колії, прийняте за 7.4;\nН01 –характеристичне значення бічної сили від одного крана, найбільш несприятливого за впливом із кранів, розташованих на одній крановій колії або в одному створі, визначене за 7.5, 7.6;\nН0 –характеристичне значення бічної сили від двох найбільш несприятливих за впливом кранів,розташованих на одній крановій колії або на різних коліях в одному створі, визначене за 7.6;\nR01, R0 –характеристичні значення поперечних горизонтальних навантажень відповідно від одного або двох найбільш несприятливих за впливом підвісних кранів, прийняті за 7.7;\n–коефіцієнт сполучень кранових навантажень, прийнятий за 7.22.\n7.3 Характеристичні значення вертикальних навантажень F01, F0, що передаються колесами кранів на балки кранової колії, та інші необхідні для розрахунку дані слід приймати відповідно до вимог державних стандартів на крани, а для нестандартних кранів –відповідно до даних, наведених у паспортах заводів-виробників.\nПримітка. Під крановою колією розуміють обидві балки, що несуть один мостовий кран, і всі балки, що несуть один підвісний кран (дві балки –при однопрогінному, три –при двопрогінному підвісному крані тощо).\n7.4 Характеристичне значення горизонтального навантаження Р01, спрямованого уздовж кранового шляху, що спричиняється гальмуванням моста електричного крана, слід приймати таким, що дорівнює 0,1 від характеристичного значення вертикального навантаження на гальмівні колеса розглядуваної сторони крана.\n7.5Характеристичне значення горизонтального навантаження чотириколісних мостових кранів, спрямованого поперек кранового шляху, яке спричиняється перекосами мостових електричних кранів і непаралельністю кранових колій (бічну силу), для колеса крана слід визначати за формулою:\nде Fnmax, Fnmin – характеристичне значення вертикального тиску на колесо, відповідно на більшабо на менш навантаженій стороні крана;\nВ, L –відповідно база і проліт крана;\n–коефіцієнт, прийнятий таким, що дорівнює 0,03 при центральному приводі механізму рухумоста і 0,01 – при роздільному приводі.\n7.6. Характеристичне значення бічної сили, прикладеної до колеса багатоколісних (вісім коліс і більше) кранів з гнучким підвісом , приймається таким, що дорівнює 0,1 від вертикального навантаження на колесо, підрахованого при розташуванні візка з вантажем, що дорівнює паспортній вантажопідйомності крана, посередині моста. Характеристичне значення для багатоколісних (вісім коліс і більше) кранів з жорстким підвісом приймається таким, що дорівнює 0,1 від максимального вертикального навантаження на колесо. При цьому приймається, що бічні сили всіх коліс кожної із сторін крана мають один напрямок –усередину або назовні розглядуваного прогону будівлі (рис. 7.2, а, б).\nПри визначенні характеристичних значень навантажень слід враховувати, що бічні сили багатоколісних кранів передаються на обидві сторони кранової колії. На кожній стороні крана бічні сили мають один напрямок –назовні або всередину прольоту, на різних коліях вони спрямовані у протилежні боки (обидві всередину прольоту або обидві назовні). На одній із колій приймається повна бічна сила, на іншій колії приймається половина від бічної сили.\n7.7 Характеристичне значення горизонтального навантаження, що спричиняється гальмуванням візка підвісних кранів, спрямованого поперек кранової колії, слід приймати таким, що дорівнює 0,5 суми вантажопідйомності крана і ваги візка.\n7.8 Горизонтальні навантаження від гальмування моста і візка крана і бічні сили вважаються прикладеними в місцях контакту коліс крана з рейкою.\n7.9Коефіцієнт надійності за граничним розрахунковим значенням кранового навантаження визначається залежно від заданого середнього періоду повторюваності Тза табл. 7.1.\n7.11Коефіцієнти надійності за циклічним розрахунковим значенням кранового навантаження визначаються залежно від вантажної характеристики g=G/Gk(G –вантажопідйомність крана, Gk – вага візка і моста крана) за формулами\n- пс = 270 – для мостових кранів режимів 4К –6К;\n7.12 Коефіцієнти надійності за квазіпостійним розрахунковим значенням кранового навантаження слід визначати за формулою\n7.15 При розрахунку міцності і стійкості балок кранової колії та їхніх кріплень до несучих конструкцій граничні розрахункові значення вертикальних кранових навантажень слід множити на коефіцієнт динамічності, що дорівнює:\nпри кроці колон понад 12 м –1,1 для групи режиму роботи мостових кранів 8К.\n7.17Вертикальні навантаження при розрахунку міцності і стійкості рам, колон, фундаментів, а також основ у будівлях із мостовими кранами в декількох прольотах (у кожному прольоті на одному ярусі) слід приймати на кожній колії не більш як від двох найбільш несприятливих за впливом кранів, а при врахуванні суміщення в одному створі кранів різних прольотів –не більш як від чотирьох найбільш несприятливих за впливом кранів.\nне більш як від двох кранів –для колон, підкроквяних конструкцій, фундаментів і основ крайнього ряду при двох кранових коліях у прольоті;\nЯкщо фактичне наближення візків мостових кранів до розглядуваного ряду колон, утin= yo+ pL, перевищує паспортне значення yo,то вертикальне кранове навантаження на конструкції розглядуваного ряду може бути скориговане множенням на коефіцієнт Ку, що обчисляється за формулою:\nде тс, тb –маса візка і моста відповідно;\nр –відносна частина прольоту крана.\n7.24 При розрахунку на витривалість балок кранових колій під електричні мостові крани і кріплень цих балок до несучих конструкцій слід враховувати циклічні розрахункові значення навантажень відповідно до 7.2. При цьому для перевірки витривалості стінок балок у зоні дії зосередженого вертикального навантаження від одного колеса крана циклічні розрахункові значення вертикального зусилля колеса слід множити на коефіцієнт, що враховується при розрахунку міцності балок кранових колій відповідно до 7.14. Групи режимів роботи кранів, при яких необхідно робити розрахунок на витривалість, встановлюються нормами проектування конструкцій.\n8 СНІГОВІ НАВАНТАЖЕННЯ\n8.1 Снігове навантаження є змінним, для якого встановлено три розрахункові значення:\n8.2 Граничне розрахункове значення снігового навантаження на горизонтальну проекцію покриття (конструкції) обчислюється за формулою\nде –коефіцієнт надійності за граничним значенням снігового навантаженням, що визначається згідно з 8.11;\nС –коефіцієнт, що визначається за вказівками 8.6.\n8.3 Експлуатаційне розрахункове значення обчислюється за формулою\nде –коефіцієнт надійності за експлуатаційним значенням снігового навантаженням, щовизначається згідно з 8.12;\n8.4 Квазіпостійне розрахункове значення обчислюється за формулою\nS0, С –те саме, що і в формулі (8.1).\n8.5 Характеристичне значення снігового навантаження S0(в Па) дорівнює вазі снігового покриву на 1 квадратний метр поверхні ґрунту, яке може бути перевищене у середньому один раз за 50 років.\nХарактеристичне значення снігового навантаження S0визначається залежно від снігового району по карті (рис. 8.1) або за додатком Е.\nВ необхідних випадках допускається визначати значення снігового навантаження S0шляхом статистичного оброблення результатів снігомірних зйомок.\n8.6 Коефіцієнт С визначається за формулою\nде –коефіцієнт переходу від ваги снігового покриву на поверхні ґрунту до снігового\nCe –коефіцієнт, що враховує режим експлуатації покрівлі і визначається за 8.9;\n8.7 Коефіцієнт визначається за додатком Ж залежно від форми покрівлі і схеми розподілу снігового навантаження, при цьому проміжні значення коефіцієнта слід визначати лінійною інтерполяцією.\nУ тих випадках, коли більш несприятливі умови роботи елементів конструкцій виникають при частковому завантаженні, слід розглядати схеми зі сніговим навантаженням, що діє на половині або чверті прольоту (для покриттів з ліхтарями –на ділянках завширшки b). У необхідних випадках снігові навантаження слід визначати з урахуванням передбаченого подальшого розширення будівлі.\n8.8 Варіанти з підвищеними місцевими сніговими навантаженнями, наведені в додатку Ж, слід враховувати при розрахунку плит, настилів і прогонів покриттів, а також при розрахунку тих елементів несучих конструкцій (ферм, балок, колон тощо), для яких зазначені варіанти визначають розміри перерізів.\n8.9 Коефіцієнт Се враховує вплив особливостей режиму експлуатації на накопичення снігу на покрівлі (очищення, танення тощо) і встановлюється завданням на проектування.\n8.10 Коефіцієнт Caltвраховує висоту Н (у кілометрах) розміщення будівельного об'єкта над рівнем моря і визначається за формулою\nCalt= 1,4Н + 0,3 (при H 0,5 km); Calt= 1 (при H<0,5 км). (8.5)\nФормула (8.5) використовується для об'єктів, розташованих у гірській місцевості, і дає орієнтовне значення в запас надійності. При наявності результатів снігомірних зйомок, проведених у зоні будівельного майданчика, характеристичне значення снігового навантаження визначається шляхом статистичного оброблення даних снігомірних зйомок і при цьому приймається Calt= 1.\n8.11 Коефіцієнт надійності за граничним розрахунковим значенням снігового навантаження визначається залежно від заданого середнього періоду повторюваності Т за табл. 8.1.\nде Кр –коефіцієнт, визначений за табл. 8.2 залежно від імовірності Р.\n8.12 Коефіцієнт надійності за експлуатаційним розрахунковим значенням снігового навантаження визначається за табл. 8.3 залежно від частки часу , протягом якої можуть порушуватися умови другого граничного стану.\nЗначення приймається за нормами проектування конструкцій або встановлюється завданням на проектування залежно від їхнього призначення, відповідальності та наслідків виходу за граничний стан. Для об'єктів масового будівництва допускається приймати\n9 ВІТРОВІ НАВАНТАЖЕННЯ\n9.1 Вимоги розділу 9 поширюються на будівлі і споруди простої геометричної форми, висота яких не перевищує 200 метрів.\nПри визначенні вітрового навантаження для будівель і споруд складної конструктивної чи геометричної форми (що включають вантові та висячі покриття, оболонки, антенні полотна), сталевих ґратчастих щогл та башт тощо, а також для будівель і споруд заввишки понад 200 метрів слід виконувати спеціальні динамічні розрахунки для визначення впливу пульсаційної складової навантаження, а в необхідних випадках –обдування моделей в аеродинамічній трубі.\n9.2 Вітрове навантаження є змінним навантаженням, для якого встановлені два розрахункові значення:\n- експлуатаційне розрахункове значення.\n9.3 Вітрове навантаження на споруду слід розглядати як сукупність:\nа) нормального тиску, прикладеного до зовнішньої поверхні споруди або елемента;\nб) сил тертя, спрямованих по дотичній до зовнішньої поверхні і віднесених до площі її горизонтальної (для шедових або хвилястих покрівель, покрівель з ліхтарями) або вертикальної (для стін із лоджіями і подібних конструкцій) проекції;\nв) нормального тиску, прикладеного до внутрішніх поверхонь будівель з повітропроникними огородженнями, з прорізами, що відчиняються або постійно відкриті.\nСукупність зазначених сил може бути подана у формі нормального тиску, зумовленого загальним опором споруди у напрямку осей xі у та умовно прикладеного до проекції споруди на площину, перпендикулярну до відповідної осі.\n9.4 Граничне розрахункове значення вітрового навантаження визначається за формулою\nде –коефіцієнт надійності за граничним розрахунковим значенням вітрового навантаження,визначений за 9.14;\nW0 –характеристичне значення вітрового тиску за 9.6;\nС –коефіцієнт, визначений за 9.7.\n9.5 Експлуатаційне розрахункове значення вітрового навантаження визначається за формулою\nде –коефіцієнт надійності за експлуатаційним розрахунковим значенням вітрового навантаження, визначений за 9.15.\n9.6 Характеристичне значення вітрового тиску W0дорівнює середній (статичній) складовій тиску вітру на висоті 10 мнад поверхнею землі, який може бути перевищений у середньому один раз за 50 років.\nХарактеристичне значення вітрового тиску W0визначається залежно від вітрового району по карті (рис. 9.1) або за додатком Е.\nВ необхідних випадках W0допускається визначати шляхом статистичного оброблення результатів строкових вимірювань швидкості вітру.\n9.7 Коефіцієнт С визначається за формулою\nС=Сaer Ch Calt Crel Cdir Cd , (9.3)\nде Сaer - аеродинамічний коефіцієнт, що визначається за 9.8;\nCh - коефіцієнт висоти споруди, що визначається за 9.9;\nCalt - коефіцієнт географічної висоти, що визначається за 9.10;\nCrel - коефіцієнт рельєфу, що визначається за 9.11;\nCdir - коефіцієнт напрямку, що визначається за 9.12;\nCd - коефіцієнт динамічності, що визначається за 9.13.\nРисунок 9.1. Карта районування території України за характеристичними значеннями вітрового тиску\n9.8Аеродинамічні коефіцієнти Саеrвизначаються за додатком І залежно від форми споруди або конструктивного елемента і можуть мати вигляд:\n- коефіцієнтів Се, які слід враховувати при визначенні вітрового тиску, прикладеного нормально до зовнішніх поверхонь споруди або елемента і віднесеного до одиниці площі цієї поверхні;\n- коефіцієнтів тертя Cf, які слід враховувати при визначенні сил тертя, спрямованих по дотичній до зовнішньої поверхні споруди або будівлі і віднесених до площі її горизонтальної або вертикальної проекції;\n- коефіцієнтів Сiякі слід враховувати при визначенні вітрового тиску, прикладеного нормально до внутрішніх поверхонь будівель з проникними огородженнями, з прорізами, що відчиняються або постійно відкриті;\n- коефіцієнтів лобового опору Сx, які слід враховувати для окремих елементів і конструкцій при визначенні тієї складової загального опору тіла, яка діє в напрямку вітрового потоку і віднесена до площі проекції тіла на площину, перпендикулярну до потоку;\n- коефіцієнтів поперечної сили Су, які слід враховувати для окремих елементів і конструкцій при визначенні тієї складової загального опору тіла, яка діє перпендикулярно до вітрового потоку і віднесена до площини проекції тіла на площину потоку.\nАеродинамічні коефіцієнти Саеrнаведені в додатку І, де стрілками позначений напрямок вітру. Знак «плюс» біля коефіцієнта відповідає напрямку тиску вітру на поверхню, знак «мінус» – від поверхні. Проміжні значення коефіцієнтів слід визначати лінійною інтерполяцією.\nУ випадках, не передбачених додатком І (інші форми споруд, врахування при належному обґрунтуванні інших напрямків вітрового потоку або складових загального опору тіла в інших напрямках тощо), аеродинамічні коефіцієнти допускається приймати за довідковими та експериментальними даними або на основі результатів продувань моделей конструкцій в аеродинамічних трубах.\n9.9 Коефіцієнт висоти споруди Chвраховує збільшення вітрового навантаження залежно від висоти споруди або її частини, що розглядається, над поверхнею землі (Z), типу навколишньої місцевості і визначається за рис. 9.2.\nРисунок 9.2. Коефіцієнт висоти споруди Сh,\nI -відкриті поверхні морів, озер, а також плоскі рівнини без перешкод, що піддаються дії вітру на ділянці довжиною не менш як 3 км;\nII - сільська місцевість з огорожами (парканами), невеликими спорудами, будинками і деревами;\nIII –приміські і промислові зони, протяжні лісові масиви;\nIV – міські території, на яких принаймні 15% поверхні зайняті будівлями, що мають середню висоту понад 15м.\nПри визначенні типу місцевості споруда вважається розташованою на місцевості даного типу для певного розрахункового напрямку вітру, якщо у цьому напрямку така місцевість є на відстані 30Zпри повній висоті споруди Z<60 мабо 2 км – при більшій висоті.\nУ випадку, якщо споруда розташована на межі місцевостей різних типів або є сумніви відносно вибору типу місцевості, слід приймати тип місцевості, що має більше значення коефіцієнта Сh.\n9.10 Коефіцієнт географічної висоти Саltвраховує висоту H(в кілометрах) розміщення будівельного об'єкта над рівнем моря і обчислюється за формулою\nCalt = 4H –1 (H> 0,5 km); Calt = 1 (H< 0,5 км). (9.4)\nФормула (9.4) використовується для об'єктів, розташованих у гірській місцевості, і дає орієнтовне значення в запас надійності. При наявності результатів метеорологічних спостережень за вітром, проведених у зоні будівельного майданчика, характеристичне значення вітрового навантаження обчислюється шляхом статистичного оброблення результатів строкових замірів швидкостей вітру і при цьому приймається Calt=1.\n9.11 Коефіцієнт рельєфу Сrеlвраховує мікрорельєф місцевості поблизу площадки розташування будівельного об'єкта і приймається таким, що дорівнює одиниці, за винятком випадків, коли об'єкт будівництва розташований на пагорбі або схилі.\nКоефіцієнт рельєфу слід враховувати в тому випадку, коли споруда розташована на пагорбі або схилі на відстані від початку схилу не меншій, ніж половина довжини схилу або півтори висоти пагорба.\nКоефіцієнт рельєфу Сrelвизначається за формулами\nУ формулах (9.5) позначено:\n–ухил з підвітряного боку;\nS –коефіцієнт, що визначається за рис. 9.3 для схилів і за рис. 9.4 для пагорбів.\nРисунок 9.3. Коефіцієнт Sдля схилів\nРисунок 9.4. Коефіцієнт Sдля пагорбів\nНа рис. 9.3 і 9.4 позначено:\n– ухил H/Lз підвітряного боку;\nLu - проекція довжини підвітряного схилу на горизонталь;\nLd - проекція довжини завітряного схилу на горизонталь;\nH - висота пагорба або схилу;\nX - відстань по горизонталі від споруди до вершини;\nZ - відстань по вертикалі від поверхні землі до споруди;\nLe - ефективна довжина підвітряного схилу (Le=Lпри 0,05< <0,3; Le=3,3Hпри >0,3).\n9.12Коефіцієнт напрямку Cdirвраховує нерівномірність вітрового навантаження за напрямками вітру і, як правило, приймається таким, що дорівнює одиниці. Значення Cdir, що відрізняється від одиниці, допускається враховувати при спеціальному обґрунтуванні тільки для відкритої рівнинної місцевості та при наявності достатніх статистичних даних.\n9.13Коефіцієнт динамічності Cdвраховує вплив пульсаційної складової вітрового навантаження і просторову кореляцію вітрового тиску на споруду.\nДля основних типів будівель і споруд значення Cdвизначаються за графіками на рис. 9.5-9.10. Наведені на рисунках ширина і діаметр прийняті в перерізі, перпендикулярному до вітрового потоку. Значення Cdслід приймати за лівою кривою відповідного графіка.\nРисунок 9.5. Коефіцієнт Qдля кам'яних будівель і будівель із залізобетонним каркасом\nРисунок 9.6. Коефіцієнт Cdдля будівель із сталевим каркасом\nРисунок 9.7. Коефіцієнт Сdдля будівель із сталебетонним каркасом\nРисунок 9.8. Коефіцієнт Cdдля сталевих труб і апаратів колонного типу без футерівки\nРисунок 9.9. Коефіцієнт Cdдля сталевих труб і апаратів колонного типу з футерівкою\nРисунок 9.10. Коефіцієнт Cdдля залізобетонних труб\nУ випадках, коли Cd>1,2, необхідно виконувати спеціальний динамічний розрахунок, за допомогою якого визначається вплив пульсаційної складової вітрового навантаження.\nЗначення Cd<1,0 враховують малу імовірність одночасного зростання пульсаційного тиску у всіх точках споруди.\nДля перевірки міцності огороджувальних конструкцій, які зазнають безпосередньої дії вітру і мають площу менш як 36 м2, слід приймати Cd 1,0.\n9.14 Коефіцієнт надійності за граничним розрахунковим значенням вітрового навантаження визначається залежно від заданого середнього періоду повторюваності Т за табл. 9.1.\nДля об'єктів масового будівництва допускається середній період повторюваності Т приймати таким, що дорівнює встановленому терміну експлуатації конструкції Tef.\nДля об'єктів, що мають підвищений рівень відповідальності, для яких технічним завданням встановлена імовірність Р неперевищення (забезпеченість) граничного розрахункового значення вітрового навантаження протягом встановленого терміну служби, середній період повторюваності граничного розрахункового значення вітрового навантаження обчислюється за формулою\nT= TefKp, (9.6)\nде Кр –коефіцієнт, визначений за табл. 9.2 залежно від імовірності Р.\n9.15 Коефіцієнт надійності за експлуатаційним розрахунковим значенням вітрового навантаження визначається за табл. 9.3 залежно від частки часу , протягом якої можуть порушуватися умови другого граничного стану.\n9.16 При розрахунку кріплень елементів огороджень до несучих конструкцій у кутах споруди і по зовнішньому контуру покриття слід враховувати місцевий від'ємний тиск вітру з аеродинамічним коефіцієнтом Саеr= –2, розподілений вздовж поверхонь на ширині 1,5м. (рис. 9.11).\nРисунок 9.11. Ділянки з підвищеним від'ємним тиском вітру\n9.17При проектуванні високих споруд, відносні розміри яких задовольняють умову\nh/d>7, необхідно додатково виконувати перевірочний розрахунок на вихрове збудження (вітровий резонанс); тут h –висота споруди, d –мінімальний розмір поперечного перерізу, розташованого на рівні 2/3h.\n10 ОЖЕЛЕДНО-ВІТРОВІ НАВАНТАЖЕННЯ\nде –коефіцієнт надійності за граничним значенням ваги ожеледних відкладень, що визначається згідно з 10.10;\nСе –характеристичне значення ваги ожеледних відкладень, що визначається за 10.5 для лінійного ожеледного навантаження і за 10.6 для поверхневого ожеледного навантаження.\n10.5 Характеристичне значення лінійного розподіленого по довжині ожеледного навантаження (Н/м), для елементів кругового перерізу діаметром до 70 ммвключно (проводів, тросів, відтяжок щогл, вант тощо) слід визначати за формулою\nде b –товщина стінки ожеледі, мм, що визначається за табл. 10.1 з урахуванням вимог 10.7;\nk –коефіцієнт, який враховує зміну товщини стінки ожеледі по висоті hі приймається за табл. 10.2;\nd –діаметр проводу, троса, мм;\n–коефіцієнт, що враховує зміну товщини стінки ожеледі залежно від діаметра елементівкругового перерізу dі приймається за табл. 10.3;\n–густина льоду, яка приймається 0,9 г/см3;\ng –прискорення вільного падіння, м/с2.\nТовщина стінки ожеледіb, мм\n1-3 ожеледні райони\n4-6 ожеледні райони та гірські місцевості\nВисота над поверхнею земліh, м\nПримітки (до табл. 10.1-10.3):\nПримітка 1. Проміжні значення величин слід визначати лінійною інтерполяцією.\nПримітка 2.Товщину стінки ожеледі на підвішених горизонтальних елементах кругового перерізу (тросах, проводах, канатах) допускається приймати на висоті розташування їхнього приведеного центра ваги.\nПримітка 3. Товщину стінки ожеледі на проводі діаметром до 10 ммслід приймати, як на проводі діаметром 10 мм.\nПримітка 4. Для визначення ожеледного навантаження на горизонтальні елементи кругової циліндричної форми діаметром до 70 ммтовщину стінки ожеледі, наведену в табл. 10.1, слід зменшувати на\n10.6 Граничне розрахункове значення поверхневого ожеледного навантаження (Па) на площинні елементи слід визначати за формулою\n10.7 Характеристичне значення товщини стінки ожеледі b(мм), яке перевищується в середньому один раз за 50 років, на елементах кругового перерізу діаметром 10 мм, розташованих на висоті 10 мнад поверхнею землі, визначається залежно від ожеледного району по карті (рис. 10.1) або за додатком Ж.\nТовщина стінки ожеледі b(мм) на висоті 200 мі вище приймається за табл. 10.1.\n10.8 Граничне розрахункове значення нормального тиску вітру на покриті ожеледдю елементи визначається за формулою\nде –коефіцієнт надійності за граничним значенням нормального тиску вітру на покриті ожеледдю елементи, що визначається згідно з 10.11.\n10.9 Характеристичне значення нормального тиску вітру на вкриті ожеледдю елементи на висоті 10 мнад поверхнею землі, яке перевищується один раз за 50 років (WB), приймається залежно від вітрового району при ожеледі по карті (рис. 10.2) або за\nТиск вітру на вкриті ожеледдю елементи визначають за формулами (9.1) і (9.3) із заміною W0на WBта приймаючи при цьому Crel=1, Cdir=1 і Сd=1.\n10.10 Коефіцієнт надійності за граничним значенням ваги ожеледних відкладень визначається залежно від заданого середнього періоду повторюваності Т за табл. 10.4.\n10.11Коефіцієнт надійності за граничним значенням нормального тиску вітру на покриті ожеледдю елементи визначається залежно від заданого середнього періоду повторюваності Т за табл. 10.5.\n10.12Для об'єктів масового будівництва допускається середній період повторюваності Т приймати таким, що дорівнює встановленому терміну експлуатації конструкції Tef.\nде Кр –коефіцієнт, що визначається за табл. 10.6 залежно від імовірності Р.\n10.13При визначенні вітрових навантажень на елементи споруд, розташованих на висоті понад 100 мнад поверхнею землі, діаметр обледенілих проводів і тросів, установлений з урахуванням товщини стінки ожеледі, наведеної в табл. 10.1, для ожеледно-вітрових районів 1-3 за рис. 10.1 та додатком Е необхідно множити на коефіцієнт, що дорівнює 1,5.\n10.14Температуру повітря при ожеледі незалежно від висоти споруд слід приймати в гірських районах з висотою: понад 1000 м –мінус 10 °С; для решти територій для споруд висотою до 100 м –мінус 5 °С, понад 100 м –мінус 10 °С.\n11 ТЕМПЕРАТУРНІ КЛІМАТИЧНІ ВПЛИВИ\n11.1 Температурні кліматичні впливи є змінними впливами, для яких встановлено три розрахункові значення:\nЕксплуатаційне розрахункове значення визначається за вказівками 11.2-11.7. Квазіпостійне розрахункове значення визначається за вказівками 11.2-11.7 при умові .\nГраничне розрахункове значення визначається за вказівками 11.8.\n11.2У випадках, передбачених нормами проектування конструкцій, слід враховувати зміну в часі середньої температури і перепад температури по перерізу елемента.\n11.3Характеристичні значення змін середніх температур по перерізу елемента відповідно в теплу і холодну пору року слід визначати за формулами:\nде tw, tc –характеристичні значення середніх температур по перерізу елемента в теплу і холодну\nпору року, що приймаються відповідно до 11.4;\nt0w, t0c – початкові температури в теплу і холодну пору року, що приймаються відповідно до 11.7.\n11.4Характеристичні значення середніх температур twі tcі перепадів температур по перерізу елемента в теплу і холодну пору року для одношарових конструкцій слід визначати за табл. 11.1.\nБудівлі і споруди на стадії експлуатації\nнеопалювані будівлі (без технологічних джерел тепла) і відкриті споруди\nбудівлі зі штучним кліматом чи з постійними технологічними джерелами тепла\nНе захищені від впливу сонячної радіації (у тому числі зовнішні огороджувальні)\nЗахищені від впливу сонячної радіації (у тому числі внутрішні)\nПозначення, прийняті в табл. 11.1:\ntew,tec –середні добові температури зовнішнього повітря відповідно в теплу і холодну пору року, що приймаються відповідно до 11.5;\ntiw,tic –температури внутрішнього повітря приміщень відповідно в теплу і холодну пору року, що приймаються згідно з 12.1.005 або за будівельним завданням на підставі технологічних рішень;\n– прирости середніх по перерізу елемента температур і перепаду температур від добових коливань температури зовнішнього повітря, що приймаються за табл. 11.2;\n– прирости середніх по перерізу елемента температур і перепаду температур від сонячної радіації, що приймаються відповідно до 11.6.\nПрирости температури , °С\nЗалізобетонні, бетонні, армокам'яні і кам'яні завтовшки, см:\nвід 15 до 39\nДля багатошарових конструкцій tw, tc, , визначаються розрахунком. Конструкції, виготовлені з декількох матеріалів, близьких за теплофізичними параметрами, допускається розглядати як одношарові.\nПри наявності вихідних даних про температуру конструкцій у стадії експлуатації будівель з постійними технологічними джерелами тепла значення tw, tc, , слід приймати на основі цих даних.\nДля будівель і споруд у стадії зведення tw, tc, , визначаються, як для неопалюваних будинків на стадії їхньої експлуатації.\n11.5Середньодобові температури зовнішнього повітря в теплу tewі холодну tecпору року допускається приймати такими, що дорівнюють відповідно 28 °С і мінус 20 °С. В опалюваних виробничих будівлях на стадії експлуатації для конструкцій, захищених від впливу сонячної радіації, допускається приймати tew=22 °С.\n11.6Прирости і (°С) слід визначати за формулами:\nде – коефіцієнт поглинання сонячної радіації матеріалом зовнішньої поверхні конструкції, що приймається за СНиП ІІ-3-79*;\nSmax – максимальне значення сумарної (прямої і розсіяної) сонячної радіації, Вт/м2, що приймається за табл. 11.3;\nk –коефіцієнт, що приймається за табл. 11.4;\nk1 –коефіцієнт, що приймається за табл. 11.5.\nМаксимальне значення сумарної (прямої і розсіяної) сонячної радіації (Вт/м2) на поверхню:\nвертикальну, орієнтовану на південь\nвертикальну, орієнтовану на захід або схід\nВигляд і орієнтація поверхні (поверхонь)\nВертикальні, орієнтовані на:\n11.7 Початкову температуру, що відповідає замиканню конструкції або її частини в закінчену систему, у теплуt0wі холодну t0cпору року допускається приймати такою, що дорівнює t0w=15 °С та t0c= 0 °С.\nПри наявності даних про календарний термін замикання конструкції, порядок виконання робіт тощо початкову температуру допускається уточнювати згідно з цими даними.\n11.8Коефіцієнт надійності за навантаженням для граничних значень температурних кліматичних впливів і слід приймати таким, що дорівнює 1,1.\n11.9Коефіцієнти надійності за навантаженням для експлуатаційного і квазіпостійного температурних кліматичних впливів і слід приймати таким, що дорівнює 1,0.\n12 ІНШІ НАВАНТАЖЕННЯ І ВПЛИВИ\nУ необхідних випадках, що передбачаються нормативними документами або встановлюються залежно від умов зведення та експлуатації споруд, слід враховувати інші навантаження, не включені в ці норми (спеціальні технологічні навантаження; впливи зволоження і усадок; вітрові впливи, що викликають аеродинамічно нестійкі коливання типу галопування, бафтингу).\nГОСТ 25546 Крани вантажопідйомні. Режими роботи (Краны грузоподъемные. Режимы работы)\nГОСТ 27751 Надійність будівельних конструкцій і основ. Основні положення з розрахунку (Надежность строительных конструкций и оснований. Основные положения по расчету)\nСНиП ІІ-3-79* Будівельна теплотехніка (Строительная теплотехника)\nПОЯСНЕННЯ ОСНОВНИХ ПОНЯТЬ. ПОЗНАЧЕННЯ\nДовговічність –властивість об'єкта виконувати необхідні функції до моменту настання граничного стану при встановленій системі обслуговування і ремонту.\nНавантажувальний ефект (згідно з ГОСТ 27751) – зусилля, напруження, деформації, розкриття тріщин, що викликані силовими впливами.\nГраничний стан (згідно з ГОСТ 27751) –стан, при якому конструкція, основа (будівля чи споруда в цілому) перестають задовольняти заданим експлуатаційним вимогам чи вимогам при виконанні робіт (зведенні).\nРозрахункова ситуація –враховуваний при розрахунку комплекс умов, що визначає розрахункові вимоги до конструкцій. Розрахункова ситуація характеризується розрахунковою схемою конструкції, видами навантажень, значеннями коефіцієнтів умов роботи і коефіцієнтами надійності, переліком граничних станів, які слід розглядати у даній ситуації.\nСиловий вплив (згідно з ГОСТ 27751) – вплив, під яким розуміються як безпосередні силові впливи від навантажень, так і впливи від зміщення опор, зміни температури, усадки та інших подібних явищ, що викликають реактивні сили.\nОсновне навантаження –навантаження, яке з'являється як результат природних явищ або людської діяльності.\nПостійне навантаження (постійне навантаження за 1.4 СНиП 2.01.07-85) –навантаження, яке діє практично не змінюючись протягом терміну служби споруди і для якого можна нехтувати зміною його значення у часі щодо середнього.\nЗмінне навантаження (тимчасове навантаження за 1.4 СНиП 2.01.07-85) – навантаження, для якого не можна нехтувати зміною його значення у часі щодо середнього.\nТривале навантаження (тривале навантаження за 1.4 СНиП 2.01.07-85) – змінне навантаження, тривалість дії якого може наближатися до встановленого терміну експлуатації конструкції Tef.\nКороткочасне навантаження (короткочасне навантаження за 1.4 СНиП 2.01.07-85) – змінне навантаження, яке реалізується багато разів протягом терміну служби споруди і для якого тривалість дії набагато менша від Tef.\nЕпізодичне навантаження (особливе навантаження за 1.4 СНиП 2.01.07-85) – навантаження, яке реалізується надзвичайно рідко (один чи декілька разів протягом терміну служби споруди) і тривалість дії якого обмежується в часі коротким терміном. Як правило, епізодичними є аварійні навантаження і впливи.\nХарактеристичне значення навантаження (нормативне навантаження з повним значенням за 1.2 СНиП 2.01.07-85) – основне значення навантаження, що встановлено в цих нормах.\nГраничне розрахункове значення навантаження (розрахункове навантаження за 1.3а СНиП 2.01.07-85) – значення навантаження, що відповідає екстремальній ситуації, яка може виникнути не більш як один раз протягом терміну експлуатації конструкції, та використовується для перевірки граничних станів першої групи, вихід за межі яких еквівалентний повній втраті працездатності конструкції.\nЕксплуатаційне розрахункове значення навантаження (розрахункове навантаження за 1.3в СНиП 2.01.07-85) – значення навантаження, що характеризує умови нормальної експлуатації конструкції. Як правило, експлуатаційне розрахункове значення використовується для перевірки граничних станів другої групи, пов'язаних з труднощами нормальної експлуатації (виникнення неприпустимих переміщень конструкції, неприпустима вібрація та неприпустимо велике розкриття тріщин у залізобетонних конструкціях тощо).\nЦиклічне розрахункове значення навантаження –значення навантаження, яке використовується для розрахунків конструкцій на витривалість і визначається як гармонійний процес, еквівалентний за результуючою дією на конструкцію реальному випадковому процесу змінного навантаження.\nКвазіпостійне розрахункове значення навантаження (нормативне навантаження з пониженим значенням за 1.2 СНиП 2.01.07-85) – розрахункове значення навантаження, яке використовується для врахування реологічних процесів, що відбуваються під дією змінних навантажень, і визначається як рівень такого постійного впливу, що еквівалентний за результуючою дією до фактичного випадкового процесу навантаження.\nОсновні сполучення навантажень (основні сполучення за 1.11а СНиП 2.01.07-85) – сполучення навантажень або відповідних їм зусиль і/або переміщень для перевірки конструкцій в стабільних і в перехідних розрахункових ситуаціях.\nАварійні сполучення навантажень (особливі сполучення за 1.11б СНиП 2.01.07-85) –сполучення навантажень або відповідних їм зусиль і/або переміщень для перевірки конструкцій в аварійних розрахункових ситуаціях.\nВстановлений термін експлуатації конструкції Tеf –розрахунковий термін функціонування об'єкта, що визначається під час проектування.\nПеріодичність перевищення вимог жорсткості Тn –термін, протягом якого в середньому один раз можна порушити умови другого граничного стану.\nКоефіцієнт –відносний час, протягом якого можуть бути порушені вимоги другого граничного стану. Наприклад, для деяких об'єктів протягом 2% від часу експлуатації може бути допущено перевищення прогинів, які нормуються з технологічних міркувань.\nПримітка. Наведені значення не призначені для нарахування амортизаційних відрахувань або для інших цілей, що відрізняються від оцінки надійності.\nМОСТОВІ ТА ПІДВІСНІ КРАНИ РІЗНИХ ГРУП (приблизний перелік)\nГрупи режимів роботи\nРучні усіх видів\n3 привідними підвісними талями, у тому числі з навісними захватами\nРемонтні і перевантажувальні роботи обмеженої інтенсивності\n3 лебідочними вантажними візками, у тому числі з навісними захватами\nМашинні зали електростанцій, монтажні роботи, перевантажувальні роботи обмеженої інтенсивності\nПеревантажувальні роботи середньої інтенсивності, технологічні роботи в механічних цехах, склади готових виробів підприємств будівельних матеріалів, склади металозбуту\n3 грейферами двоканатного типу, магнітно-грейферні\nЗмішані склади, робота з різноманітними вантажами\nСклади напівфабрикатів, робота з різноманітними вантажами\nГартівні, кувальні, штирьові, ливарні\nЦехи металургійних підприємств\nСклади насипних вантажів і металобрухту з однорідними вантажами (при роботі в одну чи дві зміни)\nТехнологічні крани при цілодобовій роботі\nТраверсні, мульдогрейферні, мульдозавальні, для роздягання зливків, копрові, вагранкові, колодязні\nЦехи і склади металургійних підприємств, великі металобази з однорідними вантажами\nСклади насипних вантажів і металобрухту з однорідними вантажами (при цілодобовій роботі)\nНАВАНТАЖЕННЯ ВІД УДАРУ КРАНА ОБ ТУПИКОВИЙ УПОР\nНормативне значення горизонтального навантаження F, кН, спрямованого уздовж кранової колії і викликане ударом крана об тупиковий упор, слід визначати за формулою\nде – швидкість пересування крана в момент удару, прийнята такою, що дорівнює половині номінальної, м/с;\nf – можливе найбільше осідання буфера, прийняте 0,1 мдля кранів із гнучким підвісом вантажу вантажопідйомністю не більш як 50т груп режимів роботи 1К-7К і 0,2м –в інших випадках;\nт –приведена маса крана, що визначається за формулою\nтут тb –маса моста крана, т;\nmc – маса візка, т;\nmq –вантажопідйомність крана, т;\nk= 0 – для кранів із гнучким підвісом;\nk= 1 – для кранів із жорстким підвісом вантажу;\nl – проліт крана, м;\nl1 –наближення візка, м.\nРозрахункове значення розглядуваного навантаження з урахуванням коефіцієнта надійності за навантаженням (див. 4.8) приймається не більшим від граничних значень, наведених у таблиці:\nГраничні значення навантажень F, кН (тс)\nПідвісні (ручні й електричні) і мостові ручні\nзагального призначення груп режимів роботи 1К-3К\nзагального призначення і спеціальні груп режимів роботи\n4К-7К, а також ливарні\nспеціальної групи режимів роботи 8К з підвісом вантажу:\nS0 –снігове навантаження (в паскалях)\nВ –товщина стінки ожеледі (в мм)\nWB –вітрове навантаження при ожеледі (в паскалях)\nСХЕМИ СНІГОВИХ НАВАНТАЖЕНЬ І КОЕФІЦІЄНТИ\nСхема 1. Будинки з односхилими та двосхилими покриттями\nВаріанти 2 і 3 слід враховувати для будинків із двосхилими покриттями (профіль б), при цьому варіант 2 – при , а варіант 3 – при тільки при наявності ходових містків або аераційних пристроїв по гребеню покрівлі.\nСхема 2. Будинки зі склепінчастими та близькими до них за обрисом покриттями\nде –кут нахилу покриття, град\nСхема 2'. Покриття у вигляді стрільчастих арок\nВаріант 1 застосовується для будівель без ходового містка. Варіант 2 застосовується для будівель з ходовим містком.\nПри холодній покрівлі і холодному режимі всередині будівлі (–t°С):\nПри холодній покрівлі і теплому режимі в будівлі (+t°С):\nПри 20° необхідно використовувати схему 1б, приймаючи L= L1.\nСхема 3. Будівлі з поздовжніми ліхтарями, закритими зверху\nале не більш як\n4,0 – для ферм і балок при нормативному значенні ваги покриття 1,5 кПа і менше;\n2,5 – для ферм і балок при нормативному значенні ваги покриття понад 1,5 кПа;\n2,0 – для залізобетонних плит покриття прольотом 6 мі менше і для сталевого профільованого настилу;\n2,5 – для залізобетонних плит прольотом більш як 6 м, а також для прогонів незалежно від прольоту;\nb1= h1але не більш як b.\nПри визначенні навантаження біля торця ліхтаря для зони В значення коефіцієнта в обох варіантах слід приймати таким, що дорівнює 1,0.\n1.Схеми варіантів 1 і 2 слід застосовувати також для двосхилих і склепінчастих покриттів дво-трипролітних будівель з ліхтарями в середній частині будівель.\n2.Вплив вітровідбійних щитів на розподіл снігового навантаження біля ліхтарів не враховувати.\n3.Для плоских схилів при b>48 м слід враховувати місцеве підвищене навантаження біля ліхтаря, як біля перепадів (див. схему 8).\nСхема 3'. Будівлі з поздовжніми ліхтарями, відкритими зверху\nЗначення b(b1, b2)і т слід визначати згідно з вказівками до схеми 8; проліт Lприймається таким, що дорівнює відстані між верхніми кромками ліхтарів.\nСхема 4. Шедові покриття\nСхеми слід застосовувати для шедових покриттів, у тому числі з похилим заскленням і склепінчастим обрисом покрівлі.\nСхема 5. Дво- і багатопролітні будівлі з двосхилими покриттями\nВаріант 2 слід враховувати при .\nСхема 6. Дво- і багатопролітні будівлі зі склепінчастими і близькими до них за обрисами покриттями\nВаріант 2 слід враховувати при f/L> 0,1.\nДля залізобетонних плит покриттів значення коефіцієнтів слід приймати не більш\nСхема 7. Дво- і багатопролітні будівлі з двосхилими і склепінчастими покриттями з поздовжнім ліхтарем\nКоефіцієнт слід приймати для прольотів з ліхтарем відповідно до варіантів 1 і 2 схеми 3, для прольотів без ліхтаря –з варіантами 1 і 2 схем 5 і 6.\nДля плоских двосхилих ( ) і склепінчастих (f/L<0,1) покриттів при L1> 48 м слід враховувати місцеве підвищене навантаження, як біля перепадів (див. схему 8).\nСхема 8. Будівлі з перепадом висоти\nСнігове навантаження на верхнє покриття слід приймати у відповідності зі схемами 1-7, а на нижнє –у двох варіантах: за схемами 1-7 і схемою 8 (для будівель –профіль "а", для навісів –профіль "б").\nКоефіцієнт слід приймати таким, що дорівнює\nде h – висота перепаду, м, яка відлічується від карниза верхнього покриття до покрівлі нижнього і при значенні більш як 8 м приймається при визначенні такою, що\nдорівнює 8 м;\n, – довжини верхньої ( ) і нижньої ( ) ділянок покриття, з яких переноситься сніг у зону перепаду висот, м; їх слід приймати:\nдля покриттів без поздовжніх ліхтарів чи з поперечними ліхтарями – =L2 , =L2 ;\nдля покриттів з поздовжніми ліхтарями – ; (при цьому і слід приймати не менш ніж 0);\nт1, т2 –частки снігу, що переносяться вітром до перепаду висот; їхні значення для верхнього (т1) і нижнього (m2) покриттів слід приймати залежно від їхнього профілю: 0,4 – для плоского покриття з , склепінчастого з f/L 1/8; 0,3 – для плоского покриття з , склепінчастого f/L>l/8 і покрівель з поперечними ліхтарями. Для понижених покриттів завширшки a< 21 мзначення т2слід приймати: m2=0,5k1 k2 k3, але неменш ніж 0,1, де ; (при зворотному ухилі, показаному на рисунку пунктиром,k2= 1); , але не менш ніж0,3 (а –в м; , –в град).\nДовжину зони підвищених сніговідкладень bслід приймати такою, що дорівнює:\nпри але не більш як 16 м;\nпри , але не більш ніж 5hі не більш як 16 м.\nКоефіцієнти , прийняті для розрахунків (показані на схемах для двох варіантів), не повинні перевищувати:\n(де h –в м; S0 –в кПа);\n4 – якщо нижнє покриття є покриттям будівлі;\n6 – якщо нижня покрівля є навісом.\nКоефіцієнт слід приймати: = 1 – 2 m2.\n1.При d1(d2)>12м значення для ділянки перепаду довжиною d1(d2)слід визначати без урахування впливу ліхтарів на підвищеному (пониженому) покритті.\n2.Якщо прольоти верхнього (нижнього) покриття мають різний профіль, то при визначенні необхідно приймати відповідне значення т1(т2) для кожного прольоту в межах ( ).\n3.Місцеве навантаження біля перепаду не слід враховувати, якщо висота перепаду, м, між двома суміжними покриттямименш як (де – в кПа).\nСхема 9. Будівлі з двома перепадами висоти\nСнігове навантаження на верхнє і нижнє покриття слід приймати за схемою 8. Значення , b1, , b2слід визначати для кожного перепаду незалежно, приймаючи: т1і т2у схемі 9 (при визначенні навантажень біля перепадів h1і h2)відповідними m1у схемі 8 і m3(частка снігу, що переноситься вітром по пониженому покриттю) відповідним m2у схемі 8.\nb3 = b1+ b2 – L3;\nСхема 10. Покриття з парапетами\nСхему слід застосовувати при\n(h– в м; – в кПа)\nале не більш як 3.\nСхема 11. Ділянки покриттів, що примикають до вентиляційних шахт, які вивищуються над покрівлею, та інші надбудови\nСхема стосується ділянок з надбудовами з діагоналлю основи не більш як 15 м. Залежно від конструкції, що розраховується (плит покриття, підкроквяних і кроквяних конструкцій), необхідно враховувати найбільш несприятливе розташування зони підвищеного навантаження (при довільному куті ).\nКоефіцієнт , постійний у межах зазначеної зони, слід приймати таким, що дорівнює: 1,0 при d 1,5 м;\nпри d>1,5 м, але не менш як 1,0 і не більш як:\n1,5 при 1,5 < d 5м;\n2,0 при 5 < d 10 м;\n2,5 при 10< d 5м;\nb1= 2h, але не більш як 2d.\nСхема 12. Висячі покриття циліндричної форми\nСХЕМИ ВІТРОВИХ НАВАНТАЖЕНЬ І АЕРОДИНАМІЧНІ КОЕФІЦІЄНТИ Саеr\nСхема 1. Окремо розташовані плоскі суцільні конструкції\nВертикальні поверхні та такі, що відхиляються від вертикальних не більш як на 15°.\nСхема 2. Будівлі с двосхилими покриттями\nЗначення Сe1, Сe2при h1/l, що дорівнює:\nЗначення Се3 при h1/L, що дорівнює:\nПримітка. При вітрі, перпендикулярному до торця будівлі, для всієї покрівлі Се= –0,7.\nСхема 3. Будівлі зі склепінчастими та близькими до них за обрисом покриттями\nЗначення Се1, Се2приf/l, що дорівнює:\nЗначення Се3 приймається за схемою 2.\nСхема 4. Будівлі з поздовжнім ліхтарем\nКоефіцієнти Се1, Се2, Се3 слід визначати згідно з вказівками до схеми 2.\nПримітка. При розрахунку поперечних рам будівель з ліхтарем та вітровідбійними щитами значення сумарного коефіцієнта лобового опору системи «ліхтар-щити» приймається таким, що дорівнює 1,4.\nСхема 5. Будівля з поздовжніми ліхтарями\nДля покриття будівлі на ділянці АВ коефіцієнти Сeслід приймати за схемою 4.\nДля ліхтарів ділянки ВС при Сx=0,2; при для кожного ліхтаря Сx= ; при >8 Сх=0,8, тут . Для решти ділянок покриття Сх= –0,5.\nПримітка. Для підвітряної, завітряної та бічних стін будівель коефіцієнти тиску слід визначати відповідно до вказівок до схеми 2.\nСхема 6. Будівлі з поздовжніми ліхтарями різної висоти\nКоефіцієнти слід визначати згідно з вказівками до схеми 2, де при визначенні Се1 за h1треба приймати висоту підвітряної стіни будівлі.\nДля ділянки АВ Се слід визначати так само, як для ділянки ВС схеми 5, де за h1-h2треба приймати висоту ліхтаря.\nПримітка. Для підвітряної, завітряної та бічних стін будівель коефіцієнти тиску слід визначати згідно з вказівками до схеми 2.\nСхема 7. Будівлі з шедовими покриттями\nДля ділянки АВ Се слід визначати згідно з вказівками до схеми 2.\nДля ділянки ВС Се= – 0,5.\n1.Силу тертя необхідно враховувати при довільному напрямку вітру, при цьому Сf=0,04.\n2.Для підвітряної, завітряної та бічних стін будівель коефіцієнти тиску слід визначати згідно з вказівками до схеми 2.\nСхема 8. Будівлі з зенітними ліхтарями\nДля підвітряного ліхтаря коефіцієнт Се слід визначати згідно з вказівками до схеми 2, для іншої частини покриття –як для ділянки ВС схеми 5.\nСхема 9. Будівлі, постійно відкриті з одного боку\nПри 5% ; при слід приймати таким, що дорівнює Сi3, визначеним згідноз вказівками до схеми 2; Сi2=+0,8.\n1.Коефіцієнти Се на зовнішній поверхні слід приймати згідно з вказівками до схеми 2.\n2.Проникність огородження слід визначати як відношення сумарної площі наявних у ньому прорізів до повної площі огородження. Для герметичної будівлі слід приймати Сi=0. В будівлях, вказаних у 9.3в, характеристичне значення внутрішнього тиску на легкі перегородки (при їхній поверхневій щільності менш як 100 кг/м2) слід приймати 0,2w0, але не менш ніж 0,1 кПа (10 кгс/м2).\n3.Для кожної стіни будівлі знак "плюс" або "мінус" для коефіцієнта Сi1при слід визначати виходячи з умови реалізації найбільш несприятливого варіанта навантаження.\nСхема 10. Уступи будівель при <15°\nДля ділянки CDCe=0,7. Для ділянки ВС Се слід визначати лінійною інтерполяцією значень, що приймаються в точках В і С. Коефіцієнти Се1і Се3 на ділянці АВ слід приймати згідно з вказівками до схеми 2 (де bіl – розміри в плані всієї будівлі).\nДля вертикальних поверхонь коефіцієнт Се треба визначати згідно з вказівками до схем 1 і 2.\nСхема 11. Навіси\n1.Коефіцієнти Сe1, Се2, Се3, Cе4слід відносити до суми тисків на верхню і нижню поверхні навісів. Для від'ємних значень Сe1, Се2, Се3, Cе4напрямок тиску на схемах слід змінювати на протилежний.\n2.Для навісів із хвилястим покриттям Сf=0,04.\nСхема 12а. Сфера\n2х105 Rе 3х105\nd – діаметр сфери, м;\nw0 –визначається відповідно до 9.6, Па;\nCh – визначається відповідно до 9.9;\nz – відстань, м, від поверхні землі до центра сфери;\n, – визначаються відповідно до 9.14, 9.15.\nПримітка.Коефіцієнти Сeнаведені при Re>4.105.\nСхема 12б. Споруди з круговою циліндричною поверхнею\nЗначення Се2при h1/d, що дорівнює\nПлоске, конічне при <5º,сферичне f/d 0,1\n1.Reслід визначати за формулою до схеми 12а, приймаючи z= h1.\n2.Коефіцієнт Сiслід враховувати при опущеному покритті ("плавуча покрівля"), а також при відсутності його.\nСхема 13. Призматичні споруди\nтреба визначати за табл. 2, де , a і –відповідно максимальний і мінімальний розміри споруди або її елемента в площині, перпендикулярній до напрямку вітру. Для стін із лоджіями при вітрі, паралельному до цих стін, Сf=0,1; для хвилястих покриттів Сf= 0,04.\nДля прямокутних у плані будівель приl/b=0,1...0,5 і =40...50° =0,75; рівнодійна вітрового навантаження прикладена в точці 0, при цьому эксцентриситет е = 0,15b.\nЧисло Рейнольдса Reслід визначати за формулою до схеми 12а, приймаючи z= h1,\nd –діаметр описаного кола.\nЕскізи перерізів та напрямків вітру\nп (кількість сторін)\nСхема 14. Споруди та їхні елементи з круговою циліндричною поверхнею (резервуари, градирні, вежі, димарі), проводи і троси, а також круглі трубчасті і суцільні елементи наскрізних споруд\nk –визначається за табл.1 схеми 13;\n–визначається за графіком.\n1.Reслід визначати за формулою до схеми 12а, приймаючи z= h, d –діаметр споруди. Значення приймаються: для дерев'яних конструкцій =0,005 м; для цегляної кладки =0,01 м; для бетонних і залізобетонних конструкцій =0,005 м; для сталевих конструкцій =0,001 м; для проводів і тросів діаметром d =0,01d; для ребристих поверхонь із ребрами висотою b =b.\n2.Для хвилястих покриттів Сf=0,04.\n3.Для проводів і тросів (у тому числі і вкритих ожеледдю) Cf=1,2. Для проводів і тросів d 20 мм, вільних від ожеледі, значення Сх допускається знижувати на 10%.\nСхема 15. Елементи споруд з прокатних профілів\nРезультуюча сила Fможе бути подана в двох варіантах:\nяк сума компонентів Fxі FY, спрямованих уздовж і поперек вітрового потоку, для обчислення яких використовуються аеродинамічні коефіцієнти Сх іСу;\nяк сума компонентів FNі FT, спрямованих уздовж характерних осей поперечного перерізу, для обчислення яких використовуються аеродинамічні коефіцієнти СТ і cn\nСхема 16. Окремо розташовані плоскі ґратчасті конструкції\nВітрове навантаження слід відносити до площі, обмеженої контуром конструкції Ak, при цьому припускається, що сума площ Aii-х елементів, що є проекціями на площину конструкції, задовольняє умову\nАеродинамічний коефіцієнт і-roелемента конструкцій Сxi, для профілів визначається за схемою 15, при цьому допускається приймати Сxi=1,4, а для трубчастих елементів –за графіком до схеми 14 при (див. табл. 2 схеми 13).\nНапрямок осі Xзбігається з напрямком вітру і перпендикулярний до площини конструкції.\nСхема 17. Ряд плоских паралельно розташованих ґратчастих конструкцій\nДля підвітряної конструкції коефіцієнт Сх1визначається так само, як для схеми 16; припускається,що й у цій схемі .\nДля другої і наступних конструкцій Сх2=Cх1 .\nДля ферм із труб при при визначається за таблицею:\nЗначення для ферм з профілів та труб при і b/h, що дорівнює:\nТут h –мінімальний розмір контуру; для прямокутних і трапецієподібних ферм h –довжина найменшої сторони контуру; для круглих ґратчастих конструкцій h –їхній діаметр; для еліптичних і близьких до них за обрисом конструкцій h –довжина меншої осі; b –відстань між сусідніми фермами.\nReслід визначати за формулою до схеми 12а, де d –середній диаметр трубчастих елементів; z –допускається приймати таким, що дорівнює відстані від поверхні землі до верхнього пояса ферми. Коефіцієнт слід визначати за вказівками до схеми 16.\nСхема 18. Ґратчасті вежі та просторові ферми\nАеродинамічний коефіцієнт Сt, стосується площі контуру підвітряної грані, припускається, що й у цій схемі .\nКоефіцієнт Сх визначається так само, як для схеми 16, а коефіцієнт – як для схеми 17. Коефіцієнт k1визначається за таблицею, наведеною нижче. При напрямку вітру по діагоналі чотиригранних квадратних у плані веж коефіцієнт k1для сталевих веж з одиничних елементів слід зменшувати на 10 %; для дерев'яних веж із складених елементів –збільшувати на 10 %.\nЕскізи форм контуру поперечного перерізу і напрямку вітру\nСхема 19. Ванти та нахилені трубчасті елементи, розташовані у площині потоку\nСх визначається за вказівками до схеми 14.\nКлючові слова: вітрові навантаження, кранові навантаження, навантаження і впливи, ожеледні навантаження, розрахункові значення навантажень, система надійності та безпеки в будівництві, снігові навантаження сполучення навантажень.


Вітаємо з Днем Незалежності України! – Європейська Солідарність – Волинська територіальна організація\nAugust 24, 2019 admin-es Новини 0\n24 серпня – це не просто День народження нашої держави. Це свято пам’яті про цілі покоління наших предків, що творили націю і боролися за державність, а також день, коли варто думати про день завтрашній, про майбутні покоління, про нашу відповідальність перед історією.\nВід щирого серця зичимо усім волинянам міцного здоров’я, щастя, добра, достатку, щедрої долі, сили і наснаги в усіх ваших справах і нехай мрія про краще майбутнє окриляє вас на нові звершення.\nЗ повагою, Волинська обласна організація Політичної Партії «Європейська солідарність»


У Києві озеленюють схили біля пам’ятника Магдебурзькому праву / Магдебурзьке право\n10 квітня о 15:20\nУ Києві на схилах біля пам’ятника Магдебурзькому праву висадили два десятки дубів і кущі. Про це повідомило КО «Київзеленбуд».\n«Продовжуємо озеленювати схили біля пам’ятника Магдебурзькому праву. Там висадили ще 10 червоних дубів. Дуб червоний – стійке до морозів та забруднення повітря дерево зі щільною розлогою кроною. Восени його листя змінює колір із зеленого на брунатно-багряний. Тож одне з улюблених місць киян та гостей міста матиме особливе забарвлення», – йдеться в повідомленні.\nКрім того, на схилах висадили 40 кущів кизильника горизонтального та 30 кущів вічнозеленого ялівцю, територію засіють газоном. Також зазначається, що тут уже з’явилися перші 12 червоних дубів, а раніше посадили більше 200 різних кущів, здебільшого квітучих.\n«Озеленення схилів триватиме – попереду висаджування 10 катальп, 10 сосен, а також 150 кущів плюща звичайного», – повідомили в «Київзеленбуді». Дерева та кущі висаджуються на місці видалених взимку аварійних, сухостійних та фаутних дерев.


Головна Суспільство Зеленський ввів у дію санкції РНБО проти власників літаків, якими Медведчук і Козак літали до РФ\nПрезидент України Володимир Зеленський підписав указ про запровадження санкцій проти власників літаків, якими користувалися Віктор Медведчук і Тарас Козак для польотів у Росію\n"Відповідно до ст. 107 Конституції України постановляю: увести в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 10 листопада 2021 року "Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)", - йдеться у повідомленні.\nПід дію санкцій потрапили три компанії:\nВідповідно до рішення на три роки цим фірмам заблокують активи, обмежать торгові операції, частково або повністю компанії повинні припинити польоти, транзит ресурсів і перевезень над територією України.\nТакож передбачається запобігання виведенню капіталів, зупинення виконання економічних та фінансових зобов'язань та інші санкції, що відповідають принципам їх застосування, встановленим Законом України "Про санкції".\nРішення набирає чинності з моменту його опублікування. Контроль за його виконанням покладено на секретаря РНБО Олексія Данілова.\nНагадаємо, 19 лютого РНБО запровадило санкції проти п'яти громадян РФ, а також цивільної дружини Тараса Козака Наталії Лавренюк і подружжя Віктора Медведчука та Оксани Марченко. Санкції наклали на власників літаків, якими здійснювались польоти до Москви. Пізніше ці літаки переєрестрували на інші компанії.\n15 листопада Зеленський увів у дію рішення РНБО щодо зміни даних п’яти осіб підсанкційного списку.


🎓 Шкільні підручники - читати та скачати найкращі книги в rtf, txt, fb2, epub, читати онлайн на сайті online-knigi.com.ua/ua Сторінка 1\n🔙 Назад 🎓 Шкільні підручники\n0ЗНО42Список шкільної літератури 10 клас67Список шкільної літератури 11 клас53Список шкільної літератури 5 клас70Список шкільної літератури 6 клас61Список шкільної літератури 7 клас40Список шкільної літератури 8 клас47Список шкільної літератури 9 клас61Твори Скорочено2Підручники та посібники\n🎓 Шкільні підручники - Сторінка 1\nКазки українських письменників завжди користувались повагою, особливо, коли вони написані про видатних героїв та дивні подвиги. Читати онлайн книгу «Микита Кожум’яка» Олександра Олеся українською мовою можна у нашій віртуальній бібліотеці.\nОлександр Олесь – геній української літератури, який написав не один десяток прекрасних творів та чарівно описав українську природу і різні історичні події. В своїх творіннях Олесь часто звертався до історії українського народу. Саме у цьому вірші він розповів про те, як на рідну землю приходять загарбники. Але є люди, справжні лицарі та герої, які спроможні протистояти їм.\nМикита Кожум’яка – це персонаж, якого описували у своїй творчості та книгах слов’янські народи. Він був національним героєм і саме про нього розповідає у своєму вірші автор. Він розповідає про те, що один герой може перемогти цілу орду. В тексті є багато метафор та афоризмів, які підкреслюють точність висловлювань.\nЯкщо вам цікаво, як будуть розвиватися події у творі, та чи зможе в черговий раз народний герой перемогти цілу орду, вам необхідно скачати книгу «Микита Кожум’яка» Олександра Олеся можна у нашій віртуальній бібліотеці безкоштовно, без реєстрації та sms (смс) у нашій віртуальній бібліотеці у форматах: fb2 (фб2), txt (тхт), rtf (ртф), epub (єпаб).\n“Микита Кожум’яка” Олександра Олеся.\n“Недумано, негадано” – вірш Ліни Костенко.\nКнига «Модри Камень» Олеся Гончара – трагічна історія подій, яка відбулися в рамках Другої світової війни. Через призму тих жахливих подій автор зображує досить маленьку за масштабами історію, яка розповідає про долі всього лиш декількох людей. Але письменник робить це настільки талановито, що у читача просто не буде вибору, як дізнатись цю історію повністю. Війна калічить долі та серця – саме так можна коротко описати основну ідею цієї книги.\nПодії твору будуть відбуватися на території Словаччини – гірського краю, який майже повністю розташований на території Карпат. Одним з головних героїв буде руський партизан, що родом з Галичини, що бореться з окупантами, які прийшли на його землю. Одного дня, будучи в засідці, він зустрів неймовірну красиву дівчину. Згодом він дізнався, що її звуть Тереза, яка власне є другим головним героєм. До речі, читати онлайн книгу «Модри Камень» Олеся Гончара українською мовою можна на нашому сайті електронних книг.\nАвтор возвеличує звичайні людські почуття, такі як любов та доброта. Він абсолютно переконаний в тому, що саме вони є найсильнішими, на які здатна людина. Між головними героями з’являються романтичні стосунки. Але всьому на заваді стає війна, яка є головним антагоністом, та яку безапеляційно засуджує автор.\nСкачати книгу «Модри Камень» Олеся Гончара можна безкоштовно, без реєстрації та sms (смс) в таких форматах, як fb2 (фб2), txt (тхт), rtf (ртф), epub (єпаб), скориставшись нашим ресурсом електронних книг.\n“Острів скарбів” – роман шотландського письменника Роберта Стівенсона про пригоди, пов’язані з пошуком скарбів, захованих капітаном Флінтом на безлюдному острові. Вперше опубліковано в 1883 році, до цього в період 1881-1882 років виходив серіями в дитячому журналі Young Folks.\nКнига «П’ятнадцятирічний капітан» відомого французького письменника Жуль Верна, – це, напевно, одна з найвідоміших історій про пригоди та море. На цій книзі, як і загалом на творах Верна, виросло не одне покоління дітей по всьому світу. І по нині цю книгу люблять та знають. Батьки читають її своїм дітям, а ті, ставши дорослими, розкажуть про пригоди юного капітана своїм дітлахам. Все це можливо тому, що ця книга в повній мірі передає дух пригод та романтику моря.\nВсе починається з того, що герої шукають спосіб потрапити до Африки, яка сповнена не тільки небезпечних племен та звірів, а й великою кількістю різноманітних пригод. В центрі історії буде відважний хлопчина Дік Сенд, який разом з командою буде на своєму бризі йти через бурхливий океан. Команда «Пілігриму» пережила не найкращий день свого життя, коли на морі піднявся жахливий шторм. До речі, читати онлайн книгу «П’ятнадцятирічний капітан» Жуль Верна українською мовою можна на нашому сайті електронних книг.\nПісля шторму в живих залишається всього лише декілька людей, зокрема і Дік, який, не дивлячись на малий вік, знав, як потрібно управляти кораблем. В нього було достатньо відваги та мужності, щоб взяти на себе цю роль. Власне, так і почались його пригоди.\nСкачати книгу «П’ятнадцятирічний капітан» Жуль Верна можна безкоштовно, без реєстрації та sms (смс) в таких форматах, як fb2 (фб2), txt (тхт), rtf (ртф), epub (єпаб), скориставшись нашим ресурсом електронних книг.\nДік Сенд ― молодший матрос, який мріє про пригоди та подорожі безкраїми морськими просторами. І от йому, простому юнзі, випадає нагода стати… капітаном! Справжнім капітаном китобійної шхуни «Пілігрим». Тепер він, п’ятнадцятирічний хлопець, має проявити себе у небезпечних пригодах, зазирнути в обличчя смертельній небезпеці, перемогти примхливу стихію та підступи лихих людей і зберегти життя екіпажу. Готові вирушити у неймовірну мандрівку разом із Діком?\n«Премудрий гіда́льго Дон Кіхо́т з Лама́нчі» ─ роман іспанського письменника Мігеля де Сервантеса Сааведра.\nГоловний герой, Алонсо Кіхано ─ незаможний дворянин, що прочитав багато лицарських романів. Ці романи так ввійшли в його фантазію, що Кіхано став переконаний, нібито він мандрівний лицар. Разом із простим селянином, «зброєносцем» Санчо Пансою, самозваний Дон Кіхот Ламанчський вирушив на пошуки пригод. Дон Кіхот вибрав об’єктом своєї любові Дульсінеї Тобоської — так мандрівний лицар нарік дівчину із сусідньої ферми. «Дульсінея» абсолютно не підозрює про Кіхотові почуття до неї, і практично ні разу не з’являється в романі.\n“Смерть поета” – вірш Михайла Лермонтова про трагічну загибель великого поета Олександра Сергійовича Пушкіна і провину суспільства в смерті Поета.\nСкорочено Тарас Бульба\nТут ви можете скачати безкоштовно твір “Тарас Бульба” (скорочено) Миколи Гоголя, та прочитати приблизно за 15 хвилин.\n«Тара́с Бу́льба» — повість письменника Миколи Гоголя вперше опублікована в 1835 році у збірці «Миргород».\nСюжет повісті оповідає про Україну першої половини 17 століття, де українські запорозькі козаки воюють супроти поляків. Головний герой — козацький полковник Тарас Бульба.\n«Зловмисник» – оповідання російського письменника А.П. Чехова, вперше опублікована в 1885 році.


#ХочуСвітГромад: імена переможців конкурсу – Блог Світу Громад\n26.02.2018 Тимчук Тарас\n#ХочуСвітГромад: імена переможців конкурсу\n1 лютого ми відкрили передзамовлення нового релізу гри “Світ Громад: Coopetition” і того ж дня стартувало змагання для тих, хто б не проти виграти примірник з нового релізу безкоштовно. Змагання тривало з 1 по 25 лютого. Публікуємо кращі фото і імена переможців.\nОтже, сервіс random.org серед претендентів обрав Олю Алексєєнко-Черкас з міста Кропивницького!\nЗрештою, всі фото учасників та учасниць, які взяли участь у цьому флешмобі – особливі! Дякуємо за драйв і несподіванки!\nХочемо примірником з нового релізу гри Світ Громад: coopetition відзначити роботу і творчий підхід Илья Деревянченко.\nВсі учасники та учасниці змагання, включно з Mariia Pelypenko, яка трохи не вписалася у терміни:), отримують у подарунок ваучер на проходження сертифікаційного онлайн-курсу “Майстер гри”, яким можуть скористатися протягом 2018 року.\nДякуємо всім за участь і чекайте від нас нових конкурсів, про які ми будемо час від часу сповіщати у цьому блозі і нашій FB-сторінці.\nФотографії учасників і учасниць флешмобу #ХочуСвітГромад\nPrevious Post:Світ Громад: coopetition – що нового: ігрові ролі\nNext Post:Світ Громад: coopetition – що нового: розвиток локальної філантропії


У Мінсоцполітики спростували міф про штрафи за неправомірно оформлені субсидії | Львівський портал\n15 Жовтня 2019, 19:00 |\nНа сьогодні немає жодних штрафів при неправильному заповненні документів або неправомірному отриманні субсидій. Про це заявив заступник міністра соціальної політики Віталій Музиченко в ефірі одного з українських каналів, передає пресслужба Кабміну.\n«Жодних штрафів, навіть при неправильному заповненні документів або неправомірному отриманні субсидій, сьогодні немає. Це міфи навколо програми житлових субсидій, які поширюються, відколи діє відповідна програма», – заявив Віталій Музиченко.\nЗа його словами, субсидію ні в кого не забирають.\n«Субсидія – це різниця між розміром платіжки і тим, скільки від відповідного розміру доходів громадянин має платити, тобто в середньому – 10% від доходу. Цей відсоток індивідуально визначається для кожної сім’ї залежно від доходу. Наприклад: дохід 3000 грн, 10% = 300 грн, решта – це субсидія. Якщо платіжка приходить на 2000 грн, від них віднімаємо 300 грн (10%) і виходимо на середній розмір субсидії, які держава надавала в минулому опалювальному сезоні – 1700 грн. На сьогодні ми не плануємо нічого переглядати», – наголосив Віталій Музиченко.


Як правильно здійснити посадку вишні восени: інструкція для початківця садівника | Ремонт та вироби своїми руками\nЯк правильно здійснити посадку вишні восени: інструкція для початківця садівника\nВибір сорти вишні для осінньої посадки\nЯк правильно проводити осінню посадку вишні\nНа багатьох дачних ділянках можна зустріти вишню. Але не всі початківці садівники знають, в який час року краще садити це плодове дерево.\nРозповімо, коли і як правильно посадити вишню і на що звернути увагу, щоб вона прижилася і надалі приносила хороший урожай.\nЯкщо ви хочете посадити вишневі саджанці восени, віддавайте перевагу морозостійких сортів, щоб вони успішно пережили зиму і вкоренилися до весни:\nЦі сорти добре переносять морозну зиму і холодне літо.\nТакож при виборі звертають увагу на особливість запилення. Багато сортів вишні самобесплодные, їм пару потрібен запилювач. За терміном дозрівання вони повинні бути близькі один до одного. Для повноцінного плодоношення вибирайте 3-4 саджанці різних сортів.\nДля осінньої посадки вибирають саджанці, які вже вступили в період спокою. Це означає, що вони повинні бути без листя і молодих пагонів. Тоді рослини пустять всі сили на укорінення.\nКоренева система повинна бути добре розвинена і досягати 25 див.\nОптимальні для посадки восени одно – або дворічні деревця. Висота саджанців повинна бути не більше 100 см, а кора — коричневого кольору.\nУвага! Якщо висота саджанця перевищує 100 см або кора має зеленуватий відтінок, значить, рослина «перегодували» азотом, а це стимулює активну вегетацію і знижує зимостійкість.\nДоросле дерево погано переносить пересадку. Тому перед тим як посадити вишню, вибирають відповідне місце. Це повинен бути добре освітлений ділянка на пагорбі, захищений від вітру і протягів. Важливо, щоб близько не розташовувалися дерева, які затінь вишню.\nВишня чутлива до перезволоження, тому уникають болотистих ділянок, а також місць з близьким заляганням грунтових вод.\nДовідка. При правильному догляді вишня росте на одному місці 15-20 років і успішно плодоносить.\nВишня воліє рости на супіщаних і суглинних грунтах. Кислотність грунту повинна бути в межах норми. Якщо грунт сильно кисла, її заздалегідь вапнують (400 г вапна на 1 м2). Цю процедуру проводять не в рік посадки саджанців.\nВосени вишню садять з середини вересня до кінця жовтня. Важливо встигнути посадити саджанці до перших заморозків, за 20-30 днів до настання морозів, щоб коріння встигли зміцнитися. Орієнтуються на середню температуру в регіоні за минулі роки.\nОптимальна температура висадки — +10…+15°С вдень і не нижче 0°С вночі.\nУвага! Якщо температура повітря дуже висока, рослина не буде знаходитися в стані спокою. Сили підуть на розвиток пагонів, а не коріння, і коренева система не встигне підготуватися до зимівлі.\nПосадка вишні восени має багато переваг порівняно з весняною:\nВосени саджанці швидко адаптуються до пересадки. Вони вже знаходяться в стані спокою, коли всі сили йдуть не на пагони та листя, а на укорінення перед зимівлею.\nХороша приживлюваність. Восени для саджанців встановлюється сприятливий температурний режим без різких перепадів температури.\nВеликий вибір посадкового матеріалу. Восени багато садівники продають вишневі саджанці дешевше, більше розмаїття сортів, тому можна вибрати підходящий. Крім того, восени продають саджанці з відкритою кореневою системою, що дає можливість уважно оглянути корінь. Він повинен бути без дефектів і повністю розвинений.\nОсіння посадка економить час. Крім правильної посадки і укриття дерева до зими садівникові не потрібно виконувати інші роботи. Сезонні дощі забезпечать саджанці вологою.\nУ осіннього способу посадки є і недоліки:\nПередчасні заморозки можуть погубити коріння рослини. Саджанці не укорінятимуться і загинуть.\nГризуни можуть зіпсувати саджанці. Молоді пагони обмотують захисним матеріалом або фарбують відлякує побілкою.\nПри осінній посадці важливо пам’ятати, що до настання морозів коренева система має зміцніти. Тому проводять підготовку до процедури.\nЗаздалегідь готують суміш для наповнення посадкової ями. Для її виготовлення знадобиться:\nверхній шар ґрунту, що залишився після викопування ями;\nАзотні добрива під час посадки не застосовують, так як вони знижують приживлюваність саджанців.\nЗ інвентарю знадобляться:\nкілочок для опори;\nЩоб вишневе дерево успішно росло і розвивалося, дотримуються правила посадки:\nПеред посадкою залишають саджанець на добу у воді, щоб коріння наситилися вологою.\nУважно оглядають саджанець, прибирають пошкоджені коріння секатором.\nПопередньо поливають посадкову яму водою і дають їй вбратися.\nПоміщають саджанець в центр ями, присипають землею і утрамбовують.\nВстановлюють опору з північної сторони і прив’язують до неї саджанець з допомогою еластичного шпагату петлею у вигляді вісімки. Роблять прошарок із руберойду між деревом і мотузкою, щоб кора не травмувалася під дією вітру.\nПоливають саджанець відром води. У підстави мульчують грунт, щоб волога не випаровувалася занадто швидко. В якості мульчі використовують тирсу або хвойні голки.\nНайважливіше для молодої вишні — це своєчасний полив і захист від шкідників. При відсутності регулярних опадів дерево поливають не менше 5 л води. Навколо стовбура роблять лунку для поливів, а після настання холодів засипають її, щоб навесні там не застоювалася тала вода.\nПеред заморозками саджанець підгортають на висоту 30 см і накривають зверху гіллям, щоб коріння взимку не замерзли.\nЯкщо зима малосніжна, підгрібають сніг до центру стовбура, щоб поверхня лунки завжди перебувала під товстим шаром снігу.\nНавесні прибирають захисний шар і розрівнюють землю біля основи. Гілки обрізають на третину для регулювання співвідношення надземної і підземної частини.\nТакож в цей час року проводять профілактичні обробки від бактеріальних і грибкових інфекцій. Від шкідників рослина обробляють препаратами «Акарин», «Іскра біо», «Фітоверм». Важливо позбутися від личинок в корі і грунті до того, як дерево почне плодоносити, інакше врожай не врятувати.\nПісля цвітіння, в період наливання плодів і на початку осіннього періоду, вишню рясно поливають. На 1 м2 йде 40-60 л води. Раз у три роки вносять перегній або компост з розрахунку 0,5 відра на 1 м2.\nПри слабкому розвитку саджанець удобрюють органічними підгодівлями з наступних компонентів: 1 відро гною, 5 відер води, 1 кг золи. Норма витрати на 1 саджанець — 0,5 відра добрива.\nВ залежності від кліматичних умов у різних регіонах країни вишню садять в різний час.\nНа Уралі і в Сибіру морози наступають раніше, тому посадку проводять на початку вересня, щоб вона встигла адаптуватися.\nДля середньої смуги оптимальний час посадки — кінець вересня – початок жовтня. Це дозволить рослині піти у період спокою і підготуватися до зими.\nНа території Поволжя вишню садять в середині жовтня, коли встановлюються оптимальні умови для вкорінення.\nУ південних регіонах посадку виробляють з початку жовтня до середини листопада.\nУ регіонах з холодним кліматом доведеться відкласти посадку вишні до весни.\nТехнологія посадки картоплі мотоблоком.\nКерівництво, як правильно посадити черешню восени і не допустити помилок.\nПокрокова інструкція по посадці аличі восени.\nПосадити вишню восени нескладно, з цим впорається навіть початківець садівник. Головне, відповідально підійти до вибору саджанців і місця, дочекатися оптимального температурного режиму і дотримувати правила посадки і подальшого догляду.


Главная страница » История Украины (Шпаргалки) » Перша Малоросійська колегія її компетенція і значення\nПерша Малоросійська колегія – державний орган для керування українськими землями, що входили в склад Російської імперії, який був заснований 16(27) травня 1722 року і проіснував до 1727 р. Вона була створена наказом Петра І з метою контролю за діяльністю українського гетьмана та генеральної старшини і підкорення їх загальноросійському управлінню. Малоросійська колегія створювалась як заміна Малоросійському приказу під час загальноімперської реформи органів управління. Територіально вона знаходилася у резиденції українських гетьманів, місті Глухові. У цивільних справах підкорялася Сенату, який мав право розширювати, за необхідності, її повноваження, а у військових - головнокомандуючому військами в Україні. Колегія була найвищою установою в Україні, вище гетьмана. Гетьман мав лише дорадчий голос. Всі питання державного життя Гетьманщини український уряд повинен був вирішувати за погодженням з колегією.\nПовноваження Малоросійської колегії були викладені в «Інструкції президенту Малоросійської колегії бригадиру С.Вельямінову» від 16 травня 1722 року. До них належали:\n1. Колегія розглядала скарги на генеральний суд та ратушні суди, військову Канцелярію, полкові та всі інші Канцелярії, була своєрідним апеляційним органом\n2. Також вона мала спостерігати за своєчасним збором та відправленням в царську казну хлібних, грошових та інших зборів.\n3. Із зібраних грошей колегія мала роздавати платню Гетманській раді, Сердюкам і Компанійцям. Також одним із обов`язків колегії було вести прибуткові і видаткові книги, надсилати відомості про прибутки і витрати кожну третину року, а кожен рік надсилати прибуткові книги з Прокурором в Сенат.\n5. Колегія мала спостерігати за розподілом військового постою на так званих «вінтер-квартирах», а також, якщо виникнуть скарги на когось з цих військових, то в повноваженнях колегії було чинити суд .\n6. Спостереження за діяльністю Генеральної військової канцелярії також входило в повноваження Малоросійської колегії, як і перевірка гетьманських універсалів та інших документів – щоб гетьманським іменем не підписувались писарі та інші.\nНайважливіші зміни та дії, до яких прагла колегія були викладені в «Пунктах, поданих президентом Малоросійської колегії С.Вельяміновим цареві Петрові І» від 31 березня 1723 року. Більшість з них були затверджені царем і Сенатом і містяться в «Промеморії, надісланої з Малоросійської колегії до генеральної військової канцелярії» від 3 червня 1723 року (с.58-59). Основні пункти цієї промеморії (окрім тих, що вже були зазначені вище у повноваженнях Малоросійської колегії):


Міжнародна спостерігачка, яка слідкуватиме за виборами у Тернополі, сподівається, що вони будуть справедливими - 0352.ua\nМіжнародна спостерігачка, яка слідкуватиме за виборами у Тернополі, сподівається, що вони будуть справедливими\n09:25, 22 вересня 2012 р.\nЗа вчорашньою підготовкою до жеребкування кандидатур у члени ДВК по 163-му виборчому окрузі Тернополя слідкувала міжнародна спостерігачка з Канади Тамара Болотенко.\nСпостерігачка за допомогою перекладача розповіла місцевим журналістам, що уже встигла для себе зробити певні висновки, базуючись на побаченому:\n- Я перший раз в Україні як міжнародний спостерігач. Ми (спостерігачі – авт.) є запрошені українським урядом, щоб брати участь у вільному та демократичному процесі виборів, - каже Тамара Болотенко. - Ми є довготермінові спостерігачі. Також ми відповідальні й за Чернівецьку область, але тут будемо до першого листопада. До речі, крім нас будуть й короткотермінові спостерігачі. А щодо сьогоднішньої ситуації, то вже можна бачити кілька речей, які ставлять багато питань... Проте я сподіваюся, що в кінці Україна все ж отримає справедливі вибори.