Euroopa meistrile ei olnud Ülenurme Gümnaasiumi 25. laskevõistlustel Eesti laskuritest vastast | Kambja Valla Sõnumid\nUudised Sport Euroopa meistrile ei olnud Ülenurme Gümnaasiumi 25. laskevõistlustel Eesti laskuritest vastast\nPüstolilaskmise medalivõitjad. Foto: Adele Karolina Kõre\nErnests Erbs kahe Ülenurme „kullaga“. Foto: Adele Karolina Kõre\nÜlenurme koolis on laskevõistlusi peetud alates lasketiiru avamisest, tegevusloa saamisest algul gümnaasiumi (keskkooli) korraldusel, hiljem spordiklubi loomise järel spordiklubi läbiviimisel. Võistlused on toimunud järjepidevalt, vahele ei ole jäänud ükski aasta. Selle aja jooksul on sajad noored võistelnud meie tiirus. Paljudele on see olnud esimeseks tulirelvavõistluseks elus.\nAegade jooksul on meil võistelnud nendel võistlustel paljud tegijad, kes hiljem on võitnud MM- ja EM-medaleid täiskasvanute ja juunioride hulgas, võistelnud olümpiamängudel. Kuulsaim neist on kindlasti Peeter Olesk, samuti Tuuli Kübarsepp, Argo Kurg, Aimar Lints, Erki Sillakivi, Mihkel Kasemets, Allan Mürk, Karina Kotkas. Võib kindalt väita, et vähemalt viimased 25 aastat on Lõuna-Eesti noorte laskurite tee Euroopa ja maailma tiitlivõistlustele käinud läbi Ülenurme tiiru. Meie oma võistlustelt alustanutest on neljal korral kokku osalenud EM-võistlustel Anette Caroline Kõre ja Mario Merirand. Neli noort on täitnud meistrinormi. On püstitatud Eesti noorte ja juunioride rekordeid, võidetud kümneid igat värvi medaleid noorte, juunioride ja täiskasvanute Eesti meistrivõistlustelt. Ülenurme vald renoveeris lasketiiru ja uuendas sisustuse kolm aastat tagasi, see lisas võistlusele pidulikkust.\nÜlenurme tiirus peeti 20.-22. aprillil 25. gümnaasiumi laskevõistlusi. Meie võistluse osavõtjate arvukusele seab piirid tiiru mahutavus. Viiel laskerajal väga palju osalejaid mitmel laskealal tulejoonele ei pääse. Võimalik variant on pikendada võistluspäevade arvu ja päeva pikkust. Võimalik on võistluse taset tõsta osavõtjate valikuga. Meie suureks rõõmuks vastas positiivselt kutsele Läti tugevaim – Dobele laskespordiklubi. Sealse klubi liikmed on viimasel 7 aastal võitnud juunioride Euroopa ja maailmameistrivõistlustelt igal aastal medaleid, sealhulgas ka kuldseid. Lisaks ka noorte olümpialt neli aastat tagasi pronksmedal. Teistel aladel võistlesid meie tavapärased sõprusklubid: Põlva nii püssi kui ka püstoliga, Valga ja Väike-Maarja püstoli- ning Elva püssialadel. Kõrgeklassiliste tulemuste eest hoolitsesidki lätlased. Eelmise aasta Euroopa meister Ernests Erbs võitis juunioride seas spordipüstoli ringmärgi ja ilmuva märgi võistluse vastavalt 287 ja 291 silmaga. Harjutuse mõlema poole liitmise summa – 578 silma – ületab meistrinormi kolme silmaga. Aasta tagasi võitis ta maailmajao kulla 583 silmaga.\nTeised võitjad olid Marianne Tavits Elvast, Õnne-Liisi Viidas Väike-Maarjast, Kirill Lepman Valgast, Rihards Zorge Dobelest ning ülenurmelased Adele Karolina Kõre, Lauri Lopp ja Kairi-Liis Roonurm.\nVõistluste taset arvestavalt olid kolm kohtunikku rahvusvahelise kategooriaga.\nMeie juubelivõistlusi toetasid Kambja vallavalitsus, Tartumaa Spordiliit, Eesti Kultuurkapitali Tartumaa ekspertgrupp, Ülenurme gümnaasium, OÜ Masinateenus, OÜ Estplus, OÜ ZEP Service. Suur tänu osalejatele ja toetajatele!\nEelmineBirgit Paidre Euroopa 2018 meistrivõistlustel\nJärgmineAbiks kuriteo ohvrile ja tema perekonnale


Mida jälgida teleri ostul, kui soovid parimat pildikvaliteeti? - Digigeenius\nKas teile meeldib vaadata filme ja seriaale? Kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis on parimate elamuste saamiseks vaja kindlasti televiisorit. Televiisorit ostes tuleb jälgida erinevaid parameetreid, kuid kõige olulisemaks peetakse pildi kvaliteeti. See määrab ära, millisena te filmielamusi kogete. Toome teieni nõuanded, mis aitavad leida kõige parema pildikvaliteediga teleri.\nSee on mõõde, mis näitab pildi teravust. Mida rohkem piksleid, seda parem ja teravam on pilt. Väiksem arv piksleid annab teralisema pildi. Sellest saab aru siis, kui panete teleri tööle. Eraldusvõime põhjal on võimalik jagada telerid kolmeks- HD Ready, Full HD ja UHD.\nHD ready on tuntud kui HD, mille resolutsioon on 1388 x 768 pikslit. Sellele tuginedes võib järeldada, et sellise hulga piksleid kuvab teler olenemata suurusest. HD telerit soetades võiks ta olla väiksema suurusega, sest suurel ekraanil jaotuvad pikslid ekraanile niimoodi, et tihedus jääb ruutsentimeetri kohta väiksem.\nFull HD telerid on praegusel ajal standardiks. Piksliteks on 1920 x 1080. Üldiselt ei soovitata osta telerit, millel on väiksem kui Full HD resolutsioon. Suur osa DVD-filmidest, Youtube videotest ja Netflixi sisust edastatakse Full HD kvaliteedis. Kui soovite näha head pilti nii suuremal kui ka väiksemal ekraanil, tasub soetada FullHD teler.\nUHD või 4K on uusim tehnoloogia, mis tagab resolutsiooni 3840 x 2160 megapikslit. Selline teler tasub kindlasti soetada siis, kui plaanite võtta suurema ekraaniga mudeli. Alates 55-tollisest teleritest tasub mõelda ainult UHD peale, kuna väiksema resolutsiooniga mudel võib suurel ektaanil olla lähedalt vaadates liiga teraline. Sony 4K telerid võivad olla isegi 77-tollise läbimõõduga. Kuigi UHD pakub kõige parema kvaliteediga pilti, võib olla probleemiks piisavas koguses sisu leidmine. Väga paljudest kohtadest ei tule veel suurepärase kvaliteediga 4K eraldusega videoid. Siiski on võimalik osa Netflixi ja Youtube sisust vastava kvaliteediga näha. Peale selle on võimalik ka ise toota 4K videoid nutitelefoniga.\nLisaks resolutsioonile on oluline järgida ka seda, millist tüüpi paneel pilti võimaldab. Tuntuimad on LED, LCD, OLED ja QLED telerid. Tihti ei saada aru, mis on nende erinevus, kuid selgitame teile seda kohe lähemalt.\nLED ja LCD telerites kasutatakse vedelkristallekraane või LCD-maatrikse. LCD teleri taustvalugustuse tekitavad luminofoorlambid, LED teleris täidavad selle ülesande LED-tuled, mis tagavad ka kvaliteetsema pildi. LED valgustid võivad paikneda nii külgedel kui ka taga, mistõttu on ekraan kerge, õhuke ja energiatõhus.\nOLED telerid on võimelised ekraanil iga piksli tihedust ja värvi eraldi muutma ning välja lülitada. Seetõttu on OLED teleritest võimalik näha ideaalset musta värvi, kontrasti, vaatenurka, mis tagab suurepärase pildikvaliteedi. Miinuseks on aga limiteeritud ekraani erksus. OLED teleritesse võib pilt n-ö sisse põleda, aga selleks peab näitama sama pilti väga kaua, mistõttu on oht minimaalne.\nQLED on Samsungi LED telerite seeria. Võrreldes teiste LED teleritega on Samsungi mudelitel LCD paneeli ja LED valguste vahel spetsiaalne filter, mis on varustatud kvantpunktidega. See võimaldab tuua värve kirkamalt esile, kuna osakesed on üliväikesed. Lisaks on teleril kvantprotsessor, mis teeb ekraanipildi eredaks. Samsung Smart TV telerid leiate Kaup24 veebipoest.\nHDR tähistab ülidünaamilist ulatust, võimaldades kuvada teleril värve ja kontraste realistliku ning loomulikuna. Tänu mitme kaadri kokkusobitamisele on selgelt näha heledad ja tumedad alad, seejuures ei ole peaagu üldse näha alasäritatud või välja põlenud alasid. Seda on saadaval erinevates formaatides, levinumad on HDR10 ja Dolby Vision. Vaadatav sisu võib toetada ainult ühte varianti ning juhul, kui teler seda ei toeta, siis antud mängul või filmil HDR puudub. Osa telereid toetab ka mõlemat varianti.\nVõrreldes resolutsiooniga puudub HDRil kindel standard. Kui tavaliselt monteeritakse ja töödeldakse videopilti, siis HDR üritab kogu värvigamma anda edasi just sellisena, nagu ta oli kaameras. Võrreldes HD-ga on HDRil umbes 60 korda rohkem värve.\nSelleks, et teleri vaatamine oleks mõnus, tasub kindlasti jälgida ka enda eelistusi. Näiteks peaks teler olema õigel kaugusel. Suuremat ekraani tuleb vaadata kaugemalt. Näiteks 40-tollist ekraani tuleks jälgida 2 m, 55-tollist 3 m kauguselt. 65-tollisest ekraanist peaks olema veelgi kaugemal. Teleri suurust tuleb vaadata ka sõltuvalt toast- väiksesse tuppa suur teler ei mahugi.\nPeale väliste sätete tuleks jälgida ka teleri enda seadeid. Pilti saab parandada, kui leiate üles seaded, mis on mõeldud filmide ja sarjade vaatamiseks. Parema kvaliteediga pildi korral on telerit mugavam vaadata. Samuti oleneb see ka taustavalgusest. Enamasti sobivad sätted hämaras ruumis teleri vaatamiseks, kuid siis, kui toas on palju valgust, võib eelistada “Standard” või “Natural” funktsioone. Samuti on võimalik kasutada ka pildiparanduse funktsioone.\nLaias valikus telereid on saadaval Kaup24 veebipoes!


Géza Ottlik Ungari Instituudis — Sirp\nGéza Ottlik Ungari Instituudis\nNeljapäeval, 31. oktoobril kell 17 toimub kirjandusõhtul Ungari Instituudi galeriis Géza Ottliku romaani "Kool piiril" esitlus.\nOktoober hakkab varsti lõppema ja kätte on jõudnud aasta kõige pimedamad õhtud. Oktoobri lõpp ja novembri algus on nii ungari kui eesti pärimuses hingedeaeg – aeg, et vaadata ajas veidi tagasi.\nUngari Instituut ootab kõiki huvilisi oma galeriisse hilissügisesele kirjandusõhtule, kus räägitakse Géza Ottliku romaanist „Kool piiril“, mille keskmes on seltskond sõjakooli kasvandikke. Teose pidepunktideks on kolm aastaarvu: 1923, 1944 ja 1957.\n„Kool piiril“ pakub sõnale vabadus mitmeid tõlgendusi, mis inimese kasvades ja arenedes mõneti muutuvad, kuid jäävad mõneti samaks. Kirjandusõhtul püüamegi pikemalt peatuda ajatutel teemadel ja väärtustel, mida kandis endas ka 1956. aasta 23. oktoobril toimunud revolutsioon.\nKirjandusõhtul esinevad teiste seas teose tõlkija Reet Klettenberg, kes avaldas Ottliku romaanist kõneleva artikli „Vabaduse romaan“ ka hiljuti Sirbis, ning Tartu ülikooli lektor Boglerka Janurik. Romaanist loeb katkendeid Tõnu Mikiver.\nKirjandusõhtu on eesti keeles.


Pensionipõlv A. D. 2059 | Müürileht\nOn aasta 2059 ja inimkond on väljumas kannatuste karmarattast, transtsendeerumas järgmisele tasandile. Kas tõesti leiame lõpuks tee Nuudli galaktikasse, kus me peatselt igavese õndsuse tolmuna kosmoses hõljume?\nOlen 69-aastane noormees. Oma esimese joogatunni läbisin kümnendeid tagasi iseseisvalt, kui sain aru, et iisraeli tütarlaps, kellega olin veetnud koos ühe unustamatu vihmase suurlinnasuve kunagi aastal 2017, oli otsustanud pärast vihma lõppemist ja päikese väljatulekut päevapealt minuga suhted lõpetada; ta naasis kodumaale, et õppida veebiarendust. Jälle „üksi ja igavesti” mõtteid kedrates tahtsin tavapärasest enesehaletsuse haardest välja rabeleda. Tundus ainuõige ennast venitada. Iga päev ootasid mind oma YouTube’i jooga shala’s naeratavad Tim, Kassandra ja Adrien.\nNii tutvustan ma end oma esimesel joogatreeningul, mis toimub Harjulinna parkimismaja katuse murulapil, sooja klaaskupli ja tehispäikese all. 59. aastaks on töö eilne nähtus (vahel ravitakse sellega küll igavust). On ainult vaba aeg ja mustmiljon võimalust selle sisustamiseks. Noored on sootuks tööd tegemata üles kasvanud. Tänapäeval on kõik üks tore mäng, iga tegevus – ka tüütu – on talutavaks geimifitseeritud. Hambapesust seksuaalaktini – kogud aina lõbusaid punktikesi oma argielu rollimängus, kehastades tähtsat minakangelast.\nInimesi ei diskrimineerita nende ea, seksuaalsuse, soo ega nahavärvi tõttu. Me oleme kõik noored, värvilised ja geid („gay” tähendas 20. sajandi alguses õnnelikku, hiljem homoseksuaali, nüüd viitab hoopis inimesele). Midagi ei ole kardinaalselt muutunud peale meie väärtushinnangute. „Tsau, geid!” viipan ma oma joogaklassile.\nMillenniumipõlvkond on olnud alati kui punt õõtsuvaid hundinuiasid, pehmed ja kummalised moodustised, kes on end varre otsast maha saaginud, jalad alla võtnud ja eluteel end kanda lasknud. Modernsed taoistid.\nAastal 2020 olid nad teerajajad kaenlaaukude karvakasvatuses, inimeste sinatamises, enda nabasodi teistele näitamises. Nad on huvitavad reliikviad ajast, mil inimkond oli maailma kihva keeramas; kes oleks võinud arvata, et just nemad, tegusad ebategutsejad, tõmbavad globaalsele soojenemisele pidurit.\nAastal 2059 on kõik alates hambapesust seksuaalaktini üks tore mäng – kogud aina lõbusaid punktikesi oma argielu rollimängus.\nSõna „rauk” tähendus on samuti aastatega muutunud. Kui varem viitas „rauk” vanainimesele, siis nüüd on ta nooruslik üliinimene, kes on saavutanud vaimse ja füüsilise virgumise. Ta on muskulaarne, seksikalt kulunud, porgandivärvi nahaga ultramaratoonar.\nKui olin 30, õppisin maa peal kõndima. Kui Konfutsius suutis selleks hetkeks juba kahel jalal seista, siis mina alles hõljusin biolaguneva kilekotina õhus.\nKolmekümneselt hakkas mu alaselg valu tegema, liigesed jäigastusid, mobiilsus vähenes. Magu läks happelisemaks. Olin veendunud, et saan süüa vaid püreestatud banaane. Võtmed ununesid kogu aeg, nii et riputasin need kaela (ka ööseks), sotsiaalne ärevus muutus hullemaks iga korraga, kui läksin poodi avokaadot ostma.\nTol ajal asusin prioriseerima oma vaimset ja füüsilist tervist. Õigemini hakkasin alles siis aduma, mida prioriteet kui selline üldse tähendab ja milleks see kasulik võiks olla.\nNõndaks tegin igal hommikul oma voodi ja klohmisin peavaod patjade vahelt. Oma mõtete harjamine sai sama oluliseks kui hammaste harjamine, kusjuures pea harjamiseni jõudsin ma harva, mingi lohakus pidi ikkagi säilima. Käisin iga päev külma duši all ja juurutasin endas stoikute filosoofiat: kulutasin vähem aega arutlemaks selle üle, mis teeb mehest hea mehe, püüdes lihtsalt olla hea mees.\nTegin hommikusi jalutuskäike, mediteerisin regulaarselt, saluteerisin päiksele, liigutasin oma kehas mikrokosmilist orbiiti, hoidusin porno vaatamisest ja hoidsin oma seemet, kuulasin mongoolia räpibiite, toitusin tervislikult, minetasin alkoholi, sigaretid, droogid, õppisin inuittide kelgukäsklusi. Facebook – kustutatud. Endised armastused – unustatud. Visualiseerisin enesele vabadust ja raha: viskan troopilise saare rannikul lutsu, grillin päikese käes oma nahka ja luristan läbi bambuskõrre spinatismuutit.\nKujutlesin, et irdun oma pahede kammitsaist õhku paiskunud tunnetepilvekeseks, kes pürgib teadveloleku kõrgeimate ešelonide poole. Ihkasin olla lumehelbeke, kes ei sula, vaid seisab krüoturvist kandes julgelt hinge sulatavate kliimategurite vastu. Tegelikkuses irdusin üha enam reaalsusest.\nKonfutsius tundis end alles seitsmekümneselt piisavalt küpsena, võttes kuulda oma südame häält, kartmata rikkuda status quo’t. Selleks ajaks on inimene jõudnud tegeleda juba 70 aastat oma peas keerlevate, üksteisega vastuolus olevate häälte lahtiharutamisega – hirm muutub üha vaiksemaks ja isiklik tõde kõlab aina selgemalt. Aastatega on talletunud naha vahele piisavalt julgust, et seista eluteel kokku kraabitud veendumuste eest. Võiks arvata, et ninakollid on aastaks 2059 möödanik, aga 69 elatud aasta järel kogun neid endiselt täie meelekindlusega laua alla.\nKui varem viitas „rauk” vanainimesele, siis nüüd on ta nooruslik üliinimene – muskulaarne, seksikalt kulunud, porgandivärvi nahaga ultramaratoonar.\nMa ei viitsi toriseda, aga elu on ikka kummaline: kui lapsena ihkasin täismeheikka, siis nüüd soovivad uusnoored olla vanad! Ei ole ennekuulmatu, et 60–70 kandis sünnivad esimesed lapsed, kusjuures 30–40-aastaseid koheldakse nüüd nagu noori, aga küllap on see alati nii olnud.\nSaan iga kuu tüvirakusüsti. Minu käel on mõõdik, mis annab teada kõiksugustest irregulaarsetest markeritest. Keha proportsioonid on optimeeritud nii, et kestaksin kõrgeima võimaliku elueani. Kui miski õõtsub normi piirest välja, hõljub kohale väike robot, kes teeb mulle tagumikku süsti. Suuremate vaeguste puhuks on dispanserid, kuhu sisenedes tehakse ära kergemad operatsioonid, nagu rasvaimu, mille vastu saad ploki seepi. Olen oma elu parimas vormis.\nSõpradega suhtlen ma katusel elavate treenitud kirjatuvide vahendusel. Ma tean, ma tean, arvati, et tänapäevaks toimub inimestevaheline suhtlus instantselt, teadliku mõtte jõul, ajju kinnitatud mikrokiibi kaudu, et inimkonnast on saanud üks suur sotsiaalvõrgustik, kus tehisintellekt ja päris mõtted ei eristu enam üksteisest, olles kõik ühe ja sellesamuse mõtteookeani kalad. Võta näpust, näed, tuvidega käivad asjad hoopis.\nTänapäeval on igaühel oma personaalne muusika, pidevalt muutuv ja kordumatu, miski, mis sind ikka ja alati elu flow’s hoiab.\nVõiks arvata, et kõik on väga hästi, aga kurjus on lihtsalt saanud endale uued ja kavalad maskid. Kui mõnel on ülihästi, siis inimesel, kellel läheb n-ö hästi, läheb nüüd halvasti.\nToidu söömine on midagi arhailist ja vanamoelist. Toit ei ole enam obsessioon. Vana kooli mehed nagu mina eelistavad küll käia poes ja endale isiklikult tavaari valida, seda ise küpsetada, kuid üldiselt on see kallis ja sellele vaadatakse altkulmu. Söömine on priiskamine, aga ometi lubame sõpradega endale vahel tavapärasele toitainepudingule vahelduseks mõne selleri.\nHallatavate päriselu suhtlussidemete arv on küündinud kahesajani. Istume päevad läbi roheluses üksteisega tõeliselt sügavatel mõttetasanditel tantsides, üksteise loomingut kommenteerides ja edendades – kes maalib, kes arendab lauamängu, kes mõtleb välja uusi roppusi, näiteks eile sündis „junnimanaja”.\nKa peremudel on laiahaardelisem. Me kõik oleme üksteise pere. Meie ümber kasvavad lapsed, nii võõrad kui ka sõprade omad, kelle olemasolust puhast rõõmu tunda. Lapsi ja vanemaid saab laenata.\nKonfutsius tundis end alles seitsmekümneselt piisavalt küpsena. Selleks ajaks muutub hirm üha vaiksemaks ja isiklik tõde kõlab aina selgemalt.\nJoogatund on läbi. Selle asemel et pugeda süstikusse, mis mind maa-aluse tunneli kaudu Aegna linnaossa põrutaks, soovitab südame hääl mul vanavanalinnast läbi jalutada. Võtan teda kuulda. Mul on siiski südaöösel sünnipäev ja 70 kukub. On veebruari keskpaik ja üle pika aja katab maapinda miski lumetaoline. Möödun kohast, kus vanal ajal olid sellised lokaalid nagu Juuksur, Kodu Baar ja Kelm. Nüüd on ruumidesse kolinud hoopis kentsaka nimega asutus.\nKohtan palju tuttavaid nägusid, sõpru Eestist ja välismaalt – kõikjalt eluteelt. Kuidas nad küll teadsid siin olla? Nemad ongi mu igavese õndsuse droogitolm ja mina 70 aastat laagerdunud noor Gouda nende keskel, joome pohmellivaba õlut ja gruuvime hommikusse. Siin asubki minu Nuudli galaktika.\nJoosep Ehasalu lahkus Facebookist ja tegi hoopis veebilehe ehasalu.com. Käis kümme päeva mediteerimas ja otsib tööd – pakkumised meilile!


Tööjalatsid - Arktis » Sievin Jalkine Oy\nPika säärega nahksaapad talvetingimusteks. Esmaklassilise soojusisolatsiooni tagavad veekindel, hingav ja väga kerge Primaloft® soojusisolatsioon ning alumiiniumviltsisetald. Pealis kulumiskindlast ja vetthülgavast PU nahast. Istuvust on võimalik reguleerida sääre ülaosas olevate paeltega. Hõõrdemustriga polüuretaantald annab libedates tingimustes parima pidamise.


Meico Vettik võistleb kodustel motokrossi meistrivõistlustel\nSuvel juunioride maailmameistrivõistlusi võõrustavas Lange motokeskuses antakse sel nädalavahetusel avalöök tänavustele Addinol Eesti motokrossi meistrivõistlustele.\nMeico Vettik. Foto: Giedrius Matulaitis\nTänase seisuga on Tartu lähistele võistlema tulemas enamus meie tippudest, vahendab msport.\nKõige kiiremas Monster Energy MX1 klassis on võistlema tulemas 2016 Team Estonia ehk siis Tanel Leok, Harri Kullas ja Priit Rätsep, kellega lähevad punkte jahtima enamus meie parimatest ning kiired sõitjad Lätist, Venemaalt ja Soomest.\nLeok ja Kullas osalevad ka MX2 klassis, mille nimekirjast leiab ka hiljuti MM-il punktiarve avanud Karel Kutsari, kodurajal võistleva ning tänavu Euroopas head hoogu näidanud Hardi Roosioru, Aigar Leoki ning mitmed kiired külalisvõistlejad.\nJuunioride 125cc klassis saab võistlemas näha aga eelmise aasta juunioride MM-i hõbedameest Meico Vettikut.\nVõistluste esimesed stardid antakse laupäeval ja pühapäeval kell 11:30.


Avaleht / Induktsioontihendusmasin / Induktsioonküttega alumiiniumfooliumiga tihendusmasin\nKategooria: Induktsioontihendusmasin Sildid: alumiiniumpurgi induktsioontihend, alumiiniumfooliumiga induktsioontihend, alumiiniumfooliumi induktsioontihendus, alumiiniumfooliumiga tihendaja, alumiiniumfooliumiga tihendusmasin, osta induktsioontihendit, korgi tihendaja masin, korki tihendusmasin, elektromagnetilise induktsiooni tihendusmasin, enerconi induktsioonitihend, fooliumi sulgemise masin, soojusinduktsiooniga tihendaja, induktsioonkorgi tihendaja, induktsioonkorgi tihendusmasin, induktsiooni tihendaja, induktsioonhüljeste hind, induktsioontihendus, induktsioontihendusmasin, tihendusmasin\nMis on „Alumiiniumfooliumiga induktsioonmasin”?\nInduktsioon alumiiniumfooliumi tihendusmasin kasutatakse PP-, PE-, PET-, PS-, ABS-, HDPE-, LDPE- ja klaaspudelite jaoks, mis kasutab alumiiniumfooliumi sulatamiseks kohese kõrge kuumuse saamiseks elektromagnetilist põhimõtet, mis kinnitub seejärel pudelite avausele, saavutades niiskuskindla eesmärgi , lekkekindel, hallituskindel ja pikeneb säilitusaeg.\nTavaline sisetihendi tüüp on 2-osaline sisetihend, mis jätab korkide sisse sekundaarse tihendi, kui induktsioontihend on eemaldatud. Seda kasutatakse tavaliselt siis, kui lekkeküsimused on murettekitavad. Teine võimalus on üheosaline sisetihend, kus pärast induktsioontihendi eemaldamist ei jää sulgurisse voodrit. Võite valida ka tihendite hulgast, millel on tõmbetabel, või tihendite hulgast, millel on kooritav tihend, mis ei jäta pudelile jääke. Peate olema kindel, et vooder ühildub pudeli materjaliga.\nMudel 2500W 1800W 1300W\nPitseerimise läbimõõt 60-180mm 50-120mm 15-60mm\nPitseerimise kiirus 20-300 pudelid / min\nPitseerimise kõrgus 20-280mm 20-180mm\nSisendpinge Ühefaasiline, 220V, 50 / 60Hz\nKohaldatav materjal PP, PE, PET, PS, ABS, HDPE, LDPE ja klaaspudelid, plastpudelist suu alumiiniumfooliumkile\nMõõtmed (L * W * H): 1005 * 440 * 390mm 970 * 515 * 475mm\nKaal 72kg 51kg 38kg


Sa ei saa lisada toodet "Lätimaa imelised mõisad ja lossid" ostukorvi, kuna seda ei ole laos.\nVäljasõit Tallinnast kl. 06.00 Rahvusraamatukogu eest parklast, Pärnust kl. 08.00 Papiniidu bussipeatusest (Riia mnt) (NB! Väljasõiduajad võivad muutuda. Palun kontrollige). Reisi algusest peale saadab Teid meie suurte kogemustega eestikeelne giid. Keset Gauja rahvuspargi põlispuid, koopaid, kaljusid ja järvi asub Ungurmuiža mõis, mis on üks paremini uuritud ja säilinud puitmõisamaju Lätimaal. Mõisakompleks ja park on riikliku tähtsusega arhitektuurimälestised. Jaunmokas – ülirikkaliku kujundusega, silmapaistvate astmikviilude ja korstnatega punasest tellisest jahimõis valmis 1901. aastal. See ehitati šoti päritolu töösturist Riia linnapeale George Armsteadile. Arhitektiks oli Wilhelm Bockslaff, kes on samuti mitmete Eesti historistlike hoonete arhitekt. Siin on rikkalikult kaunistatud vanamoodsa sisustusega toad, ühisruumid jahitrofeedega ja huvitavad vanad ahjud. Tornist avanevad võrratud vaated ümberkaudsele maapiirkonnale. Sõit Jurmalasse, mis läti keeles tähendab sõna-sõnalt “mereäärne”. See on veetlev randade, metsade ja väikelinnade jada Liivi lahe ääres. Kuurortlinn, mis oma kauni roheluse ja kuldse rannaliivaga on Lätimaa üks kaunemaid linnu. Siin võib näha vanu puumaju ja sanatooriume kõrvuti tänapäeva spaadega. Väike jalutuskäik linnas. Sõit Jelgavasse, mis oli kunagi Kuramaa hertsogiriigi pealinn. Öömaja Jelgavas ****hotellis (2-sed toad).\nHommikusöök. Kõige silmapaistvam mälestis hertsogiriigi perioodist on Jelgava loss, mis oli Bironi talveresidentsiks. Rastrelli poolt 18.saj. ehitatud loss on üks suurimaid barokkehitisi Baltimaades. Praegu tegutseb hoones Läti Põllumajandusülikool, kuid külastada saab muuseum-tuba ja Kuramaa hertsogite hauakambrit. Lühike jalutuskäik vanalinnas, kus mõnede huvitavate vaatamisväärsuste seas on ka Püha Siimeoni ja Anna õigeusu katedraal. Edasi sõit Bauska lähedale. Prantsuse stiilis aias asub Baltimaade suurim ja kauneim – Rundale barokkloss. Suursugune palee projeteeriti kuulsa Rastrelli, Talvepalee autori, poolt ja ehitati Kuramaa hertsogi Ernst Johann Bironi suveresidentsiks. Lossi interjöör, eeskätt Valge saal ja Kuldsaal on kujundatud rokokoostiilis. Lossis on 138 ruumi. Tutvume lossi sisemuse ja selle kunstivaradega. Loss koos oma suursuguse aiaga on üks Läti olulisemaid vaatamisväärsusi. Sõidame läbi Bauska, kus vasakul pool paistab Bauska linnus, mis asub kahe kauni jõe – Musa ja Memele ühinemiskohal kitsal kõrgete kallastega poolsaarel. Esimesed kaitserajatised olid siin üsna varakult, sest teadaolevalt hävitati linnus juba 1416. aastal. Asemele ehitati uus kindlustus – ebakorrapärane nelinurk viie torniga ja peasissekäiguga idapoolsete tornide vahelt. Mežotnes asus kunagi semgalite suuremaid linnuseid, siis ordu tugipunkt ja Kuramaa hertsogi valdus. Mežotne lossi kinkis Vene keisrinna Katariina II oma lapselaste guvernandile Charlotte von Lievenile, kes nõudis väärikat elamut. Nii püstitatigi itaalia arhitekti Giacomo Quarenghi projekti järgi klassitsistlik palee, mis kuulub Kuramaa losside tippude hulka. Lossi kauneim ruum on kunstmarmorist sammaste ja seintega kuppelsaal, mida kasutatakse pidulike ürituste korraldamiseks. Lossi ümbritseb inglise stiilis park. Pärast seda sõidame õhtust sööma Lido keskusesse, mis oma kolme korruse ja õlletehasega on tõeline toitude paradiis. Palkidest, tuuleveskiga, südantsoojendavalt trendivaba. Hilisõhtuks kodus. Sõit Pärnu-Tallinn.\nMežotne loss 3.50 € 3 € 3€


Linnavolikogu kehtestas Nõmme üldplaneeringu – Pealinn.ee\nLinnavolikogu kehtestas Nõmme üldplaneeringu (0)\nTallinna linnavolikogu kehtestas neljapäevasel istungi Nõmme linnaosa üldplaneeringu. Linnaosa üldplaneeringus määratakse kindlaks linnaosa tulevase linnaehitusliku arengu põhisuunad, üldised maakasutus- ja ehitustingimused ning taristu põhimõtteline paigutus, millest lähtutakse edaspidi detailplaneeringute koostamisel ja projekteerimisel.\nLinnavolikogu esimehe Tiit Teriku sõnul Nõmme linnaosa seisukohalt äärmiselt oluline, et üldplaneering lõpuks kehtestati. „See paneb paika konkreetsed raamid ja põhimõtted ning loob õigusselguse, millega tuleb edaspidi arvestada. Üldplaneeringu puudumine on olnud probleem, mis võimaldas mõnel juhul väga avarat tõlgendamisruumi. Selle kehtestamist on toetanud ka Nõmme seltsid, kelle esindajatega ma augustis kohtusin,“ lausus Terik.\n„Üldplaneeringu koostamise protsess on koos mõningate pausidega kestnud kakskümmend aastat, mis on tegelikult ebamõistlikult pikk aeg. Kindlasti on oluline märkida, et dokumendis on fikseeritud kõik need väärtused, mis teevad Nõmmest Nõmme. Metsalinna miljöö, rohealade säilitamine ning arvestatud on Nõmme linnaosa ehitusmäärusega, mis oli seni eelkõige soovituslik dokument. Nüüd on hulk selle põhimõtteid saanud üldplaneeringus ka seaduse jõu,“ ütles linnavolikogu esimees.\nÜldplaneeringu põhieesmärk on suunata linnaosa arengut selliselt, et säiliks ka edaspidi Nõmme kui metsalinna miljöö, mille loob linnaosa hooneid ümbritsev looduslik männimets. Piirkondade eripära arvesse võttes on määratud kindlaks maakasutuse juhtfunktsioonid ja ehitustingimused. Eesmärgiks ei ole seatud üldist hoonestusstruktuuri tihendamist ja olemasolevate hoonete asendamist, vaid rõhk on kvaliteetse (elu)keskkonna säilitamisel, linnaruumi korrastamisel ja väärtuste rõhutamisel.\nNõmme kui metsalinn on valdavas osas parkmetsa ilmega linnaosa. Nõmmele on iseloomulik valdavalt männipuistuga kaetud lahtine hoonestusviis kuni seitsme elamuga hektaril. Nõmme keskmine asustustihedus on 30 inimest, väikeelamute alal 40 inimest hektari kohta. Krundi soovitatav metsapuudega kaetus on 25%.\nÜldplaneeringus on paika pandud suurim lubatud hoonealune pindala, krundi minimaalsuurus, kruntide minimaalne lubatud haljastuse osakaal, krundi koormusindeks, hoonete kõrgus, hoonete arv krundil jne. Määratud tingimused on piisavad kõrghaljastatud aedlinnamiljöö säilimiseks. Üldplaneering määrab suure osa Nõmme asumitest miljööväärtuslikuks hoonestusalaks, kus on miljöö säilitamiseks ja tugevdamiseks välja töötatud lisatingimused.\nEluhoonetena on linnaosas lubatud pereelamud ja väikeelamud ning üksikute olemasolevate korterelamutega alade linnaruumilise korrastamise eesmärgil erandina ka korterelamud. Samast eesmärgist lähtudes on seatud tingimused olemasoleva privaatse elukeskkonna säilimiseks.\nLisaks on üldplaneeringu eesmärk eelisarendada säästvaid liikumisviise. Planeeritud on jalgrattateede võrk, et suurendada jalgratta igapäevase kasutamise osakaalu, ning uued raudteepeatused, et muuta ühendus linnakeskusega kiiremaks. Planeeritud on seitse asumikeskust, millel on hea ühistranspordiühendus (enamasti raudteega) ja mis on seotud jalgrattateede võrgustikuga. Planeeritud on ka mitu „Pargi ja reisi“ parklat, et vähendada linna liikluskoormust ja ärgitada linna lähiümbruse elanikke ühistransporti kasutama. Üldplaneeringu ettepanekutes käsitletakse liiklust linnaruumi osana, arvestatakse kergliikluse vajadusi ja keskkonnataluvust. Planeering käsitleb lisaks linnaosa katvat, rohealasid ja kergliiklusteid omavahel ühendavat rohelist võrgustikku, mis moodustab linnaosa ümbruskonnaga ühendava aasta läbi kasutatava terviseradade süsteemi. See parandab liikumis-, puhkamis- ja sportimisvõimalusi.\nNõmme linnaosa üldplaneeringu koostamisel on arvestatud viimaste aastate muutusi ja arengusuundumusi linnaehitust ja maakasutust märkimisväärselt mõjutavates valdkondades (sh elamuehituses, ettevõtlusstruktuuris, kaubanduses, teeninduses ja liikluses). Samuti on üldplaneeringu koostamisel arvestatud avalikke huve ja linna strateegilistes arengudokumentides sõnastatud üldisi arengueesmärke.\nÜldplaneeringu koostamisel on järjepideva ruumilise arengu eesmärgil arvestatud ka varem koostatud linnaosa ruumilist arengut suunavate dokumentidega ehk Tallinna üldplaneeringu ja Nõmme linnaosa ehitusmäärusega. Üldplaneeringu koostamine on põhjendatud vajadusega käsitleda Nõmme linnaosa edasist arengut ühtses terviklikus dokumendis ning üksikasjalikumalt ja täpsemas mõõtkavas, kui seda on tehtud Tallinna üldplaneeringus.\nPlaneeringu koostamisel on arvestatud linna strateegilistes arengudokumentides seatud majanduslikke, sotsiaalseid, kultuurilisi, keskkonna- ja tervisekaitselisi eesmärke, linna investeerimisvõimalusi, õigusaktidest tulenevaid maakasutust ja ehitusvaldkonda reguleerivaid nõudeid ja piiranguid ning Tallinna elamuehitussektoris ja muudes valdkondades lähiaastateks prognoositavaid ja otstarbekaid arengusuundumusi.


10 pulmameigitrikki, mis sobivad päriseks | Tiltamom - Ilu\nKui kunagi oleks olnud päev, kus soovite välja näha nagu teie kõige uhkem mina, on see päev, mil abiellute. See tähendab, et enamik inimesi sooviks vaadata igal nädalal (ja õhtul) nii - oma kõigi aegade kaunimat, loomulikumat, helendavamat -. Pulmameigil on täiendav nõue, et see optimeeriks iga fotot, mis on Snapchati / selfie / alati avatud ühiskonnas, kus me elame, ka peaaegu iga päev. Ja lõpuks on pulmameik (ideaaljuhul) üsna määrdumiskindel - veel üks võimalus selle väljendamiseks võib olla emotsioonikindel - ideaalne ka reaalses elus, hoolimata sellest, kas pisarate pisimalgi provokatsioonil, jumaldate kuuma joogatunde, kannatate allergiate all jne. .\n'Klassikaline ilus,' ütleb meigikunstnik / Kjaer Weis asutaja Kirsten Kjaer Weis , sellisest välimusest, mida enamik pruute küsib. 'See seisneb selles, et näete välja nagu ise, mitte liiga palju pingutades, minimaalselt.' Tema sõnul on julgemad meigist kõrvalekalduvad ka tema enda sarnased: 'Kui te olete selline inimene, kes kannab palju punast huulepulka, siis arvan, et see teie pulmapäeval on suurepärane idee,' ütleb ta. 'Mõlemal juhul, ülilooduslik või dramaatilisem, mõtle veatule nahale ja roosilisele põsele.'\nTee meik akna ääres. Kui seda ei ole, võtke käsipeegel ja kõndige välja kõikjal, kus on loomulikku valgust, et oma välimust kontrollida. 'Võite usaldada looduslikku valgust,' ütleb Kjaer Weis. 'See ütleb teile alati tõtt.'\nVaata pilte. See on tõsi, olenemata sellest, kas teete ise oma meiki või töötate koos meigikunstnikuga või lasete isegi sõbral seda teha. 'Kui näete, mis teile meeldib, teate, kuhu lähete,' ütleb Kjaer Weis, kes soovitab tuua endast pilte ja pilte modellidest või kuulsustest, kelle meik teile sobib.\nPange oma kulmud korda. 'Poleeritud kulm ei tule maha,' ütleb Kjaer Weis. Kui te pole neid kunagi varem teinud, tehke seda esimest korda kuu või kaks ette, et veenduda, et kulmukunstniku tööd teile meeldivad. Seejärel laske neil päev enne pulmi uuesti teha. 'Eelmine päev annab teile aega, kui nahk muutub pisut punaseks,' ütleb Kjaer Weis. Päev täitke oma eelistatud (ja varem katsetatud) pliiatsi / varju / kulmugeeliga, et saaksite nägu raamida.\nmary magdaleena tähendus\nbeautycounter VÄRV MÄÄRATA BROW PENCIL goop, 23 dollarit\nEelmisel õhtul vooderdage silmad tugevalt pruuni või musta pliiatsiga - seejärel pühkige see ära. 'Tehke üle - kasutage liialdatud kogust voodrit ja viige see tõesti ripsmete alustesse,' ütleb Kjaer Weis. “Pühi siis ära. Järgmisel päeval jäetakse väike peen definitsioon - ma teen seda trikki kogu aeg ja see töötab tõesti ilusti. See lisab silma sügavust, kuid tundub, et teil pole seal toodet. See on ülim meigivaba silmameik. See sobib suurepäraselt naistele, kes tavaliselt meiki ei kanna, ja seda sobivad ka kõik teised. '\nbeautycounter VÄRVIVÕRGSILMA PENCIL goop, 23 dollarit\nrms beauty ULTIMATE MEIGI EEMALDAMISPESU: 20 PAKENDIT goop, 16 dollarit\nSõltumata sellest, kui intensiivsed teile silmad või huuled meeldivad, ütleb Kjaer Weis, et lähete vundamendile võimalikult kergelt, kasutades paksendava aluse asemel peitekreemi, et katta see, mida tuleb katta. 'Teie nahk peaks läbi paistma, tunduma elus,' ütleb ta. 'Sa ei taha seda varjata.'\nkaunitar Counter DEW SKIN\nToonitud niisutaja SPF 20 goop, 45 dollarit\nrms ilu “ÜRO” KATUS goop, 36 dollarit\nkjaer weis FOND goop, 68 dollarit\nSoovi korral saate oma ööseks pühitud voodrile lisada veel vooderdust. 'See lisab rohkem sügavust,' ütleb Kjaer Weis. Isegi kui te tavaliselt oma ripsmeid ei lokita, tehke seda - jääkvooder pluss koolutatud ripsmed on pisarakindlad ja meigina tuvastamatud, kuid omavad siiski tohutut vahet oma välimuses.\nKui soovite ripsmetušši ja / või varju, hoidke seda määrdumise minimeerimiseks hele. 'Mulle meeldib pulmadeks pehme lillakas-y cappucino värv,' ütleb Kjaer Weis. 'See ei näe välja nagu värv ega vari - see annab lihtsalt rohkem sügavust, nii et teie silmad paistavad silma, kuid ei näe välja mõeldud.' Ta kannab varju kogu kaanele pehme harja abil: „Minge nina poole heledamaks, kortsul tumedamaks. Kui soovite seda intensiivistada, muutke see silmade välisnurkades ja silmade all välisnurkades veidi tumedamaks. '\nIlia SIIDIST VARJUPULK goop, 28 dollarit\nkjaer weis SILMAVARJU goop, 45 dollarit\nÜLILOODUSLIK MASCARA goop, 22 dollarit\nKreemjas põsepuna on õige tee. 'Mulle meeldib kreemjas põsepuna iga päev, aga eriti selline päev,' ütleb Kjaer Weis. “Nahk näeb välja elus, värske, õitsev ja vajadusel on kreemi palju lihtsam uuesti peale kanda. Selle värske näoga sisemise sära saamiseks sulanduge lihtsalt põskede õunte juurde. ' Enamiku tumedama nahaga pruutide jaoks meeldib Kjaer Weisile tema suurepäraselt pigmenteeritud Happy kreemjas põsepuna heledama nahaga inimestele, soovitab ta õitsemist.\nkjaer weis Kreemipunetus\nCOMPACT õnnelikus goop, 56 dollarit\nCOMPACT õitsemise ajal goop, 56 dollarit\nNii pulber - pulbri valguses - kui ka matistavad lehed on suurepärased sära vähendamiseks. 'Hoidke see minimaalsena,' ütleb Kjaer Weis, 'lihtsalt selleks, et te ei näeks välja higine ega läikiv.' Talle meeldib meikimist tehes tolmu tekitada t-tsoonis pisut lahtist pulbrit, seejärel julgustab pruut kandma kas väikest pulbrilist kompaktset või matistavat lehte. 'Ükskõik, mis teil on - mõlemad töötavad,' ütleb ta. “Kuid pulber ainult t-tsoonis. Kui teete seda kõike üle, siis see surmab nahka. ”\nPULBRI VIIMISTLEMINE goop, 26 dollarit\nrms ilu “UN” PULBER goop, 34 dollarit\nHuuled on täiesti sinu teha. 'Paremat valemit pole olemas, vaid see, mis teile meeldib - läige, huulepulk, peits, see kõik töötab,' ütleb Kjaer Weis. 'Ma ei keskenduks sellele, kui kaua see kestab - kogu suudlemise korral saab huulepulga olukord päeva jooksul alati natuke peksa. Minge uuesti kandma seda, mida tunnete end mugavalt ja näeb teile kõige ilusam välja. '\nVEDEL LIPP goop, 24 dollarit\nPALSAM õli ja luu goop, 28 dollarit\nLÕPETATUD HUPKE goop, 21 dollarit\ntata harper LIP JA\nPÕSKE Toon goop, 36 dollarit\naurukaunistus SIREN huulepulk goop, 25 dollarit\nkaunitar Counter LIP SHEER goop, 30 dollarit\nSeotud: Päris pulmameik\nodavad puhkuseideed sõpradele\nparim kreem läikivatele jalgadele\nparim detox ja puhastada\nkuidas pärast lahutust vanemaks saada\nparim söömishäirete ravikeskus\nparim näo naha pinguldamiseks


Windows Movie Maker 2021 tasuta allalaadimine + 6 teadmist - Movie Makeri Näpunäited\nWindows Movie Maker, varem Windows 7-s tuntud kui Windows Live Movie Maker, on Microsofti välja töötatud tasuta, kuid professionaalne videotöötlustarkvara. Parimat tasuta videotöötlustarkvara kasutades saate tõhusalt ja kiiresti filme luua koos videote ja piltidega ning seejärel jagada neid veel sõpradega.\nTasuta Windows Movie Maker , Microsofti loodud videotöötlustööriista, on Windowsi kasutajad kümne aasta jooksul tõhusalt kasutanud. Ühe populaarseima videotöötlustööriistana on kasutajatele meeldinud kasutada tasuta Movie Makeri tarkvara videote jäädvustamiseks ja redigeerimiseks. Kuid 10. jaanuaril 2017 eemaldas Microsoft lõpuks oma veebisaidilt allalaadimislingi.\nKuigi Windows Movie Maker on puhatud, võivad mõned Windows Movie Makeri alternatiivid teid aidata. Et aidata algajatel hõlpsasti suurepäraseid videoid luua, töötas MiniTool Solution Ltd. välja hea, tasuta alternatiivi - MiniTool MovieMaker . Selle tööriista abil saate hõlpsate videote loomiseks selle kasulikke funktsioone. Oma filmide tegemiseks laadige see alla.\nKuidas saaksime Windows Movie Makeri hankida? Siin näitame teile 6 korduma kippuvat küsimust parima tasuta videotarkvara kohta.\nKas Windows Movie Maker on hea?\nVärske uuringu kohaselt leiame, et paljud kasutajad küsivad endalt: 'Kas tasub alla laadida tasuta Windows Movie Maker?' Lisasime 5 põhjust Movie Makeri tasuta kasutamiseks.\nWindows Movie Maker on tasuta videotöötlustarkvara. Ehkki Internetist leiate mõningaid Windows Movie Makeri alternatiive, nõuab enamik neist tasumist. Seega, kui teil on eelarve, ei saa te vabalt võita.\nKui te pole videotöötlusega kogenud, on Windows Movie Maker teie jaoks hea valik. Seda on väga lihtne õppida. See on üsna sirgjooneline ja intuitiivne. Pealegi pakub see tasuta videotöötlustarkvara töötamiseks üllatavalt palju efekte ja üleminekuid.\nSee on suurepärane slaidiseansside tööriist.\nWindows Movie Maker töötati välja koduste filmide ja slaidiseansside loomiseks. Tasuta videotöötlusprogrammi jaoks pakub see hämmastavaid teemasid, lõbusaid üleminekuid ja võimalust hõlpsalt muusikat lisada. Kui olete kodune filmihuviline, on Windows Movie Maker suurepärane tööriist.\nSee pakub mitmeid eriefekte.\nTasuta videotöötlustarkvarana pakub Windows Movie Maker videote tegemisel kasutamiseks üle 130 efekti, hämmastavaid üleminekuid, pealkirju ja krediite. Kuigi need ei anna alati kõige professionaalsemaid tulemusi, on nendega kindlasti lõbus mängida.\nSee toetab erinevaid opsüsteeme.\nTasuta Windows Movie Maker, nii hõlpsasti kasutatav kui ka võimas video loomise / redigeerimise tööriist, toetab Windows 7, Windows 8, Windows 10 või Windows Server 2008 R2.\nÜhesõnaga, kui otsite lihtsat, tasuta, kiiret ja intuitiivset videotöötlust, võite proovida kasutada tasuta Movie Makeri tarkvara.\nWindows Movie Maker pole enam allalaadimiseks saadaval\nTasuta Windows Movie Maker võimaldab teil oma piltide ja videokogude hulgast hõlpsasti oma filmi teha. Alates 2018. aastast pole aga parimat tasuta videotöötlustarkvara Microsofti veebisaidilt enam võimalik alla laadida.\nNäide Microsofti kogukonnast - „Oleme slaidiseansside tegemiseks alati kasutanud Windows Live Movie Makerit, kuid värskendasime hiljuti oma sülearvuteid versioonile Windows 10. Läksin vanemat versiooni alla laadima Windows Essentialsi, et teada saada, et seda enam ei toetata alates 10. jaanuarist 2017 ja seetõttu pole see enam allalaaditav. Kas tuleb välja uus versioon? Mida saan selle asemel kasutada? '\nKuidas ma saan Windows 10-s tasuta Windows Movie Makeri?\nÕnneks oleme teie jaoks arhiveeritud failide lingid salvestanud. Windows Movie Makeri tasuta allalaadimiseks peate lihtsalt klõpsama järgmist nuppu.\nSee allalaadimine on täiesti ohutu. 100% viiruseta ja nuhkvaravaba garanteeritud! Faili maht on umbes 103 MB ja selle täitmine võtab mitu minutit.\nLaadisin selle parima tasuta videotöötlustarkvara alla MiniToolist ja kasutasin seda omaenda laheda video loomiseks.\nlisage parool google draivi kausta\nWindows 10 ei avanud seadeid\nWindows 10 värskendus lakkas töötamast


Video: lekkinud info kohaselt saab "CS:GO" varsti uue mängulaadi ja kaks uut kaarti | Diktor\nVideo: lekkinud info kohaselt saab “CS:GO” varsti uue mängulaadi ja kaks uut kaarti\n9. sept. 2019 kell&nbsp11:40\nGrind on üks uutest kaartidest, mis väidetavalt tulevikus "CS:GO-sse" lisatakse.Foto: kuvatõmmis\n“CS:GO” failides tuhnivad koodikaevandajad on välja selgitanud, et tulevikus plaanitakse mängu lisada kaks uut kaarti ja uus mängulaad nimega “Co-op Strike”.\nValve News Networki juutuubi kanalile postitatud videos väidetakse, et tulevikus lisatakse “CS:GO-sse” kaardid Import ja Grind. Neid on maininud ka tuntud “CS:GO” sisulooja, kes on varem mängu jaoks kokku pannud kaardid Blackgold, Junction ja Studio.\nMõlemal kaardil saab mängijate ülesandeks kahjutuks teha pomm. Import viib mängijad väidetavalt mahajäetud jaapani sadamasse ja Grindi tegevus toimub Namiibias asuvas uraanikaevanudses. Valve News Networki videos saab näha ka uute kaartide pilte.\nVeel on mängu koodist leitud vihjeid missioonidele, mida saab läbida koos sõbraga. Korduvalt on koodikaevandajatele hakanud silma sõnad “coop”, “cooperative” ja “coopmission”, mis on seotud “CS:GO” veel avaldamata uuendatud kasutajaliidesega.\nVeel ei ole teada, millal “CS:GO” järgmine suurem uuendus ilmub ning mängu arendaja Valve ei ole infot uute kaartide ja uue mängulaadi kohta kinnitanud. Mängu kood näib aga kinnitavat, et midagi suurt on tulekul.\nKas tead juba, kui palju parem on Eesti parim “CS:GO” äss Robin “ropz” Kool tavalisest pühapäevamängijast? Või kui “CS:GO” tundub sulle nagu hiina keel, siis oleme kokku pannud kasuliku juhendi, mis teeb isegi sinu vanaemast “CS:GO” asjatundja.\nOktoobri algusel osta kindlasti ka ajakirja “Digi” uus number, sest sealt leiad eksklusiivse intervjuu Robin “ropz” Kooliga.


NIPINURK: Mis on afirmatsioonid ning kuidas need aitavad sul muuta oma suhtumist? - Buduaar\nNIPINURK: Mis on afirmatsioonid ning kuidas need aitavad sul muuta oma suhtumist?\n29. november 2021 | 16:56\nCoach Chanet Siret Simonen selgitab, et afirmatsioonid ehk kinnitused iseendale on lihtsad, positiivsed laused, mis toetavad enda sisekõne muutmist. Ta annab nõu, kuidas afirmatsioonide igapäevaselt kasutamine sind aidata saab.\nPeenike hääl meie sees…\n“Kui su sisehääl ütleb ära maali, siis maali ikka ja su sisehääl vaikib,” soovitab Chanet.\nChanet sõnab, et tahtejõu kasutamine oma muutuste elluviimiseks ja edu võimendamiseks ei ole alati piisav. Me võime ju väga tahta teha muutusi paremuse suunas, aga tegutsemise ajal on meie peas oma mahe hääl ütlemas sarnaseid asju nagu: “See on nii hirmus. Ma ei ole selleks piisavalt hea. Ma ei suuda seda teha. Maailmas on nii palju teisi, kes oskavad seda minust paremini ja mul ei tasu üritadagi”.\nTuleb tuttav ette? Chanet rõhutab, et selleks, et muutused toimuda saaksid, tuleb kõigepealt lahti lasta nendest negatiivsetest mõtetest ja lugudest ning hakata uskuma iseenda võimekusse. Me kõik oleme palju osavamad, andekamad ja julgemad, kui me seda enamuse ajast iseendale räägime. Millegipärast me oleme iseendaga kõige kriitilisemad. Me mitte kunagi ei räägiks enda parimale sõbrale nii nagu me räägime iseendale olles alles teekonnal. Toeta iseend, kui enda parimat sõpra!\nChanet ütleb, et afirmatsioonid aitavad muuta negatiivseid uskumusi ning toetavad muutusi, mis aitavad sul uskuda, et kõik on võimalik. Nende kasutamine aitab asendada uskumuse “Ma ei suuda” uskumusega “Ma suudan!” nii, et sa päriselt ka usud, et sa oled suuteline enda eesmärgid saavutama. Lisaks aitavad afirmatsioonid hoida fookust sellel, mis on sinu jaoks hetkel oluline.\n“Iseendale väikeste lihtsate lausete kordamine võib alguses tunduda naljakas, kuid positiivsete lausete ütlemisel on sügav mõju teadlikule ja teadvustamata mõistusele. Mina olen enda jaoks selle ära seletanud läbi neuronite ühenduse. Meie peas on väga palju erinevaid neuronite vahelisi ühendusi, mis esindavad meie mõistuses meie teadmisi. Üks neuroniühendus on üks lugu, mida oleme harjunud endale rääkima. Need lood on meie sisse nii kinnistunud, et me ei pruugi neid isegi koheselt märgata. Lood võivad saada alguse meie endi uskumustest, kui nendest mida me oleme varasemalt enda kohta kuulnud teistelt.\nNäiteks ma ise pidasin aastaid tagasi tantsukooli ja endast kui ettevõtjast rääkides sidusin end alati just oma kooli ja selle eduga. Ühel hetkel mõistsin, et räägin enda lugu endiselt tantsukooli kaudu, kuigi pole sellega 4 aastat seotud ja fookus on hoopis coachingul. See oli lihtsalt nii automaatne, et endiselt seda lugu kasutasin,” tõdeb Chanet.\nTa selgitab, et vahel on lood, mille kaudu end identifitseerime meie jaoks kahjulikud ja nii võib näiteks uue võimaluse või pakkumise tekkimisel käivituda automaatselt juba aegunud lugu sellest, kuidas me ei saa hakkama. Need on negatiivsed afirmatsioonid, mida endale kordame.\nSelleks, et sisekõne muutuks ja me räägiks endale lugusid, mis meid meie teekonnal toetavad, on Chaneti sõnul vaja luua uusi neuroniühendusi. Uued ühendused tekivad siis, kui me õpime midagi uut ja kordame seda endale nii kaua, kuni tekib uus ja tugev ühendus. Selleks, et me saaks aru, et me suudame ja oleme võimelised enamaks, peame enda vanad teadmised asendama uutega ehk looma positiivsed afirmatsioonid, mida ma ise usume.\n“Muide, ei tohi unustada, et vanad lood ei kao tegelikult kuskile. Vastupidi, need võivad ühel hetkel täiesti ootamatult alateadvusest välja tulla. Me ei saa neid kustutada, aga saame hoolitseda selle eest, et meid soosivad ühendused oleks tugevamad ja seega tõenäolisemalt meie tähelepanu alla satuks,” paneb ta südamele.\nSelleks, et muutusi saaks ellu viia, peame Chaneti sõnul kasutama sisekõne, mis oleks meid toetav. Seda saab toetada läbi endale toetavate afirmatsioonide loomise. Seejuures on oluline, et laused oleks üles ehitatud nii, et see kõik oleks justkui juba olemas ning oleks hea, kui need oleks sinu enda loodud ja kindlasti positiivsed. Hea viis enda jaoks oluliste afirmatsioonide loomiseks on kuulata, mis on need negatiivsed afirmatsioonid, mida praegu endale ütleme ja muuta need positiivseks. Näiteks mitte “Ma ei suuda!”, vaid “Ma suudan!”, mitte “Mul ei ole kunagi iseenda jaoks aega!”, vaid “Mul on alati enda jaoks aega!”\n“Taolised korduvad kinnitused aitavad alateadvuse ümber programmeerida ja õige pea märkame muutusi oma suhtumises ja tegudes,” soovitab Chanet proovida.\nAfirmatsioonid on jaatavas vormis. Mitte “Ma ei taha sisse magada!”, vaid “Ma ärkan igal hommikul õigeaegselt!”\nAfirmatsioonid on positiivsed laused. Mitte “Ma ei ole piisav seda tegema”, vaid “Ma olen igal hetkel piisav järgmise sammu jaoks.”\nSelleks, et tekiks uus toetav sisehääl, tuleb afirmatsioone pidevalt korrata.\nChanet lisab, et sa võid afirmatsioone kasutada visioonide loomisel. Lausu enda kohta laused, mida soovid enda olemuses kasutada, isegi kui sa veel ei tunne seda. Kui ei ole valmis ütlema, et olen julge ja enesekindel, siis mängi nii kaua sõnadega, kuni see tundub sulle hea. Näiteks: “Ma olen valmis olema julge ja enesekindel.”


Soovitatav on kreem kuiva nahapaksendi pehmendamiseks sisse masseerida. Vanusega glükoosamiini tootmine kehas väheneb ning glükoosamiini toidust ei saa. Paraku kollageeni tootmine hakkab vähenema juba Nähes selle toote populaarsust, otsustasime selle teile tähelepanu pöörata. Seega on keelatud puuvilju palju vähem kui tervislikke, mille abil saab ka lühikese koorega saiale mahla, kompotti või pirukat teha. Sama kehtib krüoteraapia kohta.\nPodagra ägenemisega on märgata kahjustatud liigese turset, on tunda tugevat valu, põletikuline piirkond muutub puutetundlikuks, temperatuur tõuseb kohapeal. Ravimata jätmise korral võib haigus mõjutada siseorganeid. Teraapia viiakse läbi haiglas arsti järelevalve all. Ägenemisperioodil peatatakse krambid ravimite, näiteks valuvaigistite, mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite, kondroprotektorite jne abil.\nRavimite peamised rühmad ja nende loetelu Podagra tablette kasutatakse mitu nädalat pärast rünnakut. Haiguse ravi kestus sõltub kusihappe kontsentratsioonist kehas. Podagra-artriidi ravimite terapeutiline toime avaldub järgmiselt: imendunud sõlmed tofus ; põletik, turse ja punetus eemaldatakse; kahjustatud piirkonna temperatuur on normaliseeritud; teatud aja jooksul kehasse kogunenud kahjulikud ained eemaldatakse; stimuleeritakse Urea liigeste poletik ainevahetust. Tagasi sisukorra juurde Põhiteraapia: ravimid Podagra ravi alus on ravimid, mis aitavad vähendada kusihappe kogunemist.\nKoos nendega on parem võtta diureetikume, mis eemaldavad liigseid mürgiseid aineid, ja urikosuurilisi ravimeid, mis aitavad verd puhastada. Põhiliste ravimite loetelu: "Kolhitsiin", mida peetakse oma taimepõhja tõttu mitte ainult tõhusaks podagrahoogude korral, vaid ka ohutuks ravimiks. Raseduse ajal ei saa juua. Podagraga "Blemaren" soodustab soolade resorptsiooni. Eemaldab liigse kusihappe, vähendab sümptomeid.\nTagasi sisukorra juurde Valuvaigistid Põletikuvastased ravimid Jalade podagra ravim hõlmab ka põletikuvastaste ravimite kasutamist, mis mõjutavad tavaliselt põletiku fookust ja vähendavad krampe, tavaliselt rühma MSPVA-sid või glükokortikosteroide. Nende hulka kuuluvad järgmised mittesteroidsed ja steroidsed põletikuvastased ravimid: "Deksametasoon" on glükokortikosteroid hormoonmille toime on suunatud ödeemi, allergiate ja põletiku leevendamisele.\nRahaliste vahendite kasutamine võimaldab teil leevendada turset, punetust ja valulikkust. Aertal koos kompositsioonis sisalduva atseklofenakiga tuimastab hästi, leevendab palavikku ja põletikku. Tagasi sisukorra juurde Kondroprotektorid Ravimirühm, mille tarbimine aeglustab liigestes hävitamise protsesse, aitab kaasa kõhre taastamisele kõigi OA haiguste korral.\nEfekt saavutatakse tänu vere mikrotsirkulatsiooni kasvule kahjustatud piirkonnas. Kondroprotektorite rühma esindaja on Teraflex. Tänu oma toimeainetele kondroitiin ja glükoosamiin aeglustab ravim liigestes degeneratiivseid protsesse ja vähendab valu.\nVitamiinid ja toidulisandid Ravi täiendavad meetodid - toidulisandite võtmine koosseisu kasulike ainete ja elementidega. Kaltsiumi, C-vitamiini ja flavonoididega toidulisandid Urea liigeste poletik kusihappe taset veres. Lisaks tugevdab kaltsium liigeseid ja luid. Kasulik on E-vitamiin, mis kiirendab liigesekudede uuenemist. Võite juua pillid koos kreatiiniga, kuna kreatiin neutraliseerib kahjulikke happeid, osaleb ainevahetusprotsessis. Populaarne podagravastane ravim "Don" on toidulisand, mis regulaarsel kasutamisel stimuleerib kõhrekoe kasvu, tugevdab seda ja omab põletikuvastast toimet.\nMuud ravimid Pentoksüfülliin.\nRavim parandab vereringet, mis vähendab veresoonte spasme ja küllastab kudesid hapnikuga. Suurendab kudede elastsust, vananemisvastast toimet kehale. Aktiivsüsi on adsorbent, mis puhastab mürgiste ainete keha. Podagra puhul soovitatakse puusütt kompresside lahusena kasutada nii seest kui ka väljast.\nPolysorb on parim kaasaegne absorbeeriv aine, mis seob kahjulikke aineid ja eemaldab need kehast. Meditsiiniline plaaster, näiteks "Nanoplast" - aitab lühiajaliselt valulikest aistingutest vabaneda.\nTagasi sisukorra juurde Uue põlvkonna ravimid podagra jaoks Teadlased jätkavad podagra raviks ravimite otsimist ning farmaatsiaturul ilmuvad jätkuvalt uued ravimid.\nVedelikus on üle tilga. Jätkub ,3 kuuks. Eriti oluline on see diabeetikute ja teiste vähenenud tundlikkusega patsientide puhul. Jalakabinetis ja apteekides saab vajadusel head nõu, kuidas tavalise haavaplaastri abil valutaval kohal koormust vähendada, tasakaalustada ja elimineerida.\nLambavilla alternatiiviks on meditsiinis kasutatav sünteetiline kipsialune pehmendusmaterjal cellona.\nNäiteks, liigest kaitsva nahaaluse rasvapadja puudumisel võib küroteraapia järgse haavandi paranemine kujuneda aeganõudvaks ja kulukas.\nBaaskreem tuleb valida vastavalt naha kuivusastmele.\nUurea kasulik mõju seisneb tema võimes epidermise sarvkihis vett siduda.\nKergem on probleeme ennetada, kui nendega võidelda.\nIda-Tallinna Keskhaigla jalaravi kabinettides töötavad õed on saanud Rootsis spetsiaalse koolituse abivahendite osas.


Võtsid väljakutse vastu – Eesti eest - Eesti Ekspress\nKuum 26. märts 2010\nVõtsid väljakutse vastu – Eesti eest\nTeatripaar Ene-Liis Semper (40) ja Tiit Ojasoo (32) dirigeerivad megaprojekti, mille kulminatsioon leiab aset Saku Suurhallis 7. mail. Aktsiooni nimeks on “Ühtne Eesti suurkogu”.\n“Kaks ja pool aastat tagasi alustas Teater NO99 suurprojekti, mille eesmärk on Eesti ühiskonna arengutakistuste kaardistamine ning väljakutse esitamine senisele rahvuslikest eesmärkidest kaugenenud poliitilisele eliidile. Lavastuse ettekäändel oleme läbi viinud kümneid intervjuusid, salvestanud ja analüüsinud konfidentsiaalseid materjale ning ette valmistanud suurprojekti, millele pole mastaabilt analooge ei Ida-Euroopas ega ka mujal maailmas.”\nSellise peibutustekstiga kutsus NO99 eile pressikonverentsile, kus ettevõtmist laiemale ringile tutvustati. Päev varem said Tiit ja Ene-Liis Ekspressi ajakirjaniku peal testida, kuidas uue partei loomise sõnum kohale jõuab ja milliseid reaktsioone see keskmisest paranoilisemas kuulajas tekitab.\nTiit alustab tiivustavalt: “Eestis on 1,4 miljonit inimest. Eesti võimuparteides on 40 000 liiget, kuldne reegel on, et igas parteis on keskmiselt 100 aktiivset liiget, otsustamisse on kaasatud nii kümmekond inimest – ehk siis, täna on nii, et vali keda tahad, sa saad ikka needsamad inimesed.”\nEne-Liis jätkab sama veenvalt: “Kuna Keskerakond on nii ettevaatamatult kogu aeg küsinud, et kes siis veel, arvates, et keegi ei vasta, siis me mõtlesime, et vastame siis ära. Nad peavad iseenesestmõistetavaks, et kes siis veel kui nemad. Aga on ka teisi tegijaid. Meie.”\nTiit jätkab: “Oleme rääkinud lõputu hulga suurärimeeste, endiste ja praeguste poliitikute, riigiametnike, PR-meestega, et kuidas see poliitmaastik toimib. Ja mida rohkem me uurisime, seda õõvastavamaks pilt läks – see, millest meedia kirjutab või millest ta kirjutada saab, ei ole isegi mitte jäämäe veepealne osa vaid … jäämäe pealmine kiht. Ja varsti pole äkki enam sedagi… Teatril on võimalus minna kaugemale – meil on võimalus rääkida ausalt, jagada seda konfidentsiaalset infot, mida me kogunud oleme. (Teater oma allikaid avaldama ei pea – Toim.) Asja kunstiliseks väljundiks on erakond “Ühtne Eesti” ja kõik, mida me nüüd tegema hakkame, on põhimõtteliselt erakonna reklaamikampaania.”\nSaan eksklusiivse võimaluse kuulata esimesena ka uue erakonna hümni – ükski suurkogu ei saa ju ilma ühislaulmiseta mööduda. “...käes on aeg… pea valge laev… läbi tulest ja veest… Eesti eest...” Reklaamipinnad kattuvad ilusate noorte NO99 näitlejate näopiltidega valimisplakatitega – neilt portreedelt pole olnud tarvidust aastakümneid maha photoshop’ida, kõigest sinimustvalge põsele kleepida. Erakonna noortekogu esimees on muidugi ainus seni erakonnastumata eks-ninja Lenna Kuurmaa (“Kes siis veel,” pilgutab Ene-Liis silma). Kuidagi liigagi tuttavad on need mänguvõtted.\n“Ragbiväljakule tulles tuleb mängida ragbit, mitte tennist,” ütleb Tiit. “Uurimegi praegu just kõiki erinevaid lähenemisi ja Keskerakond kasutab inimesteni jõudmiseks teatavasti maailma parimate PR-meeste abi. Nagu lubatud, kasutame meiegi siitpeale ainult poliitilist retoorikat,” kinnitab Tiit ja jätkab: ““Ühtse Eesti” ühe ellukutsujana arvan aga, et Eesti-suguses väikeriigis pole tegelikult mingit põhjust seda mudamaadlust kaasa mängida, selle areeni võib lihtsalt sulgeda, jättes praegused maadlejad sinna omavahel kähmlema. Eesti on suurem kui need 40 000 parteistatud inimest. Me teeme oma mängu ja mängime seda. Tuleb võtta ainuvõim ja ainuvastutus. Sellist juttu ei ole, et näed, tahtsime küll, aga koalitsioonipartner ei lubanud, mis on üks põhilisi valesid, millega praegu valijat petetakse.”\nElu on ärksamatele peadele muidugi õpetanud, et uus särav värske liha on paari aasta pärast samasugune luitunudhall korrumpeerunud poliitprostituut nagu kõik ülejäänud. “Uued tulijad” on süsteemi loomulik osa, aga miskipärast valija ikkagi ootab seda valget laeva… “Meil hakkab kodulehel www.eestieest.ee ilmuma videopäevik nimega “Valimiskool”. Esimese tunni teema on näiteks Eesti erakondade struktuur, mille poolest need omavahel erinevad, milliseid demokraatia vorme on seal üldse võimalik harrastada. Näiteks Reformierakond – kui tavaliselt on erakonnas, ütleme, iga kahe aasta järel kümneid eri üksuste valimisi, siis tugeva struktuuriga Reformis toimuvad põhimõtteliselt vaid kahed vabad valimised. Aukohus ka “määratakse” – mis mõttes määratakse? Valija peab selliseid asju teadma ja just selliseid asju me tahame ka valijateni tuua – oma lehekülje veebipäevikus leiavad loomulikult kõik erakonnad,” selgitab Tiit.\nEne-Liisi arvates osalevad inimesed liiga vähe poliitikas. “Tähtis on tuua rahvas osalema. Inimestel on võimalus teada saada, mis tunne on olla suurkogul, seni suletud uste taga peetud show’l. Nende 6500 osalejaga Saku Suurhallis oleme me automaatselt suurim suurkogu nagunii.”\nAprillinalja tegemiseks on pisut vara. Kuigi üheksa inimest kümnest toimetuses on veendunud, et tegemist on vahva blufiga. “Noh, vahva bluff, miks mitte, aga vaadake, mis hakkab juhtuma, ja mõelge siis, kes blufib.”


Mis on väline ja sisemine käsk?\nMS-DOS-is on kaks käsku: sisemiselt ja väliselt. Sisemine käsk on manustatud com.com-faili ja väline käsk ei ole vajalik ning vajab eraldi toimimist.\nNäiteks kui teie arvutis ei ole fdisk.exe-faili ja te proovite kasutada fdisk-käsku, saate veateate "Halb käsk või faili nimi". Fdisk on väline käsk, mis toimib ainult siis, kui on olemas fdisk.exe või mõnel juhul fdisk.com.\nSamas, kuni MS-DOS töötab teie arvutis, on alati olemas sisemised käsud, näiteks cd-käsk ning ei vaja muid faile. Iga MS-DOSi abilehel loetletud käsk tähistab, millised käsud on välised ja sisemised.\nMiks on vaja sisemisi ja väliseid käske?\nSisemised käsud on sagedamini kasutatavad ja olulised Windowsi operatsioonisüsteemi toimimise ja kasutamise jaoks. Nende sisselülitamisel käsureale com.com saab neid kiiresti MS-DOSis ja vajadusel Windowsis alati kasutada.\nVälised käsud on võimsad käsud ja võivad aidata probleeme parandada, parandada jõudlust või teha muid toiminguid. Tavaliselt on välistel käskudel suuremad ressursinõuded kui sisemine käsk. Nende hoidmine eraldi failidest, mis on eraldatud sisemistest käskudest, aitab vähendada Windowsi koormust. Neid saab ka Windowsi lisada, kui see on vajalik, kopeerides välise käsu faili arvutisse.


Ameerika-India sõjad - ajaskaala, lahingud ja kokkuvõte - AJALUGU - Teemadel\nAmeerika-India sõjad olid sajandeid kestnud seeria lahinguid, lahinguid ja tapmisi, mida Euroopa asunikud põlisameeriklaste vastu algasid umbes 1622. aastal.\nKoloniaalaja India sõjad\nKuningas Filippuse sõda\nKuninganna Anne ja sõda\nPrantsuse ja India sõda\nVarased Ameerika India sõjad\nÜheksateistkümnenda sajandi sõjad\nSand Creeki veresaun\nVäikese Bighorni lahing\nSellest hetkest, kui inglise kolonistid saabusid Jamestown , Virginia, 1607, olid neil ebamugavad suhted Indiaanlased (või indiaanlased), kes olid maal arenenud aastatuhandeid. Sel ajal olid miljonid põliselanikud laiali Põhja-Ameerikas sadades erinevates hõimudes. Aastatel 1622 kuni 19. sajandi lõpuni toimus indiaanlaste ja ameeriklastest asunike vahel sõdade sari, mida tuntakse Ameerika ja India sõdadena, peamiselt maavalduse üle.\n22. märtsil 1622 ründasid Powhatani indiaanlased Ida-Virginias koloniste ja tapsid neid. Jamestowni veresauna tuntud verevann andis Inglise valitsusele ettekäände õigustada oma jõupingutusi indiaanlaste ründamiseks ja nende maa konfiskeerimiseks.\n1636. aastal toimus Pequoti sõda puhkes Pequoti indiaanlaste ning Massachusettsi lahe ja Connecticuti inglise asunike vahel kaubanduse laienemise tõttu. Kolonistide India liitlased liitusid nendega lahingus ja aitasid Pequotist jagu saada.\nAastatel 1636–1659 toimus New Yorgis Uus-Hollandi asunike ja mitme India hõimu (Lenape, Susquehannocks, Algonquians, Esopus) vahel mitu lahingut. Mõni lahing oli eriti vägivaldne ja õudne, saates paljud asukad tagasi Hollandisse.\nKoprasõjad (1640–1701) toimusid prantslaste ja nende India liitlaste (Algonquian, Huron) ning võimsa irokeeside konföderatsiooni vahel. Ägedad võitlused algasid territooriumi ja karusnahakaubanduse domineerimise pärast Suurte järvede ümber ning lõppesid Suure rahulepingu allkirjastamisega.\nülemkohus kohtunik ruth bader ginsburg\nKas sa teadsid? 29. novembril 1864 leidis Ameerika-India sõdade üks kurikuulsamaid sündmusi aset, kui 650 Colorado vabatahtlikku väge ründasid Cheyenne'i ja Arapaho laagrit mööda Sand Creeki. Kuigi nad olid juba alustanud rahuläbirääkimisi USA valitsusega, tapeti ja moonutati üle 140 põliselaniku, kellest enamik olid naised ja lapsed.\nKuningas Filippuse sõda (1675-1676), tuntud ka kui Metacomi sõda, algas pärast seda, kui Wampanoagi pealiku Metacomi (hiljem kutsutud kuningas Filippus) juhitud indiaanlased pettusid sõltuvuses puritaanidest ning ründasid kolooniaid ja miilitsate tugipunkte kogu Massachusettsis ja Rhode Islandil.\nRünnakute tagajärjel süttisid Connecticuti jõe orus Metacomi sõdalaste ning suure koloniaalmiilitsa ja nende Mohawki liitlaste vahel mitmed võimulahingud. Sõda lõppes Metacomi pea maharaiumisega ja põlisameeriklaste peamise hävitamisega tema koalitsioonis.\nKuninganna Anne sõda (1702-1713) toimus prantsuse ja inglise kolonistide ning nende vastavate India liitlaste vahel mitmel rindel, sealhulgas Hispaania Floridas, Uus-Inglismaal, Newfoundlandis ja Acadias. Sõda lõppes Utrechti lepinguga, kuid indiaanlasi ei kaasatud rahuläbirääkimistesse ja nad kaotasid suure osa oma maast.\nTuscarora sõja ajal (1711–1715) põletasid Tuscarora indiaanlased Põhja-Carolina asulaid ja tapsid koloniste juhuslikult lepinguvaidluste tõttu. Pärast kaks aastat kestnud veriseid võitlusi alistas Põhja-Carolina Lõuna-Carolina miilitsate abil indiaanlased.\nmida tegi president lyndon b. johnson tuua valgesse majja?\n1715. aastal moodustasid Yamasee indiaanlased - olles pettunud jahipiirkonna kaotamisest ja Lõuna-Carolina valgetest asukatest võlgu olevatest võlgadest - teiste kohalike hõimudega konföderatsiooni ja sundisid paljusid asunikke põgenema, hävitades Lõuna-Carolina majandust.\nKui Prantsusmaa laienes Ohio jõe orgu aastatel 1754–1763, võitles ta Suurbritanniaga Põhja-Ameerika kontrolli üle. Mõlemad pooled lõid indiaanlastega liite, et aidata nende lahinguid pidada. Tuntud kui Prantsuse ja India sõda , võitlus lõppes Pariisi leping 1763. aastal .\n1763. aastal vihastasid Ohio jõe Pontiaci indiaanlased õppimise peale Kuningas George III ootas, et neist saavad Briti lojaalsed. Ajal Pontiac & aposs sõda , Ottawa pealik Pontiac koondas teiste hõimude toetust ja piiras Suurbritannia Fort Detroiti. Kui avastati Suurbritannia kättemaksukava Pontiaci külas, ründasid indiaanlased 31. juulil toimunud verise jooksu lahingus paljusid Briti sõdureid.\nThe Langenud timmide lahing juhtus 20. augustil 1794 mööda Ohio Maumee jõge piirkondlike indiaanlaste (Miami, Shawnee, Lenape) ja Ameerika Ühendriikide vahel. Hea väljaõppega USA armee alistas otsustavalt indiaanlased ja lahing lõppes Greenville'i lepingu vastuvõtmisega.\n1759. aastal algas Tšerokee sõdade nime all tuntud lahingute sari Virginia orgudest Põhja-Carolina ja lõuna suunas. Kaks rahulepingut sundisid tšerokiid loovutama asukatele miljoneid aakreid maad, provotseerides neid võitlema brittide eest Revolutsiooniline sõda , lootes säilitada, mis maa neil oli alles.\nIndiaanlased pidid valima pooled või püüdma jääda neutraalseks, kui Ameerika revolutsioon puhkes. Paljud hõimud nagu irokeesid, Shawnee, Cherokee ja Creek võitlesid Suurbritannia lojalistidega. Teised, sealhulgas Potawatomi ja Delaware, olid Ameerika patriootide poolel.\nKuid olenemata sellest, kummal poolel nad võitlesid, mõjutasid põlisameeriklased negatiivselt. Nad jäid rahukõnelustest välja ja nad kaotasid täiendavat maad. Pärast sõda maksid mõned ameeriklased kätte neile indiaanihõimudele, kes olid britte toetanud.\nkes on budismi rajaja\nCherokee Chief Dragging Canoe juhtis aastatel 1776–1794 indiaanlaste rühmi valgete asunike vastu lõunas. Bluffide lahingus viis ta 400 sõdalast Tennessee osariigis Nashborough forti hävitama, kuid vallandamata jahikoerte pakk sundis neid lahingu ajal tagasi. .\n1811. aasta Tippecanoe lahingus oli Shawnee pealik Tecumseh moodustas koalitsiooni, et aeglustada asunike voolu Illinoisi ja Indiana osariiki. Territoriaalne kuberner William Henry Harrison viis sõdurid ja miilitsad Shawnee küla hävitama, kuid nõustus ajutise relvarahuga. Tecumsehi vend „Prohvet” eiras vaherahu ja ründas. Harrison domineeris siiski ja Shawnee taandus põhja poole.\nThe 1812. aasta sõda võitles Suurbritannia ja Ameerika Ühendriigid ning nende vastavad India liitlased. Tecumsehi kaotus Tippecanoe lahingus viis ta britte toetama. Thames'i lahingus (üks paljudest 1812. aasta sõja lahingutest) Thamesi jõe ääres Ontarios oli Briti väed ja Tecumsehi koalitsioon arvulised ja võitsid jälle kergesti. Tecumseh hukkus lahingus, mis viis paljud indiaanlased hülgama Briti asja.\nAastaks 1814 pidasid Ameerika-meelsed ojad (alamjugid) ja ameeriklastele pahaks pannud ojad (ülemised ojad) kodusõda. Alabamas 27. märtsil toimunud Hobuseraua kurvi lahingus võitlesid Ameerika miilitsad Alamjugade kõrval, et võita Ülemjugasid. Lahing lõppes sellega, et allkirjastati Fort Jacksoni leping ja ojad loovutasid peaaegu kaks miljonit aakrit maad.\nEsimeses seminoolide sõjas (1816-1818) olid seminoolid, keda abistas põgenemine orjad kaitses Hispaania Floridat USA armee eest. Teises seminoolisõjas (1835–1842) võitlesid indiaanlased oma maa säilitamise nimel Florida Evergladesis, kuid nad peaaegu hävitati. Kolmas seminoolide sõda (1855–1858) oli seminooli viimane stend. Pärast peakahjustamist ja ületamist nõustus enamik neist kolima India reservatsioonid Oklahomas.\n1830. aastal president Andrew Jackson kirjutas alla India eemaldamise seadusele, lubades USA valitsusel paigutada indiaanlased oma maalt Mississippi jõest ida poole. 1838. aastal viis valitsus sunniviisiliselt kodumaalt umbes 15 000 tšerokit ja pani nad kõndima rohkem kui 1200 miili läände. Üle 3000 indiaanlase suri kurnaval marsruudil, mida nimetatakse Pisarate rada . Tahtmatu ümberpaigutamine õhutas indiaanlaste viha USA valitsuse vastu.\n1832. aastal juhtis juht Black Hawk umbes 1000 Sauki ja Rebase indiaanlast tagasi Illinoisi, et oma maad tagasi nõuda. Lahing, tuntud kui Musta kullisõda , oli katastroof indiaanlastele, kellest USA armee, miilitsad ja muud India hõimud olid palju üle.\nThe Sand Creeki veresaun (1864) leidis aset pärast seda, kui umbes 750 rahulikku Cheyenne'i ja Arapahot pealiku Black Kettle juhtimisel olid sunnitud Colorado kaguosas Lyoni Forti lähedal oma talvise kämpingu hülgama. Kui nad Sand Creeki laagri püstitasid, ründasid vabatahtlikud Colorado sõdurid, kes hajutasid nad ja tapsid 148 meest, naist ja last.\nPunase pilve sõda (1866) algas siis, kui USA valitsus arendas India territooriumi kaudu Bozemani rada, et võimaldada kaevuritel ja asukatel pääseda pulberjõe kaudu Montana territooriumil asuvale kullale. Kaks aastat ründas India koalitsioon Lakota Chief Red Cloudi juhtimisel töötajaid, asunikke ja sõdureid, et päästa oma kodumaad. Nende visadus tasus end ära, kui USA armee lahkus piirkonnast ja allkirjastas 1868. aastal Fort Laramie lepingu.\nLepinguga loodi Lõuna-Dakota lääneosa ja Wyomingi kirdeosa mustad mäed suure Siouxi reservatsiooni osana. Pärast kulla avastamist Mustamägedes hakkas USA valitsus aga sinna armeeposte üles seadma, jättes vihased Sioux ja Cheyenne sõdalased - eesotsas Istuv pull ja Hull hobune - otsustanud oma territooriumi kaitsta.\nJuures Väikese Bighorni lahing 25. juunil 1876 juhatas kindral George Armstrong Custer 600 meest Väikese Bighorni orgu, kus neid valdas umbes 3000 Sioux ja Cheyenne sõdalast Crazy Horse'i juhtimisel.\nCuster ja tema mehed hukkusid kõik lahingus, mida tuntakse kui Custeri viimast seista. Vaatamata India otsustavale võidule sundis USA valitsus Siouxi mustad mäed maha müüma ja maalt lahkuma.\nUSA armee pidas Punase jõe sõja (1874-1875) ajal mitmeid kokkupõrkeid Lõuna-tasandiku indiaanlaste vastu, kes olid jätnud reservatsioonid endiste jahimaade tagasinõudmiseks Texase Panhandle'is. Sõda lõppes pärast seda, kui USA armee intensiivne surve sundis indiaanlasi oma reservatsioonidesse naasma.\nAjendatuna kättemaksust oma pere tapmise eest ja vajadusest kaitsta Apache põlismaid Põhja-Mehhikos ja USA edelaosas, on sõdalane Geronimo juhtis oma mehi julmades rünnakutes Mehhiko vägede, valgete asunike ja USA armee vastu alates 1850. aastast kuni vangistamiseni 1886. aastal.\nkes võitis Briti lahingu\nÜheksateistkümnenda sajandi lõpul uskusid India “tonditantsijad”, et konkreetne tantsurituaal ühendab nad surnutega ning toob rahu ja õitsengut. 29. detsembril 1890 piiras USA armee rühma Ghost Dancers kell Haavatud põlve Lahe Lõuna-Dakota Pine Ridge'i reservaadi lähedal.\nJärgneva ajal Haavatud põlvemõrv , puhkesid ägedad lahingud ja tapeti 150 indiaanlast. Lahing oli viimane suurem konflikt USA valitsuse ja tasandike indiaanlaste vahel.\n20. sajandi alguseks olid Ameerika-India sõjad tegelikult lõppenud, kuid väga kulukalt. Kuigi indiaanlased aitasid koloniaalasukatel uues maailmas ellu jääda, aitasid ameeriklastel iseseisvuda ja loovutasid pioneeridele tohutul hulgal maad ja ressursse, kaotasid sõjad, haigused ja nälg ning India viisid kümned tuhanded India ja mitte-India elud. elu peaaegu täielikult hävitatud.\nKuninganna Anne sõja ajalugu. Massachusettsi ajaloo ajaveeb.\nAmeerika põliselanikud revolutsioonisõjas. Massachusettsi ajalugu.\nPunase jõe sõda (1874-1875). Oklahoma ajalooselts.\nSeminoolide sõdade ajalugu. Seminoolide sõdade fond.\nLugeja kaaslane Ameerika ajaloos. Eric Foner ja John A. Garraty, toimetajad. Houghton Mifflin Harcourti kirjastusettevõte.\nTuscarora sõda. Põhja-Carolina ajalooprojekt.\nMustad liidrid rekonstrueerimise ajal\nNew Yorgi linn\nTulnukate ja rahustuste teod\nkes oli Kuuba juht Kuuba raketikriisi ajal\nmis päeval elvis presley suri\nmis päev oli d-päev\nmis toimus 1970ndatel\non palvemantid ohustatud\nteie peal roomavate ämblike tähendus


Itaalia kuningriik (keskaegne) – Vikipeedia\nItaalia kuningriik (ladina keeles Regnum Italiæ või Regnum Italicum) oli poliitiline üksus, mis läks Karolingide Frangi riigi kontrolli alla pärast langobardide kaotust aastal 774. Hiljem, pärast Frangi riigi lagunemist aastal 888, taastas see mõningase iseseisvuse. Lõpuks, aastal 961 liidendati see Saksa-Rooma riigiga.\nRegnum Italiae (lt)\nItaalia kuningriik (roosa)\n159 194 km²\nKesk-Frangi riik Saksa-Rooma riik\nLangobardide kuningriik osutus palju stabiilsemaks kui selle idagootide eelkäija, kuid aastal 774 vallutati see paavsti kaitsmise ettekäändel frankide poolt Karl Suure juhtimisel. Frangid hoidsid Itaalia-Langobardi valdused endi omast eraldi, kuid kuningriik jagas kõiges Karolingide impeeriumi eraldumisi, jagunemisi, kodusõdu ja päriluskriise kuni 9. sajandi lõpuks oli Itaalia kuningriik iseseisev, kuid detsentraliseeritud riik.\nAastal 951 sai Itaalia troonile Saksa kuningas Otto I. Kahe trooni personaalunioon ning Otto kroonimine Saksa-Rooma keisriks Rooma Peetri kirikus aastal 962 moodustas Saksa-Rooma riigi baasi. Keskvalitsus Itaalias kadus kõrgkeskajal kiiresti, kuid kuningriigi idee teostus. Renessansi ajal oli see veidi enam kui õiguslik ettekujutis, kuid see kestis in titulo kuni keisririigi lõpetamiseni aastal 1806, mis ajaks oli Napoleon Bonaparte rajanud oma Regno d'Italia, arvestamata keskaegset kummitust.\nPikemalt artiklis Itaalia kuningas\n1 Langobardide kuningriik\n2 Frangi riigis\n3 Karolingide impeeriumi osa\n4 Saksa-Rooma riigi koosseisus\n4.1 Itaalia (Lombardia) kuningriik keisririigis\n4.2 Normannide Sitsiilia kuningriik\n4.3 Lombardia Liiga\n5 Tagajärjed: Varjukuningriik\nPikemalt artiklis Langobardide kuningriik\nLombardia raudkroon, nüüd Monza katedraalis\nPärast Taginae lahingut, milles idagootide kuningas Totila tapeti, vallutas Bütsantsi kindral Narses Rooma ja piiras Cumat. Uus idagootide kuningas Teia kogus idagootide armee riismed kokku ja marssis piiramisrõngast murdma, kuid oktoobris 552 varitses Narses teda Campanias Mons Lactariuses (tänapäeva Monti Lattari), Vesuuvi ja Nuceria Alfaterna lähistel. Lahing kestis kaks päeva ja Teia tapeti võitluses. Idagootide võim Itaalias oli kõrvaldatud, kuid Narses lubas mõnedel ellujäänutel naasta kodudesse, kui keisririigi alamad. Reaalse võimu puudumine Itaalias vahetult pärast lahingut viis frankide sissetungini, kuid ka nemad võideti ja poolsaar taasühendati lühikeseks ajaks keisririigiga.\nLangobardide kuningad (ladina keeles reges Langobardorum, ainsuses rex Langobardorum) valitsesid seda germaani rahvast alates nende sissetungist Itaaliasse aastatel 567–68 kuni langobardide identiteedi kadumiseni 9. ja 10. sajandil. Pärast aastat 568 kutsusid langobardide kuningad end mõnikord Itaalia kuningateks (ladina keeles rex totius Italiæ). Seoses langobardide kaotusega 774. aasta Pavia piiramisel läks kuningriik Karl Suure frankide võimu alla. Lombardia raudkrooni (Corona Ferrea) kasutati langobardide kuningate kroonimisel ja sajandeid pärast seda Itaalia kuningate kroonimisel.\nEsmased allikad langobardide kuningatest enne frankide vallutust on 7. sajandi anonüümne Origo Gentis Langobardorum ja 8. sajandi Paulus Diaconuse Historia Langobardorum. Origos loetletud esimesed kuningad (Letingite eelsed) on peaaegu kindlasti legendaarsed. Väidetavalt valitsesid nad Suure rahvasterände ajal; esimene valitseja, keda kinnitavad langobardide traditsioonist sõltumatud allikad, on Tato.\nKuningate tegelik kontroll mõlema suure ala üle, millest kuningriik koosnes – Langobardia Major keskel ja põhjas (jagunes omakorda lääneosaks või Neustriaks ja idaosaks või Austriaks ning Tuskiaks) ning Langobardia Minor keskel ja lõunas – ei olnud pidev kuningriigi kahe sajandi pikkuse eksisteerimise ajal. Paljude osastishertsogkondade tugeva autonoomia algfaas arenes aja jooksul kasvavaks kuningavõimuks, hertsogite autonoomiasoov ei täitunud kunagi täielikult.\nLangobardide kuningriigi laienemisel hõivati langobardide poolt 751. aastal Bütsantsi Ravenna eksarhaat. Viimane Ravenna eksarh Eutychius tapeti langobardide poolt. Eksarhaat korraldati ümber Itaalia katepanikioniks peakorteriga Baris.\nFrangi riigi alad (481–814)\nKui frangid ajasid aastal 756 langobardid minema, nõudis paavst Stephanus II eksarhaati. Tema liitlane, frankide kuningas Pippin Lühike annetas endise Ravenna eksarhaadi vallutatud maad aastal 756 paavstile; see annetus, mille aastal 774 kinnitas tema poeg Karl Suur, tähistas paavstide ilmaliku võimu algust (Püha Peetruse pärand).\n772. aastal läks Karl Suur oma esimesele sõjakäigule Itaaliasse, et päästa langobardide haardest oma hädavajalik liitlane paavst. Pärast kaheaastast sõjakäiku purustas Karl Suur langobardid ning võttis endale 774 pärast viimase langobardi kuninga Desideriuse kukutamist Langobardia kuninga tiitli, mis tähendas, et tema Frangi riigi võimu alla kuulus nüüdsest ka Põhja-Itaalia.\nKarolingide impeeriumi osaRedigeeri\nKarolingide keisririik pärast Meersseni lepingut (870)\nKeiser Lothar I surm aastal 855 viis tema valduse Kesk-Frangi riigi jagamiseni tema kolme poja vahel. Vanim, Ludwig II, päris Karolingide maad Itaalias, mida valitseti nüüd esimest korda (välja arvatud Karl Suure poja Pippini lühike valitsemine sajandi alguses) kui selgepiirilist üksust. Kuningriik hõlmas kogu Itaalia nii kaugele lõunasse kui Rooma ja Spoleto, kuid ülejäänud Itaalia lõunas jäi langobardide Benevento vürstkonna või Bütsantsi võimu alla.\nPärast Ludwig II surma ilma pärijateta oli mitukümmend aastat segadusi. Keisri krooni üle vaidlesid esialgu Karolingide Lääne-Frangi (Prantsusmaa) ja Ida-Frangi (Saksamaa) valitsejad, kus auhinna sai alguses läänekuningas (Charles II Paljaspea) ja siis idakuningas (Karl Paks). Pärast viimase troonilt tõukamist vaidlesid krooni üle kohalikud aadlikud Guido Spoletost ja Berengar Frioolist, ja kuna välissekkumine ei lõppenud, siis ka Ida-Frangi Arnulf ja Alam-Burgundia Louis III Pime, kes kõik said ka mõneks ajaks keisritroonile. Kuningriiki ründasid ka araablased Sitsiiliast ja Põhja-Aafrikast ning keskvõim oli parimal juhul minimaalne.\n10. sajandil olukord peaaegu ei paranenud, kuna mitmed Burgundia ja kohalikud aadlikud jätkasid vaidlusi krooni üle. Ülem-Burgundia kuningas (912-933) sõdis aastal 922 Itaalia kuningriigis, alistas Berengari ja krooniti Itaalia kuningaks. Tema valitsemist vastustasid siiski mässumeelsed aadlikud, kutsusid tema kasuisa Hugues, kes saatis Rudolfi maalt välja ja omandas aastal 926 Pavias Lombardia raudkrooni. Aastal 933 loovutas Rudolf lõpuks kõik nõuded Itaaliale Hugues kasuks ja sai vastutasuks Alam-Burgundia kuningriigi, taasühendades seega kaks territooriumi. Kord suruti peale alles väljastpoolt, kui Saksa kuningas Otto I tungis aastal 962 Itaaliasse ja võttis endale nii keiserliku kui ka Itaalia trooni.\nSaksa-Rooma riigi koosseisusRedigeeri\nItaalia kuningriik umbes aastal 1000\nAastal 951 abiellus Saksa kuningas Otto I viimase Itaalia kuninga Lothar II lese Adelheidiga ja võttis Pavias Lombardia raudkrooni rivaalitseva Ivrea markkrahvi Berengari eest. Kui aastal 960 ründas Berengar Kirikuriiki, vallutas paavst Johannes XII kutsutud Saksa kuningas Otto Itaalia kuningriigi ja kroonis end 2. veebruaril 962 Roomas Saksa-Rooma keisriks.\nSellest ajast alates olid Itaalia kuningad alati ka Saksa kuningad ja Itaaliast sai seega Saksa-Rooma riigi osastiskuningriik, koos Saksa kuningriigi (regnum Teutonicorum) ja – aastast 1032 – Burgundiaga. Saksa kuningas (Rex Romanorum) krooniti Milano peapiiskopi poolt Lombardia raudkrooniga Pavias eelmänguna visiidile Rooma paavsti poolt keisriks kroonimisele.\nItaalia (Lombardia) kuningriik keisririigisRedigeeri\nItaalia kuningriik, Saksa-Rooma keisririigis 11. sajandi alguses\nPikemalt artiklis Itaalia kuningas#Saksa-Rooma keisrid, kes krooniti ka Itaalia kuningateks (962–1556)\nPärast keiser Otto III surma aastal 1002 sai üks viimastest Berengari järglastest, Ivrea markkrahv Arduin, isegi Itaalia krooni ja alistas Kärnteni hertsogi Otto I juhitavad keiserlikud väed. Alles aastal 1004 võis uus Saksa kuningas Heinrich II liikuda Itaaliasse, et saada endale tiitel rex Italiae. Arduin oli viimane kodune Itaalia kuningas kuni Vittorio Emanuele II kroonimiseni aastal 1861.\nPikemalt artiklis Genova vabariik, Lombardia\nItaalia alad 1050. aastal\nÜldiselt jättis asjaolu, et monarh viibis peamiselt eemal, veetes oma aja Saksamaal, Itaalia kuningriigi vähese keskvõimuga. Puudus oli ka võimsatest maaisandatest – ainus märkimisväärne oli Toscana markkrahv, kellel olid suured maavaldused Toscanas, Lombardias ja Emilias, kuid kes ebaõnnestus pärijate puudumise tõttu pärast Matilde di Canossa surma aastal 1115. Toscana krahvinna Matilda, pärandas Kirikuriigile suured valdused. Võimuvaakumi täitsid järk-järgult Kirikuriik, Rooma paavst ja piiskopid, samuti üha rikkamad Itaalia linnad, mis haarasid järk-järgult ümbritsevaid maapiirkondi. 11.–13. sajandil oli linnkommuunide aeg.\nPikemalt artiklis Kirikuriik#Kirikuriigi laienemine\nPikemalt artiklis Toscana mark, Verona mark, Romagna, Spoleto hertsogkond, Veneetsia vabariik, Benevento hertsogkond, Apuulia ja Calabria hertsogkond, Amalfi hertsogkond, Salerno vürstkond\nPikemalt artiklis Itaalia katepanikion\nPikemalt artiklis Sitsiilia emiraat\nNormannide Sitsiilia kuningriikRedigeeri\nSitsiilia kuningriik tema asutaja Roger II surma ajal aastal 1154\nPikemalt artiklis Normannide sissetung Lõuna-Itaaliasse, Sitsiilia krahvkond, Sitsiilia kuningriik\nLinnade kasvavat võimu demonstreeriti esmakordselt Hohenstaufenist keisri Friedrich I Barbarossa (1152–90) valitsemise ajal, kelle püüded taastada keiserlik võim poolsaarel viis mitme sõjani Lombardia Liigaga (Põhja-Itaalia linnade liiduga) ja lõpuks liiga otsustava võiduni Legnano lahingus aastal 1176, mis sundis Friedrichit tunnistama Itaalia linnade autonoomiat.\nPikemalt artiklis Lombardia Liiga\nFriedrich I Barbarossa pojal Heinrich VI-l õnnestus tegelikult laiendada Hohenstaufenite võimu Itaalias normannide Sitsiilia kuningriigi vallutamisega, mis koosnes Sitsiiliast ja kogu Lõuna-Itaaliast. Heinrichi poeg, Sitsiilia kuningas ja Saksa-Rooma keiser Friedrich II – esimene keiser alates 10. sajandist, kes tegelikult resideeris Itaalias – püüdis lahendada oma isa ülesannet taastada keiserlik võim Itaalia kuningriigis, mis viis ägeda vastasseisuni mitte ainult reformitud Lombardia Liigaga, vaid ka paavstiga, kes oli üha rohkem kade ilmaliku valduse pärast Kesk-Itaalias (teoreetiliselt keisririigi osa) ja mures Hohenstaufenite keisrite üldiste püüdluste pärast.\nFriedrich II kavatsused võtta kogu Itaalia oma kontrolli alla olid sama edutud kui tema vanaisa omad, ja tema surm aastal 1250 tähistas Itaalia kuningriigi tõhusat lõppu ehtsa poliitilise üksusena. Itaalia linnades jätkusid konfliktid gibelliinide (keisri toetajad) ja gvelfide (paavsti toetajad) vahel, kuid need konfliktid eemaldusid üha enam algsest küsimusest.\nPikemalt artiklis Gvelfid ja gibelliinid\nKuningriik ei olnud siiski täiesti tähendusetu. Järgmised keisrid 14. ja 15. sajandil tulid kroonimiseks Rooma ja keegi neist ei unustanud Itaalia kuningatena teoreetilisi nõudeid valdusele.\nKeiserlikud nõuded võimule Itaalias väljendusid enamasti tiitlite andmises erinevatele tugevatele meestele, kes alustasid kontrolli loomist endiste vabariiklike linnade üle. Kõige märkimisväärsem, keisrid andsid oma toetuse Viscontile Milanos ja kuningas Wenzel tegi aastal 1395 Gian Galeazzo Viscontist Milano hertsogi. Teised perekonnad, kes said keisritelt uusi tiitleid, olid Gonzaga Mantovas ning Este Ferraras ja Modenas.\nItaalia alade riigid 1494\nVarauusaja algusega Saksa-Rooma keisririigi Itaalia kuningriik veel eksisteeris, kuid pelgalt varjuna. Selle territoorium oli oluliselt vähenenud – Veneetsia vabariigi, kes pidas ennast keisririigist sõltumatuks, vallutused (domini di Terraferma) jätsid enamuse Kirde-Itaaliast väljapoole keisririigi jurisdiktsiooni, samas paavstid kuulutasid täielikku iseseisvust Kirikuriigis Kesk-Itaalias. Siiski oli Habsburgist keiser (1520/1530–1556) Karl V, omades Hispaania ja Napoli näol pärandusena rohkem kui keisrina, võimeline kehtestama oma võimu Itaalias suuremas ulatuses kui ükski keiser Friedrich II-st alates.\nKarl V ajas Itaalia sõdades 1536–1538 ja 1542–1546 prantslased Milanost välja, hoidis ära Itaalia vürstide püüde taaskinnitada prantslaste abiga oma sõltumatust Cognaci liigas, rüüstas Roomat ja saavutas Medici paavsti Clemens VII koostöö, vallutas Firenze, kus ta taastas Medicid võimule Firenze hertsogitena (ja hiljem Toscana suurhertsogitena) ning pärast Sforza dünastia hääbumist Milanos nõudis territooriumi keiserlikuks lääniks ja nimetas uueks Milano hertsogiks oma poja Filippo. See uus Habsburgide monarhia keiserlik valdus, Milano hertsogiriik ei jäänud siiski Saksa-Rooma keisririiki, kus Karlile järgnes tema vend Ferdinand, vaid anti Karli poolt oma pojale Felipe II-le, kellest sai Hispaania kuningas.\nPikemalt artiklis Milano hertsogiriik\nPikemalt artiklis Firenze hertsogkond, Toscana suurhertsogkond\nPikemalt artiklis Parma hertsogkond\nSiiski keiserlikud ülemvõimu nõuded jäid ja kutsuti tegelikult esile 17. sajandi alguses, kui Mantova hertsogkond jäi aastal 1627 valitsejata. Keiser (1619–1637) Ferdinand II kasutas oma õigusi feodaalisandana, et hoida ära pärija, prantsuse Neversi hertsogi poolt hertsogkonna ülevõtmine, juhtides Mantova pärilussõda, osa palju suuremast Kolmekümneaastasest sõjast. 18. sajandi algul, Hispaania pärilussõja ajal aastal 1708 kasutati keiserlikke ülemvõimu nõudeid jälle Mantova hõivamiseks, mis nüüd liideti Austria Habsburgide poolt äsja vallutatud Milano hertsogkonnaga.\nSee oli viimane tähelepanuväärne keiserliku võimu kui sellise kasutamine Itaalias. Austerlased säilitasid kontrolli Milano ja Mantova üle ning vahelduvalt teiste territooriumite (eriti Toscana pärast 1737) üle, kuid feodaalse ülemvõimu nõuded olid muutunud praktiliselt mõttetuks. Keiserlikud nõuded Itaaliale jäid ainult Kölni peapiiskopi teisejärgulisse tiitlisse "Itaalia ülemkantsler" ning keisri ja riigipäeva formaalsetesse kinnipidamistesse erinevatest lepingutest, mis lahendasid pärilusjärglust erinevatele Põhja-Itaalia riikidele, mida peeti veel keiserlikeks läänideks. Prantsuse revolutsioonisõdade ajal aeti austerlased Itaaliast välja Napoleoni poolt, kes asutas vabariigid kogu Põhja-Itaalias, ning aastatel 1799–1803 läbi viidud keiserlik reorganiseerimine ei jätnud ruumi keiserlikele nõuetele Itaalias – isegi Kölni peapiiskop oli läinud, ilmalikustatud koos teiste vaimulike vürstidega. Aastal 1805, kui keisririik oli veel olemas, nõudis Napoleon, nüüd keiser Napoleon I, Itaalia krooni endale, pannes raudkrooni omale pähe Milanos 26. mail 1805. Keisririik ise lõpetati järgmisel aastal, mis lõpetas Itaalia kuningriigi isegi teoreetilise olemasolu.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Itaalia_kuningriik_(keskaegne)&oldid=5870587"\nLehekülje viimane muutmine: 7. aprill 2021, 15:55\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:55, 7. aprill 2021.


TUNNE KELAM > ERP fraktsioon\nTäna on Euroopa Rahvapartei (ERP) fraktsioon suurim poliitiline rühmitus Euroopa Parlamendis, kuhu kuulub 215 parlamendiliiget. Alates 1999. aastast on ERP fraktsioon olnud Euroopa Parlamendi suurim saadikurühm. ERP fraktsioonil on olnud juhtiv positsioon igas Euroopa Liidu arenguetapis, alates selle asutamisest kuni tänase päevani.\n215 liikmeline ERP fraktsioon ühendab kristlikke demokraate, konservatiive ja teisi peamisi paremtsentristlikke poliitilisi jõude. ERP saadikud tulevad erinevatest kultuuriruumidest ja erineva minevikuga riikidest - ning selles mitmekesisuses peitubki ERP jõud. Enamiku eurooplaste vaateid on esindatud just nimelt läbi ERP fraktsiooni. Ka IRL kuulub Euroopa Parlamendis ERP fraktsiooni.\nERP fraktsiooni esimees Manfred Weber (Saksamaa) esineb fraktsiooni nimel Euroopa Parlamendi olulisematel aruteludel. Teda toetavad parlamendi komisjonides tegutsevad ERP fraktsiooni koordinaatorid ja fraktsioonis esindatud liikmesriikide rahvusdelegatsioonide juhid.\nEuroopa Parlamendi suurima fraktsioonina on ERP saadikurühmal parimad võimalused mõjutada parlamendi poliitilist päevakorda ning võita otsustavad hääletused. Alates 1999. aastast on ERP fraktsioon olnud Euroopa Parlamendi igakuistel täiskogu istungitel toimunud hääletustel võitjate poolel sagedamini kui ükskõik milline teine fraktsioon.\nSamuti kuulub terve rida Euroopa Parlamendi võtmepositsioone just ERP fraktsioonile ning olulisemate seaduseelnõude ja raportite puhul on ERP fraktsiooni liikmetel parlamendikomisjonides parimad võimalused mõjutada Euroopa Parlamendi seisukohtade kujundamist, sest tähtsamate raportite koostajateks nimetatakse sageli just ERP fraktsiooni liikmed.\nERP fraktsioon on mänginud otsustavat rolli kompromissi saavutamisel sellistes tähtsates küsimustes nagu ELi praegune eelarve, nn teenuste direktiiv ja kemikaale käsitlev direktiiv REACH. ERP fraktsioonita ei saavutata kokkuleppeid ega lahendusi. Suurendades oma mõjuvõimu, on ERP fraktsioon suutnud samas soodustada Euroopa Parlamendi kui institutsiooni rolli tugevnemist Euroopa Liidu otsustusprotsessis.


Pildi loomine lahtritest, diagrammist või objektist Excelis - Excel\nPildi loomine lahtritest, diagrammist või objektist Excelis\nVajadusel saate kopeerida töölehe andmed, diagrammid või objektid ja kleepida need staatilise pildina suvalisse tööleht või diagrammi. Saate kleepida ka mõnest muust programmist kopeeritud andmed ja kleepida selle pildina Microsoft Office Excelisse.\nAndmete kopeerimine pildina Excelis\nValige lahtrid või klõpsake diagrammi või objekti, mida soovite pildina kopeerida.\nKlõpsake menüü Avaleht jaotises lõikelaud nupu Kopeerikõrval olevat noolt ja seejärel käsku Kopeeri pildina.\nKlõpsake jaotises ilmesuvandit, mida soovite kasutada.\nKlõpsake jaotises Vormingsuvandit, mida soovite kasutada.\nParima pildikvaliteedi tagamiseks veenduge, et valitud oleks ekraani ja pildi suvandid. Kuid pildi kvaliteedi säilitamiseks kleebitakse üksused, mille kopeerite, kasutades ekraani ja pildi suvandeid, alati 100% algsest suurusest. Näiteks kui mastaabite töölehe 75% juures, võib kopeeritud üksus sellelt töölehelt olla suurem, kuna see kleebitakse tegelikule suurusele.\nKui valite lahtrivahemiku, kuid ei soovi, et ruudujooned kuvataks kleepimisel, klõpsake esmalt nuppu Kuva >Kuva > tühjendage ruut ruudujooned .\nKlõpsake töölehel või muus dokumendis kohta, kuhu soovite pildi kleepida.\nKlõpsake menüü Avaleht jaotises lõikelaud nuppu Kleebivõi vajutage klahvikombinatsiooni CTRL + V.\nSoovi korral saate seda pilti vajadusel muuta. Lisateavet leiate teemast piltide lisaminejaotises Piltide vormindamine .\nAndmete kopeerimine mõnest muust programmist ja selle kleepimine Exceli pildina\nMõnes muus programmis (nt Word) saate selle programmi käsu koopia abil kopeerida andmed, mida soovite Excelis pildina kleepida.\nKlõpsake Excelis suvalist kohta töölehel või diagrammis, kuhu soovite kopeeritud andmed pildina kleepida.\nKlõpsake dialoogiboksis teisiti kleepimine raadionuppu Kleebi pildina või Kleebi pilt lingina olenevalt sellest, kuidas soovite pilti kleepida, ja seejärel klõpsake jaotises Valigepilt (laiendatud metafail)ja klõpsake nuppu OK.\nTehke vahekaardil Vorming kõik vajalikud muudatused.


KESKUS - Auraamat - 2021 - Karksi-Nuia Kultuurikeskus\nMULGI VALD KARKSI-NUIA KULTUURIKESKUS\n22. oktoober 2021 nr. 214\n1. Auraamatusse kandmisega tunnustada Karksi kihelkonna kultuuriloojaid.\n1.1. Tiina Ilusmets 11.04.1961\n1.2. Heino Luik 27.06.1946\n1.3. Jüri Vollmann 03.06.1941\n"Ma ise ilutegija", nii võid Sa enda kohta öelda küll, sest kõik, mis Sa teinud oled, on kantud ilumeelest.\n"Kust see laps need laulud võtnud ?" küsib rahvaluule.\nIkka kodust, algallikas on seal. Vanaema põlled ja pearätid, ilusad asjad ümberringi mõjutavad lapse arusaamasid ja kujundavad ilumeelt. Näha ilu, tunda ilu argipäevasteski asjades on eriline anne, mis antakse kaasa emapiimaga, ainult et seda peab ikka laskma kasvada ja areneda. Sinuga ongi nii läinud.\nSul on armas kodu, kus elad ema Ida ja isa Peetriga, saad olla veel laps. Seda rõõmu on antud vähestele. Sul on tütred Thea ja Hanna, oled vanaema Thea pisipojale. Sul on vennad Arvi ja Rein, kelle pered nii lähedased ja kallid. Tädi Olga Sinka, ema õde, töötas aastaid Nuia keskkoolis käsitööõpetajana, oli tark ja nõudlik õpetaja, küllap temalgi on oma osa Sinu kujunemisel.\nOmad inimesed, lähedaste ring on meile tähtsam, kui arvatagi oskame, eriti nüüd, kui terve ilm me ümber on nii hirmutav. Ja käsitööd tegevad naised, keda oled nüüd juba aastakümneid juhendanud, on sõpruskond, kes Sind kõrgelt hindab ja omamoodi hoiab.\nKunagi tulid Nuia rahvamaja käsitööringi, mida juhendas Meida Saul. Aastast 1989, kui Meida ringi Sulle üle andis, on möödunud juba 31 aastat. Nüüd oled ise teenekas käsitöömeister, oled aidanud hoida ja säilitada rahvuslikku käsitööd ja kultuuri.\nMe teame, et oled õppinud Tallinna Kergetööstuse Tehnikumis. Aastatel 1994-2002 olid Karksi-Nuia rahvamajas kunstiline juht, 2002-2007 töötasid kunstnikuna Karksi-Nuia kultuurikeskuses.\nKogu Su elu ja töö on seotud käsitööga - täienduskoolitused ja erinevad valdkonnadki, nagu 1990. a rahvarõiva valmistajate õpetajate kursus, 2001. a kujunduse ja kirjakool, 2004. a taimeseade ruumis. Ka praegu oled Sa õpilase rollis, õpid Viljandi kultuuriakadeemias Viljandimaa rahvarõivaste kaheaastastel kursustel Halliste rahvarõivaid tegema. Ja jälle päris otsast peale.\nSinu käsitööringi naised hindavad ja hoiavad Sind väga, küllap oled sellest ammugi aru saanud, aga kordamine on tarkuse ema. Oleme aastaid käinud Saku Suurhallis mardilaadal, igal aastal paned meie töödest välja näituse. Näitus tuleb ka sellel hooajal. Peame sünnipäevi, igasuguseid tähtpäevi, oleme nagu üks suur pere. Kes kord ringi tuleb, see ka käima jääb - tullakse Pollist, Remsist, Lillist...\nOodatud on kõik, kel asja vastu huvi, ka Sina, lugeja, oled oodatud, meil on veel üks lauanurk vaba!\nJõudu Sulle, Tiina, ja palju õnne!\nKäsitööringi loal ja volitusel Eva Mägi\nHeino Luik sündis 27.juunil 1946. aastal Karksi vallas Oti külas Luige talus.\nOma esimesed tarkuseterad ja suhtumise ellu sai kaasa kodust ja Longi Algkoolist. Järgnes keskhariduse omandamine Nuia Keskkoolis, mille lõpetas neljanda lennuna 1964. aastal.\nMaal kasvanud ja talutööde oskustega noormees suundus eriala omandama Eesti Põllumajandus Akadeemiasse, et lõpetades asuda tööle spetsialistina kodukohas. Nii algaski tema töömehepõlv 69. aastal Nuia EPT-s maaparanduse töödejuhatajana.\nOmandatud oskuste realiseerimine oli esimeseks suureks väljakutseks Karksi-Nuia paisjärve ehitamise tööde juhtimisel, kuna see paisjärve projekt oligi tema diplomitöö EPA lõpetamisel. 1972, aastal täitus maaliline Karksi ürgorg kauniks veesilmaks.\nTänu omandatud teadmistele, täpsusele ja suhtlemisoskusele on Heinot saatnud tööalane edu. Tema aktiivne ühiskondlik tegevus on olnud positiivselt määrav vallaelu edendamisel.\nAastastel 1999–2009 juhtis Heino Luik vallavolikogu tööd. Tänu kohalike olude tundmisele ja heade juhi omadustele, suutis ta tasakaalustatult juhtida volikogu tööd, mis tagas antud perioodil omavalitsuse stabiilse tasakaalustatud arengu. Ta on olnud ka volikogu revisjonikomisjoni esimehe ametis.\nHeino oli aastaid Muinsuskaitse Seltsi liige ning osales Vabadussõja mälestussamba taastamisel, olles komitee juhatuse liige.\nAlates 2010. aastast kuulub Heino Luik Karksi-Nuia Pensionäride Ühenduse juhatusse.\nSuure pühendumise- ja missioonitundega jätkab ta oma isa jälgedes tegutsemist Karksi-Nuia õigeusu kirikus alates 1980.aastast kirikuvanemana ja 1993.aastast EAÕK Karksi-Nuia Püha Aleksei koguduse juhatuse liikmena. Talle on oluline, et 1876. aastal ehitatud kirikuhoone kui sakraalehitis täidaks oma funktsiooni ning jääks püsima kultuuriväärtusena vaatamisväärtuseks meie kodulinnas ja pilgupüüdjaks turistidele. Kirik on kantud Muinsuskaitse registrisse ehitismälestisena 15.12.1997.a.\nHeinol on hulga hobisid, neist tähtsamad mündi- ja margi kogud, ristsõnade lahendamine ja rahvatants. Viimasel ajal on lisandunud veel üks hobi. See on malemäng arvuti vastu, milles partiide arv ligineb selle aasta lõpus 5-le tuhandele.\nHeino mäletab täpselt kui Lille-Astra Arraste tegi ettepaneku tulla tantsima, See oli 10. jaanuar 1970. a. kui ta esimest korda astus rahvatantsuproovis põrandale. Selle rühma „Tantsurõõm“ oli loonud Alfred Kuut 1956. a., mille 65-ndat aastapäeva tänavu tähistatakse. Nüüdseks on Heino veetnud rühmas üle 50. aasta ja õppinud selgeks üle 100 rahvatantsu ja veel seltskonna- ja ballitantsud, millega rännanud mitmes välisriigis.\nTa on tantsinud ka 3 aastat „Sõleseppades“, millega osales kontsertreisil „Kukerpillidega“ India Vabariigis. Kultuurireisidel on käinud veel Soomes ja Rootsis. Kuid kõige südamelähedasemateks ja meeldivamateks peab Heino ülesastumisi oma vabariigi üldrahvatanstupidudel, milledest osa võtnud 10-nel korral ja kindlasti ka esinemisi oma kodupubliku ees. Läbi rahvatantsu on ta aastakümneid viljelenud meie mulkide kultuurilugu.\nHeinot iseloomustatakse kui punktuaalset distsiplineeritud rühmakaaslast ja samas toredat seltskonnahinge. Heino Luik on tänulik oma endistele tantsujuhtidele Lille-Astra ja Anneli Arrastele, Enna Vallasele ja praegusele Birgit Kruusele, kes tema rühma rasketel hetkel oma hoole alla võttis.\nEAÕK Karksi-Nuia Püha Aleksei koguduse ja Karksi-Nuia Pensionäride ühenduse nimel Olga Palu\nAnsambel Lustipilli poolt on sel aastal Karksi kihelkonna kultuuriloojate auraamatusse kantavate isikute nimistu täienduseks nomineeritud ansambli pikaaegne trummimees Jüri Vollmann, kes tähistas sel aastal oma 80. sünnipäeva.\nJüri Vollmann liitus ansambliga Lustipill 2005. aastal, praegu on ta ansamblis kõige auväärsemas eas ja kõige suurema muusikupagasiga pillimees.\nJüri on pärist Tallinnast ja kasvas üles väga musikaalses peres. Tema isa, Eduard Vollmann, oskas viiulit mängida, ema aga laulis kenast ning Jüri lõi pottidel-pannidel rütmi kaasa.\nTõsisemalt hakkas Jüri trummilöömisega tegelema koolis kui ta oli 8. klassis (1956 a). Sel aastal loodi Tallinna 10.keskkooli (praegune Nõmme Gümnaasium) tantsuorkester. Pärast kooli mängis ta trummi veel Ehitajate klubis, Sossi klubis, Horre Zeigeri bigbändis jne.\n1980. aastal vabanes trummilööja koht Kalevi Puhkpilliorkestris, varasemalt mängis seal Paavo Järvi. Jüris otsustas kandideerida vabanenud kohale ning saigi niimoodi Eesti ühe kuulsaima puhkpilliorkestri liikmeks. Järgesid põnevad välisreisid, millest esimene oli Tšehhoslovakkiasse.\nJüril on olnud au koos musitseerida paljude kuulsate Eesti pillimeeste ja lauljatega, nagu näiteks Hans Hindpere, Jossif Šagali, Aleksander Rjabovi ja Valter Ojakääruga. Lauljatest võib esile tuua koostööd Anu Antoni, Helgi Sallo, Marju Kuudi, Uno loobi ja Silvi Vraidiga.\nHorre Zeigeri bigbandis mängis ta koos Viljandist pärit pillimeestega.\nPärast Viljandimaale elama asumist 1991. aastal, liitus Jüri Viljandi tuletõrjeühingu puhkpilliorkestriga. Hiljem lisandusid sellele veel Viljandi bigbänd ja Viiratsi diksiländ orkester.Juba kuusteist aastat hoiab Jüri kindlat rütmi ja õiget kurssi meie Lustipilli ansamblis.\nMe tunneme teda kui rõõmsameelset, laia naeratusega meest, kes ei hoia oma kogemusi ja teadmisi vaka all, vaid jagab neid oma tohutust pillimehepagasist kõigile, kes seda vajavad.\nAnsambel Lustipilli nimel, ansambli juhendaja Valdur Ilves.


Valijameeste soosiku dikteerivad volikogud - Eesti Päevaleht\nNädalavahetusel selgusid kõik 335 inimest, kes laupäeval valimiskogus järgmise Eesti presidendi välja selgitavad. Eesti Päevaleht uuris väikevaldade valijameestelt, kuidas nad otsustavad, kelle poolt hääletada. Valgamaa Helme valla parteitu valimiskogu liikme Ave Visori sõnul üritab ta otsust tehes lähtuda pigem volikogu kui enda soovist. „Volikogu koosolek on 22. kuupäeval, siis seal otsustatakse, saan sealt suunised kaasa, millise kandidaadi poolt hääletada,” ütles ta. Varasemal volikogu istungil on eelistatud kolme kandidaati: Siim Kallast, Marina Kaljuranda ja Mailis Repsi, kes Visori sõnul on kõik võrdsed kandidaadid. „Ootan, et presidendi pilk oleks suunatud rahvale ja sisepoliitikale. Välisminister on meil olemas. President võiks rahvast ühendada,” lisas ta.\nKa Jõgevamaa Mustvee valijamees Riina Pajula (IRL) ei saanud oma soosikut avaldada, sest läbirääkimised on volikogus pidamata ja pole teada, kas erakonna soosik Allar Jõks kandidaatide hulka jõuab. „Nad oleksid võinud selle presidendi riigikogus ära valida, ikka päris keeruline on,” sõnas ta ja avaldas, et seni on tal sõelal olnud pigem naised: Marina Kaljurand ja Mailis Reps.