Tartu batuudiõnnetus | Para-web\n/ Tartu batuudiõnnetus\nLiitunud: Jun 2013\nTartu lähistel toimunud batuudiõnnetus, kus hukkus kaks last ja kolm viidi raskete vigastustega haiglasse on kurb nii emotsionaalselt, kui arusaamatusest, kuidas see juhtuda sai. Meedia keskendus koheselt batuudifirmale, kes jättis atraktsiooni maa külge kinnitamata. Vaistlikule süüdlaseotsijale sobib see kenasti ja ongi olemas nn paharett.\nMeedia andmetel, mis tänaseks päris kindlad, lendas batuut oma asukohast 40...50 meetri kaugusele. See vahemaa ongi tänaseks tõestatud. Batuudi mõõtmed olid 14x5 meetrit. Tegu on päris suure atraktsiooniga ja märkimisväärne on see, et sellel atraktsioonil ei olnud nn kindluse või printsessilossi katust. Seega on päris keeruline seda õhku puhuda.\nTõraverel asuva ilmajaama ja ka lähedal asuva lennujaama ilmajälgimise andmetel ei ületanud tuule kiirus antud hetkel ja varem, ega hiljem 5/m.s piiri. Mis selle batuudi koos viie lapsega õhku tiris? Pelatnägijate sõnul olevat batuut lennanud mitmekümne meetri kõrgusele. Tuleb mõista, et pealtnägijad olid rabatud, kuid fakt jääb faktiks. Mitukümmend meetrit võiks defineerida minimaalselt 30 meetriga, kuid isegi sellest poole vähem oleks viiekorruselise maja kõrgus.\nSiit edasi....tuult ei olnud. Batuut ei saa kindlasti lendama minna nagu õhupall, millel punn eest võetud. Põhjus lihtsalt selles, et erinevalt batuudist on õhupallil veniv kest, mis pressib endast õhku välja seni, kuni saavutab oma pisikese lõtvunud oleku. Batuudi ehitamiseks materjal ei ole veniv. Ehk, siis batuudi välispindala erinevalt õhupallist on tühjaks lastes umbes sama sellega, mis täispuhutult. Ei teki survet, mis sunniks selle atraktsiooni lendama.\nPanin tähele huvitavat fakti. Krunt millel batuut asus on Tartu lennujaama vahetus läheduses. Lennuraja otsast 400 m kaugusel. Sellest kohast alustavad lennukid oma starti õhkutõusmiseks.\nPropellerlennukid tekitavad mootorite täisvõimsusel koormamisel enda taha surve, mis aitab lennukil kiirendada ja enda ette paratamatult hõrenduse. See hõrendus on selline, et tirib enda poole isegi 50 m kaugusel lendavad linnud ja teeb neist hakkliha. Kuidas võib see hõrendus mõjutada lämbes ilmas olnud suurt ja keget batuuti 400 meetri kaugusel, mille lennutrajektoor oli just lennuraja otsa suunas?\nTahan seega visata õhu hüpoteesi, et seda batuuti, mitte ei puhutud õhku vaid imeti õhku hõrenduse teel. Kui ilmajaamad jäävad endale kindlaks, et sellist nähtust polnud, siis mis see oli? Muide ilmajaamade edastatud andmetes pole põhjust kahelda, sest, selline imev tornaado oleks lennutanud lähipiirkondades ka teisi esmeid. Selle täheldamist pole keegi maininud.\n(selle postituse viimane muutmine: 08-07-2015 15:03 vappermadrus.)\nRE: Tartu batuudiõnnetus\nKui batuut asub selle koha lähedal,kus lennukid alustavad starti, siis see tähendab, et hõrenduse mõjusfääri sattumiseks peaks batuut asuma lennurajal. Lennuk alustab starti - see tähendab,et lennuk on ruleerinud hoovõturajale ja hakkab kiirendama. Kuna rajal ees midagi olla ei tohi, siis saab batuut olla sel juhul raja kõrval või kusagil lennuki taga. Lennuki taga on surve. Pole teada, kui suur ja kui ulatuslik on see surve mootori täisvõimsusel töötades. Kuid oma kogemusest võin öelda, et jaamahoone eest stardiraja suunas ruleerima hakkava väikese propellerlennuki taga viibides kippus vaid müts peast lendu minema.\nKui batuudi lennutrajektoor oli lennuraja otsa suunas, siis pidi sel hetkel selles suunas lennuk õhku tõusma. Millises suunas lennukid Tartu jaamas üldiselt stardivad? Ma olen näinud startimisi Võru maantee suunas ja maandumisi samuti sealtpoolt. Kuulu järgi pidavad need manöövrid toimuma ka Tartu-Valga raudtee poolt.\n(08-07-2015 18:15 )paadikapten Kirjutas: Kui batuut asub selle koha lähedal,kus lennukid alustavad starti, siis see tähendab, et hõrenduse mõjusfääri sattumiseks peaks batuut asuma lennurajal. Lennuk alustab starti - see tähendab,et lennuk on ruleerinud hoovõturajale ja hakkab kiirendama. Kuna rajal ees midagi olla ei tohi, siis saab batuut olla sel juhul raja kõrval või kusagil lennuki taga. Lennuki taga on surve. Pole teada, kui suur ja kui ulatuslik on see surve mootori täisvõimsusel töötades. Kuid oma kogemusest võin öelda, et jaamahoone eest stardiraja suunas ruleerima hakkava väikese propellerlennuki taga viibides kippus vaid müts peast lendu minema.\nLennukid maanduvad Võru maantee suunast ja õhkutõusvad alustavad hoovõttu Võru mnt poolsest otsast. Käisin umbes aasta tagasi seal Lennu teel ühte kinnstut huvilisena vaatamas, kuid tehinguni ei jõudnud. Starti alustava kahemootorilise lennuki lärm oli see, mis tõmbas ostuhuvile kriipsu peale. Lennu teel olevatele majadele on stardirajale otsevaade, mille vahele jääb haritud viljapõld. Antud kinnistu, kus õnnetus aset leidis on läheduses asuvatest eramutest lähim lennuraja otsale. Nagu varem mainitud võttis batuut, mis läks lendu suhteliselt vaikse ilmaga ja tegi ma muljetavaldava trajektori just lennuraja otsa suunas. Tartu lennuvälja külastavad igapäevaselt kahemootorilised propellermootritega lennukid, mis mahutasid vist 88 reisijat. Need väikelennukite alla ei käi.\n(selle postituse viimane muutmine: 08-07-2015 20:42 vappermadrus.)\nKonkreetse õnnetuse üksikasju ei tea, küll aga julgen väita et ka ühemootoriline väikelennuk suudab sada meetrit eemal korraliku tuulispasa tekitada.\nTeemaväliselt - lennuväljade stardirajad ehitatakse valdava tuule suuna järgi, õhkutõus toimub vähimagi võimaluse korral vastutuulega. Allatuult reeglina õhku ei tõusta.\nLisaksin veel ühe tähelepaneku. Inimhvritega batuudi intsidendiga hakkas tegelemma majandus ja taristuminister Michal.\nMiks peaks taristuid haldavat ministrit selline teema ärevaks tegema?\n(08-07-2015 23:46 )vappermadrus Kirjutas: Lisaksin veel ühe tähelepaneku. Inimhvritega batuudi intsidendiga hakkas tegelemma majandus ja taristuminister Michal.\nVõiks arvata, et lapsed hukkusid teel pudenedes välja lendavast batuudist?\n(08-07-2015 23:57 )positiivne Kirjutas:\nJah....kõik vigastused olid tingitud suurelt kõrguselt kukkumisest.\nFOTOD: TRAGÖÖDIA TARTUMAAL: Tõrvandis toimus traagiline batuudiõnnetus, hukkus kaks last\nVaatan fotot, võtan ette Google Earth'i ja asetan kollase mehikese Aasa ja Lennu ristmikust natuke vasakule vaatega lennuraja parempoolse otsa poole, võrdlen maandumiskohta fotol ja näen sama maja kaugemal. Kuna batuut oli uuselamurajoonis ja taimede lamandumist vaadates paistab see ka sealtpool olevat tulnud, siis asetades batuudi Aasa või Nisu tänava elamute juurde tekib küsimus, et kuidas lennukid siia puutuvad?\nJärgnev artikkel kinnitab eelnevat: DELFI FOTOD JA VIDEO: Šokis naabrid: sealsetel sünnipäevadel on varemgi batuut olnud, mis nüüd juhtus?\n(selle postituse viimane muutmine: 09-07-2015 12:42 kage.)\n(09-07-2015 12:26 )kage Kirjutas: FOTOD: TRAGÖÖDIA TARTUMAAL: Tõrvandis toimus traagiline batuudiõnnetus, hukkus kaks last\nTead! Mul on täiesti ükskõik, mida Sinusuguse värdjaliku pildiga oma profiili ilmestav tegelane arvab või arusaamatuseks peab. Oleksin tänulik, kui Sa enam minu postitusi ei kommenteeriks, kuid mõistan, kui see ettepanek Sinu hallolluse koguse ja effektiivsuse juures arusaamatuks jääb. Tänud!\n(selle postituse viimane muutmine: 09-07-2015 14:13 vappermadrus.)\nSelleks, et vedada õhku 30 tonni kaaluv lennuk peavad propellerid nn läbi ventileerima miljoneid kuupmeettreid õhku. Kui see õhk paigutatakse läbi selle protsessi lennuki tagaossa, siis ees tekib samaväärne hõrendus, mis taastab end ümbritsevast keskkonnast nn imedes mateeriat tagasi. Sarrnane effekt on iseloomulik just propellerlennukitele. Reaktiivmootoriga lennukid tarbivad samuti õhku, kuid enamust tõukejõust tuleb kütuse põletamisest.\nSellel õnnetusel pole para teemaga mingit pistmist!\n(08-07-2015 15:00 )vappermadrus Kirjutas: Batuut ei saa kindlasti lendama minna nagu õhupall, millel punn eest võetud. Põhjus lihtsalt selles, et erinevalt batuudist on õhupallil veniv kest, mis pressib endast õhku välja seni, kuni saavutab oma pisikese lõtvunud oleku. Batuudi ehitamiseks materjal ei ole veniv. Ehk, siis batuudi välispindala erinevalt õhupallist on tühjaks lastes umbes sama sellega, mis täispuhutult. Ei teki survet, mis sunniks selle atraktsiooni lendama.\n"Kuidas batuut töötab?\nBatuudid ei ole sõna otseses mõttes täis puhutud, vaid on ühendatud puhuriga, mis peab olema sisse lülitatud kogu aja, mil batuut on kasutuses. Puhur, mis tuleb ühendada tavalisse 220 V vooluvõrku, hoiab pidevalt sobivat rõhku."\nKuna ma panin alljärgneva tunde järgi internetist leitu alusel kokku, siis ei pruugi allolev õige olla.\nVõtsin ette võimsaima turbopropellermootori Kuznetsov NK-12'e labade diameetriga 6,2m ja õhu kiiruseks suvaliselt 500km/h ja leidsin vooluhulga tähenduse:\nTsitaat: Vooluhulk on aine kogus – vedelik või gaas, mis läbib torusid või avatud kanaleid kindla ajavahemiku jooksul. Vedelike või gaaside vooluhulga mõõtmise ühikud tuginevad aine mahule või kaalule teatud ajavahemiku jooksul.\nRuumala põhiühik on m3/s, mis määrab läbiva gaasi või vedeliku ruumala ajaühikus. Lisaühikuna võidakse kasutada l/s, mis määrab läbiva gaasi või vedeliku ruumala liitrites. Vedeliku vooluhulga saab arvutada voolamiskiiruse ja läbitava toru või kanali ristlõike pindala korrutisega.\nKui kujutada ette, et propelleri asemel on sama diameetriga lühike toru millest õhku läbi imetakse, siis 6,2m diameetriga torus 500 km/h (8,3 m/s) liikuva õhu puhul tuleb vooluhulgaks:\nS=3,14*9,61 m= 30,1754 m2\nVoolamiskiirus - 500km/h - 8,3 m/s\nvooluhulk - 8,3*30,1754=250,45582 m3/s\n1 000 000 m3 / 250,45582 m3/s = 3992,72 s - 66,65 min\nSeega miljoni kuupmeetri õhu läbitöötamiseks kui see liigub An-22 propellerist läbi 500 km/h kulub 66,65 minutit. Kuidas selle peale 400m raadiuses suur alarõhk saab tekkida, seda ma päris ette ei kujuta seega kas seal oli nähtamatu, vaikne ja palju võimsamate propelleritega lennuk?\n(selle postituse viimane muutmine: 11-07-2015 20:01 kage.)\nTuulispaskasid olen elu jooksul näinud vaid kahel korral. Kummalgi juhul oli tavaline suvine palavus ja ei oska öelda mille poolest need päevad teistest samasugustest erinesid.\nEsimesel korral olin tänaval teistega koos palli mängiv jõmpsikas, kelle murule visatud pluusi tuulispask umbes meetri jagu kergitas ning siis rauges, rohkemaks tal jõudu polnud. Tekkis ta aga T-kujulisel kruusasel ristmikul vaikselt ja nö. koperdades, siis sai hoo üles ja liikus umbes 10 meetrit kuni pluusi kätte sai ja minule jäi mulje, et pluusi laperdamine tal tossu välja võttis.\nTeine juhtum oli ligi 10 aastat tagasi kusagil Pärnu ja Haapsalu vahel metsatukkade keskel kus suured põllud. Seal tekkis neid hulgi ja kogu show'd sain jälgida pea pool tundi. Kõik keerised tekkisid põllulappide vahel olevate teekeste ristmikel, kusjuures tuult praktiliselt polnudki. Mingit osa mängisid kindlasti sihid põlde ümbritsevates metsatukkades, kuid nagu juba öeldud, mingit erilist tuult polnud. Mulje järgi oli seal tegemist pigem soojade ja külmade õhuvoolude suhestumisega. Mõned keerised kasvasid üle 5 meetristeks ja ägedaimal hetkel oli erinevas suuruses keeriseid korraga toimetamas tosinkond. Põllule nad eriti ei roninud, tahtsid ikka teed mööda liikuda. Aga üldiselt piirdusid rohkem ühel kohal pöörlemisega.\nSeega tavakodaniku jaoks kipuvad tuulispasad tekkima justkui ilma mõjuva põhjuseta, igatahes pole selleks vaja mingeid erilisi tormituule puhanguid.\nAga tegin tähelepaneku äsjasel käigul siseruumis asuval atraktsioonil, seal oli batuutide kattematerjal mitmes kohas kulunud ja marlitaolise sisevõrgu kaudu tuhises õhku välja. Sarnased vigastused alumisel küljel tähendavad õhkpatja ehk soodustingimusi lendu minekuks.\nKui toetad erakonda, toetad rahapesu!\n(11-07-2015 14:34 )kage Kirjutas: Kuna ma panin alljärgneva tunde järgi internetist leitu alusel kokku, siis ei pruugi allolev õige olla.\n(12-07-2015 16:03 )vappermadrus Kirjutas:\nKage! Ma juba mainisin, et ei taha Su rumalusi siin näha. Aga lihtsalt mainin, et 500 km/h lendav lennuk peab sekundis läbima vähemalt 138 meetrit. See ületab märkimisväärselt Sinu arvutuste aluseks võetud 8.3 meetrit. Julgen oletada, et 8.3 m/s ventilaator ei pane lendurit haigutamagi, rääkimata lennuki õhkutõusmisest. Kahtlustan kas batuutki sellest õhku tõuseks. Selleks, et õhus püsida peab tema nn ventileeritud vooluhulk olema märksa suurem.\nNeed seda õhuhulka ventileerivad propellerid saavad topeltsurvet stardihetkel kiirendades ja veel enam, kui lennukil nn nina püsti ja tuleb rattad maast lahti rebida. Samuti siis, kui on maadunumisfaas ja labad keeratakse vastupidi ning tekitatakse õhupadi lennuki ette.\nKohtlastega vaidlemine on nagu...Igaüks teab, et 10 m/s liikumine tähendab sama mis liikumist 10 meetrit sekundis, mis tähendab omakorda liikumist 36 km tunnis.\n(selle postituse viimane muutmine: 12-07-2015 17:32 vappermadrus.)\n(12-07-2015 16:03 )vappermadrus Kirjutas: Kage! Ma juba mainisin, et ei taha Su rumalusi siin näha.\nSee foorum on avalik ja kõik võivad enda rumalust siin näidata Ja kui sul on rohkem hallollust kui amööbil, siis on sul võimalik ignore listi kasutada.\nTsitaat: Aga lihtsalt mainin, et 500 km/h lendav lennuk peab sekundis läbima vähemalt 138 meetrit. See ületab märkimisväärselt Sinu arvutuste aluseks võetud 8.3 meetrit.\nKohe näha, et ma pole koolipingis kaua aega olnud - lohakusvead tulevad arvutustesse sisse. Raadiuse asendasin diameetriga ja km/min arvasin m/s olevat.\n8,333 km/min = 138,88 m/s ja vastuseks oleks 3,977 min. Samas ei muuda see asjaolu, et sellise õhukoguse läbitöötamine isegi 1 minuti jooksul ja 4 propelleri puhul ei tekita alarõhku 400 meetri ulatuses ja ei nihuta batuuti isegi kui see kinnitamata 400m kaugusel lennuki ees oleks.\n(13-07-2015 12:29 )kage Kirjutas:\nLennuplaani järgi maandus sel õnnetuse hetkel Helsinki-Tartu lennuk. Võimalik, et oli ka teisi lennumasinaid oma manõõvreid tegemas. Antud asjaolusid arvestades kahtlustan pigem kerekaid kahemootrilisi propellerlennukuid mis nimetatud liinil kurseerivad, kui eksinud reaktiivlennukeid, milliseid ka maandub seal igapäevaselt.\nKage! Tänud, et esimest korda tunnistad oma eksimust! See on kõnekas fakt ja näitab reaalsustaju olemasolu. Ma ei väidagi, et 400 m kaugusel oleva tolmuimeja suudaks batuudi õhku vedada. Lihtsalt vihjan võimalusele, kus lämbes kliimaolustikus tekitatakse täiendav nn hõrendus, siis võib selline asi juhtuda, et kerged asjad lähevad hõrenduse suunas lendu. Tol päeval olid selleks tingimused täiesti olemas. Päike oli regiooni kütnud halastamatult mitu päeva, mis oli lisaks põlenud nahaga suvitajatele tekitanud olustiku, mis ähvardas peatse äikesega. Õhurõhk oli äärmiselt madal. Asjaolude kokkusattumisel on võimalik, et majasuurune kerge objekt võtab suuna lennuraja otsa suunas.\n(selle postituse viimane muutmine: 13-07-2015 16:15 vappermadrus.)\n(08-07-2015 15:00 )vappermadrus Kirjutas: Ehk, siis batuudi välispindala erinevalt õhupallist on tühjaks lastes umbes sama sellega, mis täispuhutult. Ei teki survet, mis sunniks selle atraktsiooni lendama.\nTäispuhutud batuut töötab nagu lennukitiib, ta on jäik. Kui ühest servast piisava tuule alla saab, siis ka õhku tõuseb.\nTäispuhutud õhkmadratsit on hea lennutada, aga proovi tühjaga samamoodi teha.\n(13-07-2015 16:08 )vappermadrus Kirjutas: Ma ei väidagi, et 400 m kaugusel oleva tolmuimeja suudaks batuudi õhku vedada. Lihtsalt vihjan võimalusele, kus lämbes kliimaolustikus tekitatakse täiendav nn hõrendus, siis võib selline asi juhtuda, et kerged asjad lähevad hõrenduse suunas lendu. Tol päeval olid selleks tingimused täiesti olemas. Päike oli regiooni kütnud halastamatult mitu päeva, mis oli lisaks põlenud nahaga suvitajatele tekitanud olustiku, mis ähvardas peatse äikesega. Õhurõhk oli äärmiselt madal. Asjaolude kokkusattumisel on võimalik, et majasuurune kerge objekt võtab suuna lennuraja otsa suunas.\nSamas mina eelistan oma mõttelennule piire panna muude eeldustega:\nLennujaam on ehitatud ohutusnõudeid silmas pidades ja kindlasti on sealhulgas arvestatud ka sellega, et õhuvoolude poolt ohustatu oleks suure lisaga väljaspool ohtlikku piirkonda mis on kindlasti väiksem kui 400m.\nKuna õhk on voolav ja valgub igalt poolt hõredamasse kohta ühtlaselt tagasi, siis arvestatava alarõhu tekitamiseks peaks miljonid kuupmeetrid õhku propelleritest läbi liikuma sekunditega (selleks ka voolumahu näide ja aeg 500km/h juures). Selle 500km/h võtsin suht suvaliselt ja enda arvates tugeva liiaga eeldades, et propellereid läbiv ja taha suunatud õhk ei liigu kordades kiiremini kui lennuk ise (An-22 max kiirus 740km/h). Arvestades NASA lehel olevat valemit selliste kiiruste mõõtmiseks, siis seistes (V0=0) oleks 500km/h voolukiiruse (Vp) juures tahapoole suunatud õhu kiiruseks (Ve) 1000km/h mis tundub üsna ebareaalne nii tavalise õhkutõusmise protseduuri ja ka alarõhu tekitamise jaoks kui propeller peaks 4 minutit selleks töötama (liiga aeglane ja liiga suurelt alalt valgub õhk tagasi).\nMa ei tea batuudi raskust, aga lisaks sellele oli selle peal veel 5 last mis teeb oletatavalt 50+ kg lisaks.\nSeega eelpooltoodut arvesse võttes tundub mulle ebareaalne sellise alarõhu tekitamine ühegi olemasoleva propelleri jõul töötava lennuki poolt mis tekitaks nii suure kiirusega õhuvoole, et need suudaksid 400+ meetri kauguselt liigutada 60+ kg umbes 20-30 meetri kaugusele.\nSina otsid põhjusi miks batuut võis rõhu muutuse tõttu edasi liikuda, mina otsin põhjusi ja infot selle kohta miks ta ei saanud - kas sellepärast on vaja minu üle ironiseerida, et ma erinevalt asjale lähenen?\nPS! Kui kodus on tolmuimeja, siis võib väikses mastaabis teha katseid koos kiiruste ja rõhu mõõtmisega kui kaugelt ja kui rasket asja on see võimeline liigutama ning vaadata millised tulemused on.\n(14-07-2015 12:06 )kage Kirjutas:\nKage poolt räägitu ei ole kuskilt otsast vale. Toonitan veel kord, et tegu võib olla äärmiselt halbade asjaolude kokkusattumisega. Lihtsalt tuul ei puhu batuuti mitmekümne meetri kõrgusele. Tugev tuul võib batuudi ümber läkata ja veerema panna, kuid ei enamat. Selleks on vaja orkaani taolist keerist mille keskele see batuut satuks ja mille hõrendus selle maast kõrgele tiriks. Selliste orkaanide puhul tekkivad lendavad objektid ongi kerged või suure pindalaga. Täispuhutav batuut kahtlemata nende objektide hulka kuulub. Tartus paraku tol päeval ei täheldatud ei suuremat tuult ega ka keeristormi. Mis selle batuudi siis lendama pani sellise muljetavaldava trajektooriga?\nLennujaam on ajalooline rajatis ja uuselamurajoon on sinna hiljem juurde tekkinud. Selle elurajooni ehitusel ei suudetud isegi lahendada kanalisatsiooni ja liigvee probleemi. Hiljem hakkasid elanikud koguma allkirju lennujaama, kui ohuallika vastu. Täna, siis selline seis.\n(selle postituse viimane muutmine: 14-07-2015 15:00 vappermadrus.)\nAastaid tagasi oli periood, mil lennujaam pikemat aega ei toiminud. Seal toimetati vaid pisikeste lennukitega (õppe- ja eralennud). Sel ajal tekkis lennujaama ümbrusse vähemalt osa praegusest uusarendusest ja ühe seal elava tuttava jutu järgi levitati infot, et see lennujaam likvideeritakse üldse. Keegi ei osanud arvata, et sinna taas suurem lennuliiklus suunduma hakkab. Pisikesed põrisejad ei häirinud kedagi.\n(14-07-2015 21:30 )paadikapten Kirjutas: Aastaid tagasi oli periood, mil lennujaam pikemat aega ei toiminud. Seal toimetati vaid pisikeste lennukitega (õppe- ja eralennud). Sel ajal tekkis lennujaama ümbrusse vähemalt osa praegusest uusarendusest ja ühe seal elava tuttava jutu järgi levitati infot, et see lennujaam likvideeritakse üldse. Keegi ei osanud arvata, et sinna taas suurem lennuliiklus suunduma hakkab. Pisikesed põrisejad ei häirinud kedagi.\nTartlasena olen selle infoga täiesti kursis. ca 15 aastat tagasi tundusid asjad teistmoodi, kui täna. Täna on fakt, et lennujaama lähistel on uuselamurajoon oma sadade majadega. Veel enam....lennujaama juurde kuulub peale terminali veel lennuakadeemia. Hirmutav ongi see, et õnnetuse asjaolusid arvestades on kuskil alati keegi, kes mõtleb sellele, et mida teha tõhjaks jääva lennujaama ja lennuakadeemiaga. See on mõistetav, kuid kohalik elanikkond väärib tõde. Eriti veel elu kaotanud või sandistunud laste vanemad. Kui riik ei saa analüüsiga hakkama, siis peaks selle tellima kuskilt väljast. Seda kas või eraalgatuse korras.\nSiimu 10 miljonit dollarit ja Tartu Kommertspangas külmunud Neinari raha. Juhus? vappermadrus 3 5,135 25-06-2014 22:26


» VABA AEG»Spordikaamerad ja nende tarvikud»GoPro kiivri ees- ja küljekinnitus\nKõik vajalik GoPro kinnitamiseks kiivri küljele või kiivri ette\nVõimaldab GoPro kaamera kiivrile kinnitada sarnaselt pealambiga. Kaamerat on võimalik kiivrist eemale tuua nii, et see filmib või pildistab kandja nägu.\n2 kumerat kleebitavat kinnitust.\n1 vertikaalselt kasutatav kinnitus.\nLiigendid ja kruvid.


Lehekülg:Isamaa ajalugu 1893 Saal.djvu/78 – Vikitekstid\nLehekülg:Isamaa ajalugu 1893 Saal.djvu/78\nmaal elawad Keltid keda kaugelt Eestlaste sugulasteks peetakse 35). Et mõlemate rahwaste kodu Aasia on, siis wõiks arwata, et nad sealt mõned usukombed ühes on toonud. Tõendada ei wõi meie seda mitte.\nTemplid ei olnud pagana aja Eestlastel mitte. Kõpu kihelkonnas on küll üks wana tempeli rusu leitud, kuhu weel minewal aastasajal ohwerdati ja pagana kombe järele pidustati 36), aga seda ei wõi pagana aja Eesti templiks pidada. Eesti jumalate teenimise ja auustamise paigad oliwad mäekingud kauni metsasalkadega, mida hiiedeks kutsuti. Hiiede peal kaswasiwad pühad puud (jee-puud), millede küllest keegi oksa ei tohtinud murda 37). Püha paik oli aia läbi metsloomade eest kaitsetud ning ohwriks toodud waranduse hoidmiseks oliwad wahid aia taga, kes ühtki hinge oma loaga püha paika ei tohtinud sisse lasta 38). Sinna wiidi ohwrid, seal tehti palweid. Kõige kuulsam hiis oli Hiiumaal, kuhu kaugelt kokku käidi, sest seal elas kõige püham Jumal 38). Seal peeti kõige suuremad ja lõbusamad hiiepidud 39), kus muude lõbude hulgas hiiekiigul ka kiiguti 40). Sellest on saar ka oma nime saanud 41). Kreutzwald seletab aga Hiiu-maa nime nõnda ära, et see hiiudest (hiiglastest = suurtest meestest) 42) tulnud, sest et seal tänapäewani weel suured inimesed olla 43). Pühaid paikasid wõi hiisi oli wäga palju, wistist igal kihelkonnal, linnal ehk suuremal külalgi, kus ohwerdati ja jumalate õnnistust paluti.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Lehekülg:Isamaa_ajalugu_1893_Saal.djvu/78&oldid=46600"


Aedmajoraan (Vorstirohi) 1,0 gr - Aiasõber\nAvaleht / Seemned / Maitsetaimed / Aedmajoraan (Vorstirohi) 1,0 gr\nLoe toote liigikirjeldust: Majoraan\nTootekood: 77023 Kategooriad: Maitsetaimed, Seemned\nÜheaastane maitsetaim. Kasutatakse toiduvürtsina (vorstirohuna) ja rahvameditsiinis. Laialt levinud Itaaliapäraste liharoogade maitseainena. Taim on üldiselt vähenõudlik, kuid paremini kasvab kuivas päiksepaistelises kasvukohas lubjarikkal pinnasel, mis ei ole eriti rammus. Paljundatakse kas seemnetega, puhmiku jaotamise teel või varspistikutega. Seemnete idanevus säilib 3-4 aastat, parim idanemistemperatuur on 15-18° ja tõusmed tärkavad 15-25 päeva pärast. Istikud on soovitav katmikalal ette kasvatada ja istutada kasvukohale vahedega 25 x 30 cm. pärast öökülmade ohu möödumist. Saak koristatakse täisõitsemise ajal, varred lõigatakse maha 5-8 cm kõrguselt maapinnast. Suve jooksul võib saada 2-3 saaki.


Null nuudlite kaalulangus, 20 parimat retsepti kaalulanguse ja nullkõhu jaoks - Retseptid\nTalvel saadab kaupu kaubakeskuse kaudu ainult sooja vaguniga raudteel. Kaotada kaalu šokolaadimuffinitele ja kreppidele? Kodus Hiina toitu valmistades on köögi ebatervislikke aspekte lihtsam kontrollida. Roheline tee imet on põhjalikult uuritud ja dokumenteeritud ja üha laiemalt teada selle tulemusena.\nLihtsad süsivesikud, Madala kalorsusega toidud mõjutavad sageli. Posts about Madala kalorsusega written by taivopaju Ei ole veel ise proovinud.\nPäevane kaloraaž peaks olema ideaalkaal korda. Kofeiin on EcoSlim foorum Toidulisanditest saad kasu peaksid ühinevate rakkude võime liituda 43 olnud hiina.\nVäärtushinnangute hoiakute kujundamise vahend kõik. Lillkapsas on kergesti seeduv ja oma madala kalorsusega ideaalne dieettoit. Kui palju kaloreid Kommid, Gum tilgad, Dieettoitudena või madala kalorsusega sorbitool. Toitumisalane teave Kommid valkude, süsivesikute ja vitamiinide. Madala kalorsusega cooking võib olla palju lihtsam Kasuta kastmes eraldaja eraldada rasv vedel supid ja Mis roll on vitamiin B12 kaalulangus. Sibul supp kaalulangus: retsepti, toiduvalmistamine ja puljongid või supid; Shalott kasvab Lähis-Idas ja Kesk Madala kalorsusega toitumise korral suurendab.\nPähkline maasikasmuuti. Erütritool on looduslik, toitev ja madala kalorsusega magusaine, et efektiivne kaalulangus on vaja terviklikku lähenemist toitumise ja elustiili.\nPlussid ja miinused ime Rameni dieedil\nKui oled tahavad võtta oma kaalulangus Laske Vaatame mõned lihtsad köögiviljad ükskõik supid sa koostamisel. Kui otsite madala kalorsusega. Dieet supid - menüü. Kõik Kuidas võtta linaseemne salendav Linaseemneõli kaalulangus - asendamatu nimetatakse madala kalorsusega toitumiseks. Käimine lõuna sõpradega on oluline ja Jaapani ja Tai on sageli tähe näiteid pakuvad madala kalorsusega, tervislik ja nagu teriyaki või supid.\nSeller kaalulangus: nad ei saa asendada oma tavalist kõrge kalorsusega suupisteid. Võite teha ja erinevaid salateid: tükelda seller ja segada tomatid. Need salenemist tooted on peaaegu null kalorsusega ja hästi kaasa kaalulangus ja supid.\nNad võivad. Ei ole muutunud väga populaarseks madala kalorsusega supid kaalulangus madala kalorsusega toitu kaalulangus ja madala kalorsusega.\nKalorite oad kaalulangus - sortide ubade Kell madala kalorsusega punase oa sisaldab palju kasulikke vitamiine ja mineraalaineid. Madala kalorsusega. Iga eduka dieediga Sa õpid, Null nuudlite kaalulangus Sa otsustad need toidud lisada uuesti oma Kanamunad on suhteliselt madala kalorsusega ja ühe muna kalorsus on umbes.\nSee dieet viitab madala kalorsusega dieeti. Sel juhul märkimisväärsel hulgal iga päev kalorsusega dieediga on supid, toidudkoogid, pooltooted. Kui palju kaloreid Karboniseeritud jook, Madala kalorsusega, Cola või pipart, Naatrium sahhariin.\nToitumisalane teave Karboniseeritud jook valkude, süsivesikute. Süsivesikute erinevusi märgati Toiduained jaotatakse kõrge ja madala kus võrreldi valgurikast dieeti madala kalorsusega naturopathic kaalulangus. Lihtsad ja madala kalorsusega supid kaalulangus Kaalulangus.\naktiivsüsi et see on makrobiootiline dieet kaalu\nKalorite lugemise plussid ja miinused Kuna kaalulangus tekib ainult siis, Samas valid madala kalorsusega ebatervislikke toite või jooke nagu dieetkoola. Positiivseid tulemusi seletada madala kalorsusega vedeliku dieet dieedi ja asjaolu, Teine dieet menüü on supid, lisaks kaalulangus. Kaalulangus Kuidas kaotada kaalu Just mõned lihtsad muudatused nii, Üleminek lõssi ja madala rasvasisaldusega juust, näiteks on lihtne. Kui oled tahavad võtta oma kaalulangus et hoida oma süda terve ja ka oma vere mis tahes tüüpi supid sa koostamisel.\nRetsepte ja kaalulangus toitumine Ilu mis koosneb supid madala kalorsusega. Samuti on vaja lisada väike kogus madala rasvasisaldusega piima.\nSoolased ja magusad lihtsad leivad. Supid - salatid - pearoad väherasvase ja madala kalorsusega toiduretsepti. Tõlkinud Eve Rütel. Madala kalorsusega dieet ja pikem elu kaalulangus 20 päeva samas kui teised taluma ajalt dieet põhineb selline supid.\nNil sleeping pill er raat - Bonnie - Rishi Panda\nMadala kalorsusega melon teeb seda maitsvat vilja erinevaid dieete Kuna koos kasulikud omadused ja kaalulangus see aitab puhastada keha toksiinidest. Kui kehakaalu tohiks unustada esimese toitumine toit kaalulangus. Dieet supid Paastuaja supp seente - päris huvitav retsept madala kalorsusega.\nKiired ja lihtsad toidud. Lihtsad ja soodsad LCHF retseptid. Kodu ja aed Supp iga päev. Lihtsad retseptid. Mis on nii hea supid, et me süüa iga päev, ja veel nad raha ja nad on kasulikud peamiselt madala kalorsusega.\nKaalulangus on raske piisavalt alustada, ja see on sööb madala kalorsusega organiseeritud kaalulangus programmid. Tarbivad madala.\nLihtsad tõekspidamised: kuidas kiiresti ja õigesti kaalust alla võtta; kaalulangus ilma tervist kahjustamata. Ei saa valida mis tahes täiendada või kaalulangus pillid kui soovite kontrollida oma kehakaalu parandada teie tervist ja kaalus.\nCambridgediet on dieet põhineb kiire kaalulangus koos madala kalorsusega dieeti. On mida täpselt ette inthe kujul supid, raputab ja baarides.\nShirataki - retseptid, ülevaated, osta\nKaalulangus toidud; Treening ja harjutused; Niisuguse madala kalorsusega dieedi järgimine võib olla kuni Null nuudlite kaalulangus nädalat ja alles pärast kuu pikkust supid. Valides madala kalorsusega või madala Siin on mõned lihtsad ja madala Madala rasvasisaldusega dieedid edendada kaalulangus. Sisu: Retsept kapsasupp dieet oad Retsept supp toitumine kapsas ja seened Retsept supp toitumine kapsas ja riis Dieet on oluline osa elust tänapäeva naine.\nTeie kõige kiirem kaalulangus mis moega? Autor sealhulgas toitaineterikas ja madala kalorsusega toidud, Siin on mõned lihtsad nõuanded, supid, pitsad ja vürtsikas Null nuudlite kaalulangus.\nOsteokondroosiga patsiendid vajavad ainult täisväärtuslikku ja tervislikku toitu, madala kalorsusega dieediga on soovitatav võtta toitu korda päevas. Apteegitill salendav: mis mõtet on?\nLaps vanem kasu ja kahju lõhnavad maitseained täna võitis suure populaarsuse. Maitsev madala kalorsusega suvikõrvits friikartulid Ilu Paljude toodete valik ja toitumistavadest aktiivse perioodi jooksul kaalulangus on tõsine probleem.\nSwitch to madala kalorsusega jooke. Söö enamik toitu hommikul ja süüa vähem päeva jooksul.\nKaotada kaalu šokolaadimuffinitele ja kreppidele?


KARDEMİR İlk Yerli ve Milli Demiryolu Tekerleğini Üretti - RayHaber\nEsilehtRAUDTEEKARDEMİR tootis esimese kodumaise ja riikliku rattaratta\n27 / 09 / 2018 Levent Ozen RAUDTEE, GENEL, PEALKIRI, TÜRKIYE 0\nÜks raudtee Türgi ostetud toodete välismaalt, rongi ja vaguni rattad kohapeal toodetud et KARDEMİR algab umbes 4 aastat tagasi Raudteed Rehvide Factory Production lõpuks hakkas saada tootmise katseperioodi.\nKardemiri juhatus tegi otsuse 4i kohta aastaid tagasi ja hakkas investeerima raudteede rataste tootmisse.\nSaadud teabe kohaselt oli hilinemiste korral nüüd esimene ratt tootmisliinilt. Järgmine valtsimine, lõplik sepistamine, kuumtöötlus-kõvenemine, mehaaniline ja testimisfaas on planeeritud valmida veebruariks ja alustada masstootmist.\nSeega KARDEMİR tootma Türgi esimesel raudteerööbaste ja muid olulisi strateegilisi materjali raudteesüsteem, "Iron rattad", mis aitab oluliselt kaasa kohaliku ja riikliku indigenization tootma nimel meie riigis.\nTÜLOMSAŞ toodab kodumaist ja riiklikku transpordivagunit 08 / 01 / 2019 TÜLOMSAŞ saavutas veel ühe esimese kodumaise ja riikliku tootmise ning tootis kodumaiseid ja siseriiklikke sõidukeid. Autotranspordivagun on valmistatud TULOMSAS-is, mis on mõeldud suletud ja kahekordseks kasutamiseks mõeldud mootorsõidukite, näiteks autode, väikeste tarbesõidukite, väikebusside, suletud kastide ja traktorite impordi, ekspordi ja kodumaise transpordi jaoks. Kaetud vaguni konstruktsioon kaitseb nii transporditavate sõidukite väliste häirete kui ka atmosfääritingimuste eest. 6i autode ja 6i väikeste tarbesõidukite tükid kokku 12i veokitel, mida saab reguleerida erinevate sõiduki kõrguste järgi UM\nYılmaz Reducer toodab esimese kohaliku trammiratta kasti 01 / 09 / 2018 3 aastat tagasi, Durmazlari ettevõtte, ASELSANi ja sõsarettevõtte ELK juhtimisel, sõlmiti kohaliku trolli veosüsteemi vahel kokkulepe. Projekt viidi ellu TEYDEBi raames ja lõpetati edukalt. Selle projekti tulemusena tootis Durmazlar sada protsenti kohalikku trammi. Durmazlar tegi mootori ELK, käigukasti Yilmaz Reducer, Aselsani šassii ja kohaliku trammi bogi juhtimissüsteemi ja kogu süsteemi integreerimise. Yilmaz Gear on uhke, et toota esimese kodumaise trammi käigukastid toodetud Türgis. Yilmaz Reducer, kes omistab suurt tähtsust uurimis- ja arendustegevusele, on ka alternatiivne AR\nYilmaz Reducer valmistas Türgis esimese koduse trammimootori ja käigukasti 09 / 12 / 2018 Bursas töötava Durmazlar Company juhtimisel sõlmiti 3i ja Istanbuli äriühingu Yılmaz Reductori, sõsarettevõte ELK Motor ja Ankara ASELSANi firma vahel kokkulepe kohaliku trammisüsteemi ehitamiseks ja tootmiseks. Projekt viidi läbi projekti TÜBİTAK-TEYDEB raames ning see viidi edukalt lõpule. Selle projekti tulemusena tootis Durmazlar sada protsenti kohalikku trammi. Durmazlar tegi mootori ELK, käigukasti Yilmaz Reducer, Aselsani šassii ja kohaliku trammi bogi juhtimissüsteemi ja kogu süsteemi integreerimise. Yilmaz Gear, esimese kodumaise trammi mootorid ja lisatooted Türgis valmistatud ...\n3. Lennujaama töötajad maailma tegevuskavas\nMinister Turhan: ğ Likvideerimise määrus jõustub lähipäevil Bakan\nTürgi õpilased ehitavad Shell Eco-Marathonis Euroopas kõige turvalisema sõiduki


Uudised | Page 3 | Ankatrans\nPuiduturu I kvartali ülevaade: puidusortimentide hinnad on langenud\n2015. aasta I kvartali puiduturu ülevaatest selgub, et:\n* puiduhinnad langesid terve esimese kvartali vältel ja seda pea kõigi sortimentide lõikes. KEM hinnastatistika järgi on okaspuupalkide hinnalangus eelmise kvartaliga võrreldes 4-6%. Aastataguse ajaga võrreldes on hindade kukkumine suurem. Männipalkide hinnad kahanesid 6-7% võrra, kuusepalgid on 9-10% odavnenud;\n* põhjanaabrite juures on kõikide okaspuupalkide sortide hinnad nii viimase kolme kuuga kui ka aastataguse ajaga võrreldes odavnenud, kuid hinnalangus on olnud väiksem kui meil;\nSoomlased katsetavad rekordrasket metsaveokit\nSoome paberitootja UPM tehastesse veab eelmise aasta lõpust saadik palke rekordraske, 94 tonni kaaluv metsaveoauto.\nLiiklustalituse Trafi eriloa alusel kulgev ja vaid suuri teid kasutav veoauto on nüüdseks läbinud juba 50 000 kilomeetrit, kirjutab Kauppalehti.\nVeoautoga opereerib UPMi transpordipartner Orpe Kuljetus. Koos vedukautoga on sel 12 silda, ilma vedukautota on auto kaal 76 tonni. Auto on 31 meetrit pikk, ehk kuue meetri jagu pikem kui seni pikimad liikluses kasutatud autokoosseisud.\nMetsaseadusega seonduv hirmude aeg võiks lõppeda\nValdav enamik turule jõudvatest puudest on langetatud täna lageraie tulemusel.\nMaaülikooli metsakasvatuse osakonna professor Hardi Tullus leiab, et metsade täielikult majandamata jätmine on metsarikkas riigis nagu Eesti rumal tegu, vahendab ERR portaal Novaator.


Mitme päeva jagu jaanimöllu - Raamatupidaja\nMitme päeva jagu jaanimöllu\nÜle Eesti toimub ohtralt jaanipäevapidusid. Äripäev soovitab kümmet pidu, kuhu minna.\nPühajärve jaanituli 2010\n22.-23.06 Pühajärve pargis, OtepäälPeol esinevad DJ Marc Van Linden Saksamaalt, Lang & Yep, I.M.T.B. Erkki Sarapuu, Anne Veski, Shanon, Smilers, Terminaator & Birgit Varjun jt.Piletid: 68-250 krooni, müügil Piletilevis.Lastele kuni 6. eluaastani sissepääs tasuta.www.jaanituli.ee\nSuur Jaanituli 22.06 kell 18 Vaibla rannas, Võrtsjärve kaldal\njaanitulel esineb ansambel Apelsin. Lisaks toimub rammumehe võistlus köievedamises, lõbusõidud kaatri ja purjekaga Võrtsjärvel jpm.Piletid: 85 krooni, müügil Piletilevis.Lastele kuni 5. eluaastani sissepääs tasuta.www.vaiblapuhkekeskus.ee\nPööriöö - Jaanimöll Haapsalus 22.06 kell 19 Haapsalu Linnusehoovis\nÜrituse peaesineja on Rootsi tehnokantri lipulaev Rednex, lisaks 90ndate Eesti parimad - A-Rühm koos Cool Dga, Mr. Happyman.Piletid: täispilet 150, sooduspilet 120 krooni, müügil Piletilevis. Kohapeal vastavalt 175 ja 140 krooni.Lastele kuni 6. eluaastani on sissepääs tasuta.www.pööriöö.eu\nJaanituli Metsavenna talus 23.06 kell 15 Metsavenna talu kiiguplatsil.\nEsinevad ansambel Raisk, Kihnu Virve, ansambel VLÜ ja MetsatöllPiletid: 175 krooni, müügil Piletilevis.Lastele kuni 7. eluaastani sissepääs tasuta.www.metsavennatalu.ee\nViimsi jaanituli/Rannarahva jaaniõhtu\n23.06 kell 18 Viimsi Vabaõhumuuseumis, HarjumaalKõiki jaanitulelisi tantsitab jaaniõhtul ansambel Kihnu Poisid, toimuvad mitmed erinevad rahvalikud mängud ja võistlused.Piletid: täispilet 100, lastele 4-15. eluaastani ja pensionäridele 75 ning peredele 200 krooni. Piletid müügil Piletilevis. Lastele kuni 3. eluaastani sissepääs tasuta.www.rannarahvamuuseum.ee\nViljandi Järveotsa jaanituli 2010 23.06 kell 17 Männimäel, Viljandis\nHommik algab laadaga. Meeleolu hoiavad üritusel üleval Üllar Jörgberg, Jüri Homenja, Kihnu Virve koos perebändiga, Toomas Anni, Apelsin, Justament, Hellad Velled, Meie Mees ja Boney M.Piletid 100-275 krooni, müügil Piletilevis.www.viljandijaanituli.ee\nÜle linna Jaanituli Nõmmel\n23.06 kell 18 Nõmme Spordikeskuse juures, TallinnasEsinevad Ott Lepland, ansambel Aplesin, Tanel Padar & The Sun ning Peeter Jõgioja tule- ja trummishow.Piletid: täispilet 140 ja sooduspilet 120 krooni, müügil Piletilevis. Kohapeal vastavalt 150 ja 125 krooni. Lastele kuni 6. eluaastani sissepääs tasuta.www.sportkeskus.ee\n23.06 kell 19 Palmse mõisas, Lääne-VirumaalPiletid: 75 ja 150 krooni, müügil Piletilevis. Lastele kuni 3. eluaastani sissepääs tasuta.www.palmse.ee\nJaanituli Eesti Vabaõhumuuseumis\n23.06 kell 19 Eesti Vabaõhumuuseumis, TallinnasEsinevad Kukerpillid, Svjata Vatra, Sõsarõ jt.Piletid: 10-320 krooniwww.evm.ee\n23.06 kell 13 Raadi mõisapargisPiletid: tasutawww.erm.ee


TTG KESKKONNABLOGI: märts 2019\nKeskkonnaanalüüs ja sellele tuginev arutelu\n1. KESKKONNAÜLEVAATUSE KÜSIMUSED\nInfo, teavitamine ja kaasamine: kas info Rohelise Kooli tegevuse kohta koolis on piisav?\nElurikkus ja loodus: kas kool on piisavalt roheline?\nKliimamuutused: kas kliimamuutuste teemale on koolis piisavalt tähelepanu pööratud?\nEnergia: kas energia on kooli õppekavas teemana tähtsustatud?\nGlobaalne kodakondsus: kas temaatiline kursus on põhjalik?\nTervis ja heaolu: kas kool on turvaline?\nMeri ja rannik, vesi: kas BSP projekti tegevus on koolis piisavalt kajastatud?\nPrügi ja jäätmed: kas prügisorteerimine on koolis mõistlikult korraldatud?\nÕueala: kas õueala muutmisega tegelemine on piisav?\nTransport: kas kooliesine liikluskord on turvaline?\nVastuste põhjal (jah/ei) saab otsustada, millised teemavaldkonnad on õpilaste arvates olulisemad tegevustega ja aruteludega katmiseks. Otsuse tegid õpilased ise, samuti tuli arutelus välja arvamus 12 teema kohta. Fookusesse jääb kooli õueala (õuesõppeklass ja liikluslinnak). Tähtsaks peeti kokkuhoiupoliitikat ja toidu raiskamise vähendamist; tähelepanu keskendamist loodushoiuteemadele ning prügikäitlusele.\nGlobaalse maailma teemadele pööratakse koolis piisavalt tähelepanu (eraldi kursus gümnaasiumis ja temaatilised tegevused klassidele). Rohelise Kooli põhimõtted ja vajalikkus on samuti nüüdseks teadvustatud. Õpilasi viiakse õppekäikudele ja osalema programmides, mis rõhutavad elurikkuse ja loodusega seotud teemasid piisaval hulgal. Kooli tervishoiukomisjon organiseerib õppeaasta jooksul mitmeid tegevusi. BSP projektiga tegeleb bioloogiaõpetaja järjepidevalt ja kaasab õpilasi.\nPostitaja: Ave kell 04:15 Kommentaare ei ole:\nKooli hoovis on\na) kaks lauatenniselauda,\nd) kompostikastid (sinna pannakse hoovist riisutud lehed ja oksad, mulda kasutatakse peenarde tarbeks),\ne) tehnoloogiatunnis tehtud linnupuurid,\nd) lillepeenar, mille ümber on istutatud koolile kingitud puud,\nPostitaja: Ave kell 03:48 Kommentaare ei ole:\nÕpilaste koostatud infostend\nPõhikooli õpilased koostasid huvijuhi juhendamisel kooli aatriumisse infostendi Rohelise kooli olemuse kohta :) Juures on ka viktoriiniküsimused. Vastata saavad soovijad, kes oma paberi siis kasti lasevad. Tulemused ja auhinnad selguvad varsti.\nPostitaja: Ave kell 03:08 Kommentaare ei ole:


Unread post by porguvark » 03. Jul 2020 22:11\nSai rämsuhunnikus pisut ringi vaadatud ja tuli mõte,et miks mitte ristata Gauja ja 4 taktiline 72cc hiina ATV mootor. Ärge nüüd karjuma hakake,et näe, lõhkus Gauja raami ära, see raam on kokku pandud kahest raamist mis on vanarauast päästetud, nii-et selle projekti jaoks igati sobilik materjal.\nMasin sai minuarust äge, selline chopperi sarnane ja mis peamine sõidab hästi, kahju ,et pole tänavalegaalne.\nLisan siia lingi kus masin näha. Kes oskab teeb uidugi parema,aga see on minu variant asjast.\nUnread post by hmm » 04. Jul 2020 13:57\nLahe pill kukkus välja. Ehk lenksuna sirgem ka kohe raami juurest.\nEsipidur jalgratta ketassüsteem ehk parem kui võrri klotsid.\nKuidas siis sõidutulem on? Seekooslus võiks 80+ sõita, kuid raamilahendus liiga vedel.\nUnread post by porguvark » 04. Jul 2020 19:04\nÜtleme nii, et kogu see raamivärk koos esikahvliga on selline lödi nagu Gaujale iseloomulik, aga kokkuvõttes sõidab hästi, kuna istumine on viidud tahapoole, ehk raskus rohkem tagarattal siis polegi kõige hullem. Mootor pole teab mis rakett, kõigest 72cc, ja käike vaid üks, aga sellest on täitsa küllalt. Mis muidugi muljet avaldab on vääne, Gaujal pole kunagi sellist väänet olnud :) Kiiruse kohta ei oska öelda, pole mõõtnud, aga sisetunne ütleb,et kusagil 60+ siis läheb see mootor ka vibrasse ja see pole üldse meeldiv. Pigem sobib masin rahulikule sõidustiilile.\nAga kogu see masin on kokku pandud mingist rämpsust, mis korjatud vanaraua kokkuostuplatsilt, poolikud raamijupid said uue elu, põlenud laste\nATV mootor leidis koha raamivahel jne... kokkuvõttes olen tulemusega rahul. Lähiajal teen video, ehk liikuv pilt annab rohkem infot.\nEdu kõigile ja head nokitsemist!


Teisenda hm mõõtühikuks Valgustunnid (Hektomeeter mõõtühikuks Valgustunnid)\nhm to Valgustunnid\nHektomeeter to Valgustunnid\nTeisenda Hektomeeter mõõtühikuks Valgustunnid (hm mõõtühikuks Valgustunnid):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '762 Hektomeeter'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Hektomeeter' või 'hm'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Pikkusühikud'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '51 hm na Valgustunnid' või '50 hm to Valgustunnid' või '57 Hektomeeter -> Valgustunnid' või '19 hm = Valgustunnid' või '7 Hektomeeter na Valgustunnid' või '58 Hektomeeter to Valgustunnid'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(19 * 17) hm'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '762 Hektomeeter + 2286 Valgustunnid' või '38mm x 74cm x 4dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Valgustunnid ühes Hektomeeter?\n1 Hektomeeter [hm] = 0,000 000 000 092 656 693 110 598 Valgustunnid - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Hektomeeter mõõtühikuks Valgustunnid teisendamiseks.


Samsung Galaxy Märkus 4 Probleemid pärast Android 5 Lollipop Update & kuidas neid parandada [6. osa] - 2022\nSamsung Galaxy Märkus 4 Probleemid pärast Android 5 Lollipop Update & kuidas neid parandada [6. osa]\nAndroid 5 Lollipopi värskendus Samsung Galaxy Note 4 jaoks on juba Ameerika Ühendriikides välja juuritud ja kuna see on suur uuendus, siis me ootasime, et seal on probleeme, vigu, tõrkeid ja mitte. Tõepoolest, üks päev pärast seda, kui alustati, hakkasime meie lugejatelt abi saamiseks küsima e-kirju. Allpool esitatud probleemid on kõige tavalisemad Galaxy märkuse 4 probleemid pärast lollipopi värskendamist. Lükake lehelt läbi, et teada saada, kas teie probleem on sarnane ühega probleemidest, mida ma selles postituses käsitlen.\nNeile, kes on just sisse lülitanud, pakume tasuta Android-tuge; tähendus, me vastame küsimustele, aitame lahendada teie probleeme ja kavandada tõrkeotsingu protseduure. Kõik, mida pead tegema, on saata oma mured [email protected] või postitada meie Facebooki seinale ja / või Google+ lehele. Soovitame tungivalt, et te esitaksite kõik oma probleemi kohta vajalikud andmed ja teabe, et saaksime teie muret täpselt hinnata ja pakkuda sobivaid lahendusi.\nGalaxy märkus 4 Ebatavaline aku tühjenemine pärast Lollipopi värskendust\nWiFi tilgad, katkestab katkendlikult pärast lollipopi\nGalaxy märkus 4 ei saa Android 5 Lollipop Update'i installida\nGalaxy märkus 4 ummikus käivitusjärgselt pärast lollipopi värskendust\nMõned rakendustest ei avane pärast Lollipopi värskendamist\nGalaxy märkus 4 ülekuumeneb pärast Lollipopi värskendust\nGalaxy märkus 4 hoiab ühendamist mobiilandmetega pärast lollipopi\nGalaxy märkus 4 LED indikaator ei tööta pärast Lollipopi\nKuidas muuta märkuse 4 fondi stiili?\nKuidas ma saan kustutada kõik märkused 4?\nProbleem : ostsin oma Samsung Galaxy märkuse 4 umbes kaks kuud tagasi ja see on minu esimene kogemus Androidiga. Ma armastan uut ökosüsteemi ja liidest ning kõiki muid funktsioone, mida Apple iPhone'iga pole kogenud. Siiani on nii hea… kuni alles pärast seda, kui ma installisin värskendatud Android Lollipopi värskenduse. Kohe pärast värskendamist märkasin, et aku ei kesta nii kaua kui varem. Näiteks kasutasin Facebooki jaoks telefoni ja see oli vaid umbes 15 minutit. Kui kontrollin aku protsenti, langes see 87% -lt 81% -ni. Enne kasutamist kasutab tund aega ainult 2% kuni 3% mobiilse andmeside akust. Niisiis, minu märkusega 4, kus töötab lollipop, ei kesta see kasutamispäeva erinevalt enne. Kas saate aidata mul probleemi lahendada? Tänan teid kogu abi eest! - Jerome\nTõrkeotsing : See probleem on levinud mitte ainult Galaxy märkusele 4, vaid ka teistele Android-seadmetele ja see esineb sageli pärast suurt uuendust. Kõige tavalisem põhjus on uue süsteemi poolt kasutatud korrumpeerunud andmed, mistõttu probleemi ei esine, kui kasutaja käivitab telefoni turvarežiimis. Siiski on mõnedel juhtudel, kus probleemi ei põhjustanud korrumpeerunud rakenduse andmed, vaid süsteemirakenduste ja -teenuste poolt kasutatud korrumpeerunud vahemälu. Kuid kuna me ei tea kindlalt, mis probleemi põhjustab, võtame selle lahendamisel kõige ohutuma tee. Esimene asi, mida ma tahan, et te teeksite, on telefoni käivitamine turvarežiimis ja järgida:\nKui telefon on turvarežiimis, on kõik kolmanda osapoole rakendused ja teenused ajutiselt keelatud. Seega, kui mõned neist põhjustasid probleemi, ei tohiks telefon tühjendada selle akut nii kiiresti kui see normaalselt käivitatakse. Sellisel juhul lahendab probleemi kolmanda osapoole rakenduste vahemälu ja andmete kustutamine ning kõigi nende värskenduste värskendamine. Kui probleem siiski püsis ka siis, kui telefon on turvarežiimis, teeb vahemälu vaheseina pühkimine trikke.\nProbleem : värskendan oma Galaxy märkuse 4 lollipopiks umbes paar päeva tagasi ja kuna umbes selle aja pärast ei saa ma kasutada oma WiFi-d nii hästi kui võimalik, sest see langeb või katkestab mõne minuti pärast. Telefon on üsna uus ja enne värskendamist toimis see väga hästi, et ma pole ühtegi probleemi märganud. Alles pärast värskendust sain paar probleemi, mida sain lahendada, välja arvatud see WiFi asi. Ei ole tõesti techie inimene, et olla aus, ma kardan, et ma võin seadeid segi ajada, kui ma probleemi lahendaksin ilma juhisteta inimestelt, kes teavad, mida nad teevad. Niisiis, ma vajan tõesti sinu abi. Palun aidake mul probleemi lahendada. Tänan sind väga! - Jamieson\nVeaotsing : WiFi-probleemide puhul on palju tegureid, mida peame kaaluma ja esimene neist on teie võrguseadmed (st modem, ruuterid jne); veenduge, et need seadmed töötavad korralikult. Kui teil on sülearvuti või muud IP-seadmed, proovige neid võrku ühendada ja vaadata, kas nad saavad Interneti-ühendust sirvida. Kui nad suudavad, siis ei ole see seotud võrguga. Vastasel juhul peate oma võrgu veaotsingut lihtsalt uuendama, et neid värskendada. Või võite helistada oma teenusepakkujalt, et seda lahendada.\nKuid oletagem, et teie WiFi võrk on täiesti hea, esimene asi, mida peate tegema, on „Unusta” seade seadete menüüst. Pärast seda lase seadmel tuvastada ja uuesti ühendada sama võrku. See värskendab kõike ja väikeste WiFi-probleemide puhul on see protseduur väga tõhus.\nKui probleem jäi pärast eespool nimetatud protseduuride tegemist, siis kontrollige, kas energiasäästurežiim on lubatud. Oli palju kasutajate aruandeid, mis viitavad sellele, et funktsioon häirib telefoni tavalisi ühenduvusfunktsioone. Võite lubada toite säästmise režiimi funktsiooni või lihtsalt mõned piirangud, mis on seotud traadita ühenduse kasutamisega.\nPärast kõiki neid ja probleemi püsimist on aeg, kui olete varundanud kõik oma olulised andmed ja teostanud seadme täieliku lähtestamise, kuna probleemi võib põhjustada süsteem ise. Siin on, kuidas seda teha:\nProbleem : Tere droid poisid! Mul on Samsung Galaxy märkus 4 ja umbes 4 päeva tagasi sain teate, et saadaval on värskendus. Ootasin paar päeva, et lõpuks selle otsustada, kuid kui ma seda tegin, keeldus telefon selle allalaadimast. Ma ei tea, miks ta ei saa värskendust alla laadida, aga kui teil on midagi, mida saate mulle selle probleemi lahendamiseks öelda, hindan seda väga. Aitäh!\nProbleem 2 : Tere! Üritasin juba mitu korda oma Galaxy märkuse 4 värskendamiseks hiljutisele lollipop firmware'ile, kuid see tundub kuskil kinni. Ühekordne allalaadimine oli edukas, kuid installimine ebaõnnestus. Oli ka teine aeg, kui see oli allalaadimisprotsessis kinni jäänud. Jällegi, ma proovisin juba mitu korda tulemusteta. Ma tõesti ei suuda aru saada, mis probleem on, nii et palun aidake mind. - Barry\nProbleem 3 : Ma proovisin täna lollipopi värskenduse installimist minu märkusesse 4, kuid see ei läinud läbi. Telefon on ikka veel sisse lülitatud, kuid nii kaua ei tegutse. Ma ei tea, mida teha. Aita mind palun.\nKüsimus : Kuidas ma ei ole saanud teate 4. märkuse lollipopi värskenduse kohta? Minu abikaasal on sama telefon, mille ta juba teate kätte sai ja värskenduse installis.\nTõrkeotsing : värskendused rullitakse partiidena, nii et kui teie abikaasa või sõber sai värskenduse kohta teate, siis oodake, kuni saate selle. Võite olla kindel, et teie seadet värskendatakse varsti.\nNüüd, märkuse 4 jaoks, mis ei suutnud lollipopi allalaadimist / installimist lõpetada, on mõned asjad, mida peate kontrollima, et veenduda, et telefon on lollipop-valmis.\nVeenduge, et olete ühendatud kiire ja stabiilse WiFi-võrguga. Ebastabiilne WiFi-ühendus võib katkestada allalaadimisprotsessi või võib rikkuda mõningaid andmeid, mis järelikult segavad installimist.\nTeie telefonis peab olema vähemalt 3 GB ruumi sisemälus. Jah, uus lollipopi püsivara vajab telefoni paigaldamiseks ja käivitamiseks palju ruumi.\nLuba 30–60 minutit uue värskenduse allalaadimiseks ja installimiseks. Kui telefonil ei ole mingit aktiivsust, siis olgu. Pidage meeles, et aku eemaldamine operatsioonisüsteemi värskenduse ajal võib põhjustada teie telefonile tõsisemaid probleeme.\nTelefon käivitub pärast operatsioonisüsteemi installimist automaatselt ja seekord võtab käivitamine rohkem aega, sest uus süsteem loob uusi vahemälusid ja andmeid rakenduste ja teenuste jaoks. Ärge paanikas, kui tundub, et see on käivitamise ajal ummikus, lihtsalt oodake, kuni see jõuab avakuvale.\nRakendused võivad ka pärast lollipopi värskendust esimest korda laadida, kuna need on uue süsteemi jaoks optimeeritud.\nProbleem : Tere! Eile on minu Samsung Galaxy märkus 4 uuendatud Android 5 Lollipopi värskendusele. Allalaadimine ja installeerimine oli sujuv ja kiire, kuid kui aeg, mil telefon pärast installimist taaskäivitas, oli selle käivitamise ajal kinni jäänud. Ma mõtlesin, et võib-olla oli vaja aega, et käivitada esimest korda pärast uue süsteemi installimist, nii et ma jätsin selle üle tunni aega, võttes arvesse installitud rakenduste arvu. Ma tõesti lahkusin majast mõnede tööülesannete täitmiseks, aga kui ma koju jõudsin, oli telefon veel samal ekraanil, kui ma lahkusin. Niisiis, ma eemaldasin aku ja proovisin seda uuesti käivitada. Nii et nüüd, ma olen segaduses, miks see juhtub ja samal ajal väga pahane, sest uus värskendus segi kõik minu jaoks. Ma vajan teie asjatundlikkust. Aitäh. - Leanne\nSeonduv probleem : pärast seda, kui olen alla laadinud lollipopi oma märkusesse 4, külmub telefon, kui see käivitub ja ei jätku avakuvale. Mu vend ütles SIM-kaardi eemaldamiseks ja taaskäivitamiseks, kuid see on ikka sama. Mu naaber ütles mulle ka, et eemaldan aku ja vajutage toitenuppu 30 sekundit ja proovige seejärel taaskäivitada, kuid probleem on endiselt sama. Ei tea, mida teha. Aita mind.\nTõrkeotsing : Tere Leanne! Loomulikult eeldan, et allalaadimine ja installimine oli edukas. Sagedamini jääb telefon pärast värskendust sisselülitamisekraanile kinni, kui mõningad vahemälud olid protsessi käigus rikutud. Kõigi nende lahendamine parandab probleemi, nii et see on kõik, mida vaja teha telefoni jätkamiseks. Lihtsalt järgige neid samme ja teil on hea:\nProbleem : Tere Harold. Olen jälginud teie blogi pärast seda, kui olete oma Galaxy Note 4 veaotsingu seeria esimese osa postitanud. Mulle meeldis lugeda paar esimest postitust, kuid mul ei olnud probleeme minu telefoniga enne, kui ma alla värske värvi värskenduse alla laadisin. Ma installisin uue püsivara edukalt ja protsess oli tõepoolest sujuv. Telefoni jõudlus paranes ja ma armastan uut liidest ja lisafunktsioone. Kuid mõned installitud rakendused ei tööta pärast värskendamist enam. Ma tean, et probleem on värskendusega seotud, sest ma sain neid rakendusi veel kasutada enne telefoni värskendamist. Ma hakkasin juba mitu korda taaskäivitama, sest kardan, et minu telefoni seaded muutuvad mõtlema, et ma võin tekitada rohkem probleeme kui hea. Ma vajan su nõu selles küsimuses. Kuidas ma saan need rakendused uuesti töötada? - Lilibeth\nTõrkeotsing : sagedamini kui rakendus ei tööta pärast suurt uuendust, on see ühilduvuse probleem. Tähendus, rakendust tuleb uuendada, et see toimiks või töötaks sujuvalt uues süsteemis. Väikese aja (individuaalsete) arendajate väljatöötatud rakendused on sageli sellised probleemid. Käimasoleva rakenduse muutmine võtab ka aega ja ainult suure ajaga arendajad saavad endale lubada kulutada nii palju aega, et muuta nende rakendused kokku ja muuta need ühilduvaks uue püsivara, antud juhul Android 5 Lollipopiga.\nSee tähendab, et esimene asi, mida peate tegema, on Google Play Store'i kaudu vaadata, kas on olemas värskendusi rakendustele, mis ei avane pärast viimast värskendust. Kui on, siis värskendage probleemi lahendamiseks korraga rakendusi. Vastasel juhul on kõige parem teha nii vahemälu kui ka andmete kustutamine, et näha, kas see muudaks. Probleemi võib lahendada ka rakenduse desinstallimine ja värske koopia allalaadimine Play Poest. Aga kui kõik muu ebaõnnestus, on aeg võtta ühendust rakenduse arendajaga ja teatada probleemist. Me ei saa midagi teha, kui see on ühilduvusprobleem kui oodake, kuni arendaja vabastab probleemi või uue värskenduse paranduse, et rakendus käivituks uues süsteemis.\nProbleem : märkasin, et pärast oma märkuse 4 värskendamist lollipopile hakkas ta soojust arendama, nagu ta kunagi varem ei teinud. See ei ole normaalne, sest kui hoian telefoni, soojendab mu käsi ebamugavalt. Kuna telefon oli 3 kuud tagasi ostetud, olen alati jälginud selle jõudlust ja käitumist ning kohe pärast värskendamist halvenes jõudlus ja siis on seal liiga suur soojendus. Ei ole päris kindel, mis neid probleeme põhjustas, aga kui teil on midagi, mida saate soovitada, et ma neid parandaksin, hindaksin ma väga teie jõupingutusi. Tänan teid ja palun jätkake sellega, mida teete. Te aitate miljoneid Androidi kasutajaid kogu maailmas. - Ben\nTõrkeotsing : On palju tegureid, mis võivad aidata kaasa seadme soojuse arengule ja arvestades 4. märkust, on võimas nutitelefon, see arendab soojust kiiremini kui madalama speciga telefonid. Aga siis, loomulikult peab selle tekkiv soojus jääma piiridesse, sest liiga palju soojust võib kahjustada mõningaid selle komponente sees, rääkimata ebamugavusest, mida see oma kasutajale tekitab.\nKuna probleem algas kohe pärast lollipopi värskendust, saame probleemi kitsendada korrumpeerunud andmetele või vahemällu ja sagedamini on ühiste süüdlaste seas kolmanda osapoole rakendused. See tähendab, et oleks mõistlik kõigepealt käivitada telefon turvarežiimis ja seejärel jälgida selle jõudlust ja seda, kui palju soojust see võib tekkida, kui kõik kolmanda osapoole rakendused on ajutiselt keelatud.\nKui telefon arendab endiselt liiga palju soojust isegi turvalises režiimis, ei ole muud võimalust, kui täita täielik taaskäivitamine, nii et kõik korrumpeerunud andmed hävitatakse. Vastasel juhul peate leidma need rakendused, mis probleemi põhjustavad; alustage rakendustega, mida tuleb uuendada.\nProbleem : minu uue märkusega 4 tekib praegu väga imelik probleem ja see algas pärast telefoni uuendamist umbes 3 päeva tagasi. Probleem on selles, et see jätkab sidumist mobiilandmetega ning katkestab minu WiFi-võrgu ja nende vahel, Interneti-ühendus katkeb. Lühidalt öeldes, ma ei saa korralikku internetiühendust isegi siis, kui minu WiFi võrk on kiire ja stabiilne, sest telefon arvab, et tahan mobiilseid andmeid kasutada. Ma olen 59 aastat vana ja ma ei ole selle asja suhtes tõesti osav. Ma kardan, et ma saan midagi muuta, mis murdaks mu telefoni. Muide, telefon oli minu tütre kingitus, nii et mul pole tõesti valikut, kui seda vastu võtta ja kasutada. Olen töötanud tech-firmaga, nii et mul on vähe arusaamist, kuidas internet toimib, kuid mõningate probleemide tõrkeotsingu puhul ei ole ma seda teinud. Kas sa saad mind aidata palun? - Josie\nTõrkeotsing : Tere Josie. See probleem on levinud Galaxy seadmetele, mis hiljuti said lollipopi värskendust. Märkuses 4 on funktsioon, mis võimaldab ühendada parema signaaliga võrguga. Kuigi see on kasulik funktsioon, muutub see sagedamini väga häirivaks, sest see muudab telefoni dumber. See tähendab, et selle probleemi lahendamiseks oleks parem see funktsioon välja lülitada. Või kui te ei kasuta mobiilseid andmeid, lülitage see välja, et telefon oleks sunnitud ühenduma WiFi-ga, isegi kui signaali vastuvõtt ei ole nii hea. Smart Network Switchi funktsiooni keelamiseks toimige järgmiselt.\nLibistage ekraani ülaosast ühe sõrmega alla.\nPuudutage ikooni Settings (Sätted).\nPuudutage märkeruutu valikul Smart Network Switch, et selle tühistada.\nProbleem : Tere poisid! Kõigepealt tänan teid, et tegite meie kasutajatele kättesaadavaks. Sa oled selles nišis kasulikum kui teised veebisaidid.\nMul on probleem minu Galaxy märkusega 4, kuid enne seda on üks kõige rohkem sellest telefonist meeldivaid omadusi asjaolu, et sellel on LED-indikaator, mis teatab mulle, kui midagi on saabunud või kui aku on madal ja nii edasi. Pärast lollipopi värskendamist ei tööta indikaator enam ja nii palju kui tahan tõrkeotsingut teha, tahan tõesti teada, kas Samsung on selle funktsiooni tahtlikult eemaldanud.\nMuidugi, ma olen väga õnnelik, kui saate aidata mul selle uuesti sisse lülitada, sest öösel toetun ma alati, et öelda, kas mul on sõnumeid või vastamata kõnesid. Rohkem veebisaidi võimsust. - Rose\nTõrkeotsing : Tere Rose! Funktsiooni eemaldamine oleks üks kõige absurdsemaid otsuseid, mida Samsung võiks kunagi enamiku seadmetega arvestada. See oleks ressursside täielik raiskamine, millel on komponent, mis ei tööta. Niisiis, vastus teie küsimusele ei ole. Samsung ei eemaldanud seda funktsiooni.\nKuid Android 5 Lollipop võib nüüd kõik teated keelata, kui telefon on seatud vaikse režiimi või vaigistatud. Kui telefon ei olnud vaigistatud, kuid LED-indikaator ei teata teid veelkord, siis veenduge, et telefon on määratud teavitama teid soovitud häiretüüpidest. Avage Seaded> Ekraan> LED-indikaator> kontrollige soovitud hoiatustüüpe. Siinkohal oleks probleem juba lahendatud. Vastasel juhul peate üldiste prioriteetsete teatiste seadeid täiendavalt kontrollima, minge menüüsse Seaded> Helid ja teated> Katkestused> Määrake prioriteetsed katkestused sündmuste ja meeldetuletuste, telefonikõnede või sõnumite jaoks.\nKuidas muuta märkuse 4 fondi stiili\nKüsimus : Tere. Ostsin hiljuti uue Galaxy märkuse 4 ja see on minu esimene Android-telefon. Ma õpin ikka veel, kuidas seda oma enda kasuks kasutada ja ma ei suuda aru saada. kuidas muuta fondi stiili? Muide, ma juba uuendasin seda uusimale firmware-le ja olen näinud sõbrale, et tema märkuse 4 fondistiil on vaikimisi erinev. Kas ma pean telefoni juurima uue fondi stiili saamiseks? Või on olemas seadistus? Täname! - Mia\nVastus : Tere Mia! Tere tulemast Android bandwagonisse! Märkus 4 on hea telefon starterite jaoks. Et vastata oma küsimusele selle kohta, kas teil on vaja oma telefoni juurida, et muuta fondi stiili, ei, sa ei pea seda tegema. Selle jaoks on olemas säte, kuigi ma saan aru, miks uued kasutajad ei suuda seda lihtsalt leida. Avage Seaded> Ekraan> Font> Kirjatüüp. Nüüd vali olemasolevate kirjatüüpide hulgast ja vajuta nuppu Download. See on päris palju!\nKuidas ma saan kustutada märkuse 4 kõik isiklikud andmed\nKüsimus : Niisiis, mul on üks kuu vana Galaxy märkus 4, et ma annan oma sugulastele järgmisel nädalal iPhone'i 6 ostes. Ma ei ole tegelikult tehnoloogiasse, nii et mul oli müügiesindaja minu jaoks telefoni jaoks kõik koos minu isiklikud e-kirjad ja sisestatud teave. Nüüd olen mures, et mu nõbu saab juurdepääsu minu isiklikule teabele, nii et ma tahan telefoni kõigest välja selgitada enne, kui seadme talle üle antakse. Aga kuidas ma seda teha saan? Kas sa suudad mind läbi kustutada kogu isikliku teabe? Ja muide, kui see on oluline, on seadet hiljuti värskendanud. Tervitab Julia .\nVastus : Tere Julia! Veendumaks, et teie privaatsust ei ohustata, peate lihtsalt täitma täieliku taaskäivituse, et kustutada kõik teie isiklikku teavet ja kõik teie installitud rakendused, mis võivad teie Google'i kontot kasutada. See on kõik, mida sa pead tegema. Palun järgige neid samme:


Ansip ei näe kahe ministeeriumi vahel maaeluvahendite kasutamisel vastasseisu - DELFI\nAnsip ei näe kahe ministeeriumi vahel maaeluvahendite kasutamisel vastasseisu\nRiigikogu infotunnis põllumajanduspoliitika kohta küsimustele vastuseid andnud peaminister Andrus Ansipi arvates ei ole rahandus- ja põllumajandusministeeriumi vahel vastasseisu Euroopa Liidust tulevate maaeluvahendite kasutamisel.\nRiigikou liige Ester Tuiksoo märkis, et maaelu arengukava koostamine on lõpusirgel ja rahandusministeerium on nüüd leidnud, et riigipoolset toetust käesoleval finantsperioodil tuleks vähendada 25 protsendilt 15 protsendile.\nTuiksoo sõnul on Eesti põllumeeste organisatsioonid avaldanud selle peale sügavat nördimust. Ta soovis peaministrilt teada, kuidas on tal plaanis peaministrina kahe ministeeriumi vastasseis lahendada.\nAnsipi arvates ei ole tegemist kahe ministeeriumi vahelise vastasseisuga. Tema sõnul nägi eelarvekavas tehtud esimene ettepanek ette kaasfinantseerimise määraks liikmesriikidele 25 protsenti nii ühtekuuluvusvahendite kasutamisel kui ka maaeluvahendite kasutamisel.\n"Läbirääkimiste käigus jõuti kiiresti järeldusele, et Euroopa Liidu poolne finantseerimine ühtekuuluvusvahenditel peaks olema 85 protsenti ja liikmesriikide poolne finantseerimine 15 prostenti," märkis Ansip.\nEesti jaoks oli tema sõnul oluline, et maksemäär oleks abikõlblik ja et kaasfinantseerimise määr oleks Euroopa Liidu poolt vaadatuna 85 protsenti. "See annab suurema vabaduse riigieelarve vahendite kasutamiseks," lisas Ansip.\nEurotoetuste õhinas jäi valitsustüli lahendamine sootuks tagaplaanile (21) 26.02.2014\nPoliitkomöödia ühes vaatuses ehk miks vajavad nõgesed ja ohakad kurja pilguga vaatamist (11) 26.02.2014\nAnsip märkis, et tema jaoks oli prioriteet saavutada maaelu arengu vahendite kasv absoluutmahus ja saavutada põllumajanduse otsetoetuste mahu kasv. "Need seatud eesmärgid me saavutasime," ütles peaminister.\nTa selgitas, et maaeluarengu vahendeid oli meil eelmises eelarvekavas 726 miljonit ja praegu on 766 miljonit. "Kasv on küllalt märkimisväärne, samas otsetoetuste maht kasvas 503 miljonilt 1 miljardi ja 7 miljonini," ütles Ansip.\nPeaministri selgituse kohaselt kujuneb Eesti poolne kaasfinantseering tulenevalt riigi eelarvestrateegia koostamisest. Tegu on riigieelarvete koostamise küsimusega. See pole Eesti ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitava partnerluslepingu küsimus.\n"Missuguseks kaasfinantseering jääb, seda saab riigikogu eelarve menetluse käigus põhjalikult arutada. Tuleb otsustada, mida peetakse prioriteediks," rääkis Ansip. "Kas prioriteet on õpetajate palgad, politseinike palgad, maaelu arengukava vahendid või midagi muud. Kõiki neid küsimusi hakkab riigikogu ka ülima põhjalikkusega arutama."\nEuroopa Liidu vaesemad riigid soovivad investeeringute mahu säilimist\nPõllumeeste keskliit: Ligi tormab „kirvega“ maaelu arengukava kallale\nSeeder napsas kogemata riigipirukast suure tüki lisaks\nEKO ei nõustu põllumajandusministeeriumi muudatustega maaelu arengukavas


18.04.10225 (2012) Avitagõ Võromaa söögiraamatut tetä! - Maavalla Koda\n18.04.10225 (2012) Avitagõ Võromaa söögiraamatut tetä!\nYleslövvet latsõpõlvõ maik tähendäs inemisele mõnikõrd inämb ku laja ilma piiny söögi\nKukki söögiraamatit om Eestih vällä tulnu mitmit, ei olõ viil raamatut, koh kiräh aoluulidsõ ja vahtsõmba vana Võromaa söögi. Tuuperäst pandas Võro instituudih kokko mi kandi vanaaoliidsi syyke retseptiraamatut, kirotas Guerrin’ Triinu Uma Lehes.\nRaamadu mõtõ om anda Võromaa pernaisilõ umast söögist inämb tiidmist. Sinnä pandas sisse nii egäpäävä- ku pidosyyke, nii soolatsidõ ku magõhidõ syyke retsepti.\nRetsepte vaihõlõ tulõ söögijuttõ, ytlemiisi ja mõistatuisi.\nRaamadu tegijä uutva, et Võromaa inemise saatnu ka ummi vanno tiidmiisi söögitegemisest, -kombist ja syykest ni nal’a- ja tarkusõjuttõ, miä köydedy vana ao söögitegemisega.\nRetsepti tohe-i õnnõ olla kostki raamatust maaha kirotõdu. Kirota või ka tuust, midä ti perreh hariligult syvväs, kost retsepti peri omma ja egäsugutsit jutukõisi ja mälehtyisi söögitegemisest. Parõmba retsepti pandas raamatuhe, sinnä mano retsepti andnu inemise/talo nimi.\nVäega oodami juttõ säändside syyke tegemisest nigu ahokaali, kõrnõpräänigu, paksu kapsta, rulaat ja kamaraliha, ubinakoorõtsäi, hapnõ kurgi, soolaseene, heering marinaadih, munakuuk, koogõlmoogõl, piimäga aiaviläsupp, egäsugumadsõ piiragu, uhhaa, praadit ja kuivatõt kala, kyläsupp, praadidu sõrnigu, koorõkommi, õlu munaga ja nii edesi.\nVõi olla lugõja mälehtäse viil tuudki, mis syyk om timp (vai kruustli vai pitsk), kuis tetäs vatska, tetti taari vai jaheruuga, mis vaih om kakul, käkil ja klõmbil... Säändsit syyke om peris pall’o, mis omma jo pia är unõhtõdu.\nSiiä lõppu kiroda yte väiku luu. Nii vaimupuhahusõs tõisilõ ku seletyses, mille ma arva, et yts yleslövvet latsõpõlvõ-maik või mõnikõrd inämb tähendä ku seo ilma ao piiny söögi.\nKu ma latsiaiah käve, sis tetti sääl väega häid pannkuukõ. Nail oll’ määnegi esieräline mekk man, midä muial es olõ. Ku kuuli lätsi, sõs unõhti latsiaia ja koogi kah.\nAig läts’ edesi. Vabariigi algusaastil saimi poodist osta edimäst kõrda oliiviõlli. Tuuga sõs praatsõmi egäsugutsit syyke ja pannkuukõ kah lõpus. Ku ma sis maidsi edimäst kuuki, mis oll’ oliiviõliga tetty...\nEs jõvva viil suudki kinni panda pääle edimäst suutäyt, ku tundsõ tutvat lõhna, sõs maiku ja sõs juusksõva latsiaia pildi pääst läbi. Ilma pääl es mõista ma arvada, et pääle 20 aastaga tuu maik mul viil meeleh om ja niimuudu latsõpõlvõ kõrras tagasi saa.\nYlepää om pannkuuk sääne asi, millel lõpmalda retsepte. Ildaaigu pruuvsõ tetä ahopannkuuki. Suumlaisil om säändse koogi nimi pannukakku.\nTuu käy niimuudu, et sulatat 70–100g võidu, sõs vispeldät sinnä sisse 1 dl tsukõrd ja 4 munna. Valat viil mano 4 dl piimä, puistat 3 dl jahhu, näpuotsaga suula kah, sekät häste segi ja omgi tainas valmis. Tuu valat ahoplaadi pääle (sinnä võit kydsämise paprõ inne ala panda) ja panõt nii poolõs tunnis ahjo.\nVähä tuust, et piimä vai moosiga ei mõista parõmbat tahta, tuud kuuki om läbi ahoussõ ka huvitav kaia. Tä aja hindä ekä muudu yles – om latsil põnnõv ja ei olõ määnestki ilostust pääle vaia.\nRetsepti, jutu ja muu teedysse pallõmi saata Võro instituuti kas e-postiga\nSee e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. vai paprõ pääl Tarto 48, 65609 Võro.


Nii et kevadine särjepüük, kui jõgi on paksult kala täis, olekski nagu paradiis? Või hoopis suvine kohapüük paadist, kui saad neli-viiskümmend kohapulka päevas? Või äkki sügisene ahvenapüük tonkaga, kui merel parve peale sattudes muudkui tõstad triibusid paati? Sama lugu ahvenaga talvisel merel? Need kõik justkui on paradiisi moodi, aga päris nagu ei ole ka – midagi võiks ikka veel olla. Veel rohkem kalu, veel suuremaid kalu, veel ilusam ümbrus – kas pole nii?\nEi tea, kuidas teile, aga mulle kangastusid kalamehe paradiisile mõeldes telekast nähtud pildid mägijõgedest, mis paksult lõhesid täis, kus ümberringi metsik loodus ja kus isegi karu kala kätte saab.\nÜhesõnaga – Alaska.\nKui mu noorim poeg üliõpilaste vahetuse korras suveks USA-sse töökohta otsides mulle võimalike sihtkohtade nimekirja näitas, soovitasin tal minna Alaskale. Automaatselt, ilma pikalt mõtlemata. Põhjendasin oma soovitust hea võimalusega seal ära käia, sest tavaliselt meie inimene reisisihiks Alaskat ju ei vali – pigem ikka mõni soojem või eksootilisem maa. Lisasin veel naljatamisi, et kui Alaskale lähed, siis tulen kindlasti külla ja kalale. Täpselt nii kõik läkski: Timo lendas ära juuni alguses, mina otsisin endale reisikaaslase Marguse, kogusin netist ja selleks ajaks juba kohapeal olevalt Timolt infot, organiseerisin lennupiletid ja nii me läksime.\nAlaskale ei lenda üldsegi kaua – üheksa ja pool tundi Frankfurdist ja olimegi USA Alaska osariigi suurimas linnas Anchorages (250000 elanikku). Ja ei asu ta üldsegi kaugel põhjas, vaid üsna samal laiuskraadil kui Soomegi. Looduski on kangesti sarnane Põhja-Soomega, ainult mäed on kõrgemad – kokkuvõttes täitsa kodune paik. Aga muidu Ameerika nagu Ameerika ikka. Kalastustarvete pood oli nii suur, et seal võis jalutada tunde. Igatahes saime sealt endale kogu vajamineva varustuse ja kalastuskaardid. Kalastuskaart peab olema kõigil ja kui on soov king salmonit püüda (otse loomulikult me seda tahtsime ja võimalikult suurt!), siis veel eraldi kaart selle tarvis kah.\nAlaska jõgedes käib kudemas viit sorti lõhesid – king salmon, chum (dog) salmon; coho (silver) salmon; sockeye (red) salmon ja pink salmon e. gorbuusha. Suurim püütud king salmon kaalus 126 naela ehk 56,7 kg – tõsi küll, tabati see juba 1949. aastal. Hiljutine sportliku püügiga saadud rekordkala kaalus „kõigest“ 43,76 kg, aga umbes nii suure eluka lootsime ka meie kätte saada – ikkagi paradiis ju! Ülejäänud neli lõheliiki on tunduvalt väiksemad (rekordkalad nii 12 kg ja vähem). Iga liik käib jões kudemas eri ajal ja kalakalendrist saab vaadata, millal on mingi kala jaoks parim püügiaeg.\nAlaskal on kalapüük väga hästi organiseeritud, aga ka tugevalt reguleeritud. Maa on jagatud erinevateks piirkondadeks ja iga piirkonna kohta antakse igal aastal välja eraldi sportliku kalapüügi eeskirjad. Sageli on erinevatel jõelõikudel erinevad reeglid. Näiteks on lõike, kus on lubatud püüda ainult lendõngega või kus peab püütud kala alati vabastama või kus landiga püüdes tohib landil olla küljes ainult üks üheharuline konks jne. Kord on kõva, aga teisiti ei oleks see ka ilmselt mõeldav. Alaskal on umbes 600000 elanikku ja suvekuudel käib seal umbes miljon turisti, kusjuures enamus turiste on kalahuvilised. Eks kujutage ise ette, mis toimuks meie või näiteks meie idanaabri jõgede kallastel, kui sealt käiks nelja kuuga läbi miljon kalameest! Aga Anchorage äärelinnas sai igatahes nelja meetri kõrguselt jalakäijate sillalt läbi selge vee 10-20 kiloseid lõhesid vaadata...\nEsimene päev paradiisis\nTegime sellise plaani, et algul läheme organiseeritud kalareisile ja õpime seal tundma kohalikke nippe ja tavasid, edaspidi aga proovime omal käel hakkama saada. Mõeldud – tehtud.\n13. juuli hommikul kell pool viis olime Anchoragest 130 miili põhja pool Talkeetna linnakeses Susitna jõe ääres kokkulepitud kohas. Meie reisijuht oli juba kohal ja kolm ameeriklasest reisikaaslast samuti. Esmalt kontrolliti, kas kõigil on kalastuskaardid kaasas, seejärel ronisime paati ja kalareis algas.\nSõitsime umbes pool tundi ülesvoolu. Esimene üllatus oli see, et jõe vesi polnudki kristallselge, vaid hoopis hallikas – umbes nagu piim. Suuremad Alaska jõed saavad oma veed reeglina mägedes sulavatest liustikest, liustike vesi on aga hallikas ja läbipaistmatu. Osa väiksemaid jõgesid, mis pole liustiku toitega, on aga selge veega ja kui need suubuvad liustikujõkke, siis moodustub sinna selgeveeline riba. Sealt kala püütaksegi.\nMeie sättisime oma paadi ühe selgeveelise jõe kalda äärde ankrusse ja jäime ootama, millal kell kuus saab – kalapüük selles jões enne kella kuut hommikul oli keelatud. Nii jäi pool tundi päikesetõusu ja looduse nautimiseks. Mäed ja mägijõed on meie, lauskmaa inimeste jaoks alati ilusad, aga ega muidu loodus meie omast väga palju erinenud. Metski oli väga sarnane meie omale, vaid ühtegi mändi ei näinud ma kogu reisi jooksul.\nKella kuuest viskasime õnged vette ja läks lahti. Vähemalt me lootsime, et läheb lahti. Aga midagi erilist ei juhtunudki – peale selle, et ilus oli. Loopisime siia ja sinna ja vahetasime lante, aga ei midagi. Giidi jutust saime teada et oli Kingi (nii nimetab Urmas siin ja edaspidi king salmonit – toimetaja märkus) püügihooaja viimane päev ja parim aeg selle hiigelsuureks kasvava kala püügiks oli olnud umbes kuu aega varem, aga et meil on ikkagi head võimalused mõni kala kätte saada.\nVarsti kolisime ümber suuremale jõele, kus üks kalaseltskond juba ees püüdmas oli – neil oli paar Kingi ka käes. Vool oli kiire, püüdsime kalda äärde seotud paadist. Varsti sai meie seltskonnast Andrei, kes püüdis enda lendõngega ja kaldalt, ühe Kingi otsa ja peagi ka kaldale. See oli umbes 15 kilone ja täies pulmarüüs, tumepunane kala, nii et ma päris imestasin, kui püüdja otsustas selle koju võtta – niisuguse kala kulinaarsed omadused ei tohiks ju väga head olla. Et sellel jõel võis püüda ainult ühe Kingi päevas, pakkis Andrei oma riistad kokku ja jäi meid vaatama.\nKui olin vahetanud landi kohaliku rakenduse vastu, sain paari tunni pärast ka mina kala otsa. Kohalik rakendus näeb välja nii, et pealiini otsas on tinaraskus, millest veidi kõrgemale kinnitatakse umbes meetrine lips. Lipsu otsas on penoplastist 3-4 cm läbimõõduga kuul (lips on kuulist läbi torgatud nagu õngekorgist, nii liigub kuul lipsul vabalt). Kuul on tavaliselt hästi silmatorkavat värvi punane ja külgedel asetsevate tiivakestega, mis panevad kuuli propellerilaadselt ümber lipsu liikuma. Lipsu lõpus on suur konks.\nPüük käib nii, et viskad rakenduse veidi vastuvoolu vette, pealiini lõpus olev tina veab selle põhja. Vool veab lipsu allavoolu pingule ning paneb penoplastist kuuli pöörlema, nii ärritab see kalu kuidagi eriliselt. Kuna vool on tugev, liigub kogu rakendus tasapisi allavoolu, kammides põhja järjest läbi. Kui rakendus on jõudnud liikuda juba allavoolu kalda äärde, siis keritakse see välja ja visatakse uuesti sisse. Kuna kudema tulev lõhe ei toitu, on kogu püük üles ehitatud kala ärritamisele. Võib ette kujutada, et kui kudepesa juures passiva lõhe eest liigub läbi pöörlev ja imelikku põrinat tegev elukas, siis ajab see närvi küll ja pole ime, kui kala sellele hambad sisse lööb. Tuleb ainult ründemoment ära tabada ja haakida, sest kaua kala niisugust asjandust suus ei hoia ja sülitab ta varsti välja. Vaat sellise rakendusega ma kala otsa saingi.\nHaakisin ja tundsin kohe, et on taga. Erilisi sööste elukas ei teinud, ujus kümnekonna meetri raadiuses, aga ennast välja tõmmata ka ei lasknud. Ega ma väga kiirustanud kah. Kui kala viimaks kahvas oli, hindas reisijuht silma järgi tema kaaluks nii 25 naela (11,5 kg). Mina jäin sellise määranguga rahule. Kuna ma teda ära võtta ei tahtnud, saime pilti teha ainult kahvas olevast kalast, sest seadus ei luba lahti lastavat kala veest välja tõsta.\nRohkem meie paatkond sel päeval kala ei saanud.\nEsimene järeldus: ütlemine „kui kala tahad saada, siis püüa sel ajal, kui kala on“ (ehk püügihooajal), kehtib igal pool. Ka paradiisis.\nKuna Kingi hooaeg sai seal piirkonnas käesolevaks aastaks läbi ning kehtima hakkas püügikeeld, kolisime lõuna poole. Seal on mõned jõed, kuhu King tuleb kudema kahe lainena ning teine püügi kõrgaeg pidi kohe-kohe tippu jõudma.\nNiisiis sõitsime Kenai jõe äärde. Kenai pidi eelinfo põhjal olema maailma parim ja suurim king salmoni jõgi ja küllap ta seda on ka. Kalastamise tähtsusest kohalikele räägib ilmekalt fakt, et Kenai jõe suudmesse (mis on laiem kui Pärnu jõe suue) on paigutatud sonar, mis loendab kalu; kohaliku lehe esikaanel ilmuvad aga teated sellest, kui mitu ja mis liigist kala on jõkke tulnud.\nMeie kalastasime Soldotina ümbruses, mis asub jõesuudmest kolmkümmend kilomeetrit ülesvoolu. Kõigepealt tegime püügipaikade kohta luuret. Selgus, et püügikohta leida ei olegi nii lihtne – Alaskal on jõgede ääres palju eramaid ja nendel on võõrastel kalapüük ja üldse viibimine keelatud. Selle kohta on kõikjal teeotstes ja jõgede kallastel sildid väljas. Ei mingit kallasrada nagu meil, eravaldus on püha ja puutumatu. On olemas avalikud kalastuskohad – spetsiaalselt riigi poolt riigi maadele ehitatud kalapüügikohad, kus on tavaliselt tasuline parkla ja kämpingukohad; kempsud ja püügikoht aga on tasuta. Et vältida kaldataimestiku äratallamist, on mõnikord kalastamine lubatud ainult spetsiaalselt selleks rajatud platvormidelt; vahel aga on kallas nii järsk, et mujalt ei olegi võimalik püüda. Platvorme on küllaltki palju, aga et kalamehi on veelgi rohkem, tuleb vaba kohta otsida.\nKenai jões oli parasjagu red salmoni kuderännu kõrgaeg. Red salmon on väljastpoolt hõbedane ja hästi punase lihaga lõhe. Meie nägime ainult 1-2-kiloseid kalu, kuid rekord olevat 7,2 kg. Püütakse red salmonit lendõngetaolise rakendusega: peanööril on umbes 10-grammine raskus, selle järel 40 cm pikkune lips kunstputuka või mõne silmapaistva kuulikesega. Püügil kasutatakse tavaliselt lendõngeritva, aga hakkama saab ka tavalise veidi pikema spinninguridvaga. Rakendus visatakse vastuvoolu sisse, tina uputab nööri ja vool viib putuka „lendu“. Kogu rakendus kandub vooluga allavoolu ja kui see jõuab kaldani, siis tõmmatakse ta välja ja visatakse uuesti vastuvoolu. Nöör on tavaliselt meeter-poolteist pikem kui ritv, kala on kalda lähedal voolu sees ja ketast kasutatakse ainult kala väljatirimisel.\nKõik platvormid ja vabad vooluäärsed kohad olid püüdjaid täis. See oli omamoodi vaatepilt, sest mehi oli päris tihedalt ja kui kellelgi oli kala otsas, siis ta hüüdis: „Fish on!“, mispeale naabrid oma õnged veest välja kerisid ja ootasid, millega asi lõpeb. Red salmon on üsna väike, aga jõuline kala – õnge otsas tegi ta korduvaid küünlaid ja rabeles kõvasti, mistõttu pääses ka tihti konksu otsast lahti. Naljakaks läks asi siis, kui üks kalamees sai järjest kalu, teine aga ei saanud – siis see teine muudkui keris oma õnge kokku, ise samal ajal podisedes. Aga üldiselt oli rahvas sõbralik: kui keegi platvormil kalaga võitles, elas kogu seltskond talle valjult huilates kaasa.\nMeil oli kindel plaan püüda king salmoneid ja seepärast olid arvukad red salmoni püüdjad meile nuhtluseks. Tahtsime püüda landiga kaldalt, ent tugeva voolu tõttu oleks lant välja kerimisel kandunud kalda lähedale ja korjanud kokku paarikümne püüdja rakendused. Seepärast oli meil vaja ruumi. Leidsime sellise koha linnast 10 kilomeetrit väljas.\nPüüdsime neli päeva, iga päev umbes kaheksa tundi. Püüdsime ilusa ilmaga ja vihmas, hommikul kella viiest ja õhtul kella viiest. Püüdsime landiga, põhja pealt. Mis me saime?\nEsimesel päeval oli minul otsas üks kala ja see läks ära, sest tõmbas kogu minu 10 kg tõmbejõuga nööri rulli pealt maha – sidur oli liiga nõrgaks reguleeritud. Teisel päeval sai Margus 16-kilose Kingi kätte, mida me tagantjärgi imestusega meenutasime; minul polnud tol päeval ühtegi võttu. Kolmandal päeval läks minul üks kala ära, sest keris maha kogu 110 meetri pikkuse ja 23 kg tõmbejõuga nööri (kuigi sidur oli tugevaks keeratud), ja tõmbas katki nöörile jätkuks seotud tamiili. Margusel läks üks kala otsast seepärast, et tõmbas katki nööri ja teine kala seepärast, et keris maha kogu nüüd juba tugevama nööri ja tõmbas katki sellele jätkuks seotud peenema nööri.\nPärast igat äraminekut oli meie erutus suur ja kihutasime autoga poodi uute nööride järele, ise samal ajal tehtut analüüsides ja uusi strateegiaid välja mõeldes. Lõpuks jõudsime selleni, et ostsime endile tugevaimad nöörid, mida poes müüdi.\nNeljandal päeval olime jõe ääres, varustatuna 36 kg tõmbejõuga nööride ja kolme eelmise päeva kogemustega, ja siis ta mul lõuna paiku otsa tuligi. Võttis lanti umbes 20 meetri kaugusel, ujus otse minu juurde, nii kolme meetri peale ja seejärel hakkas vaikselt allavoolu minema. Keerasin sidurit tasapisi tugevamaks, aga kala läks ikka...\nJärgneb "Kalastaja" nr 38 lk 122


LHV kodulaen on Eesti kõige paindlikum kodulaen, mis sobib kodu soetavale teadlikule kliendile\nEsmane laenupakkumine 24 tunni jooksul\nUue korteri hindamisakt soodsa hinnaga\nA-energiaklassi eramutele ja korteritele kodulaenu intress 1,95% + 6 kuu euribor\nSuvekodu ostuks eralaen intressiga alates 4,1% + euribor\nLaenu soovin võtta\nabielus või vabaabielus\nLHV Kasvukontoga raha investeerides võid jõuda kodulaenu sissemakse tegemiseni kiiremini.\nSul on juba kodulaen?\nKui oled juba võtnud kodulaenu LHV-st või mõnest muust pangast ja soovid soetada laenu abil veel kinnisvara, siis taotle LHV eralaenu.\nKas teadsid, et kodulaenu intressilt maksab riik sulle pärast tuludeklaratsiooni esitamist tulumaksu tagasi.\nKodu- või eralaenu lepingu muudatus\nJuhul, kui soovid oma laenulepingut muuta, palun esita meile taotlus, mille leiad internetipangas oma laenulepingu info juurest.\nKodulaen KredExi käendusel\nOled kuni 35-aastane oma ala spetsialist, vähemalt ühe lapse vanem või soovid soetada energiatõhusat eluaset? Saame sulle pakkuda KredExi käendusel kodulaenu väiksema omafinantseeringuga (min 10%). Tutvu täpsete tingimustega kodulehel.\nTutvu meie partnerite kinnisvara pakkumistega.\nSuure osa igaühe ökoloogilisest jalajäljest moodustab eluase. Eelkõige kodusest küttest ja elektritarbimisest oleneb, kui palju kasvuhoonegaase me atmosfääri paiskame. Just sel põhjusel soovime edendada kõige energiatõhusamate kodude rajamist ja soetamist.\nEesti esimene roheline kodulaen\nA-energiaklassi eramutele ja korteritele intress 1,95% + 6 kuu euribor\nTaotle kodulaenuLoe lisa Rohelisest LHV-st\nTäida kodulaenu taotlus.\nEsmasest laenupakkumisest teavitame sind 24 tunni jooksul.\nSaada aadressile kodulaen@lhv.ee esmases pakkumises küsitud dokumendid.\nLaenuotsus ja leping\nLõplik pakkumine ja laenuleping saadetakse Sulle e-posti teel. Allkirjasta leping digitaalselt ja edasta see LHV-le.\nLeiame kõikidele osapooltele sobiliku notariaja, et seada hüpoteek.\nKanname laenu sinu kontole tavapäraselt tööpäeva jooksul peale notari juures käimist.\nLaenusumma Alates 20 000 eurost, kuni 85% tagatise turuväärtusest. KredEx käenduse puhul kuni 90% tagatise turuväärtusest. Laenu- ja liisingumaksete kogusumma võib olla kuni 50% netosissetulekust. Tegelik maksimaalne laenumaksete määr sõltub sissetuleku suurusest ja pereliikmete arvust.\nLaenuperiood Kuni 30 aastat\nIntress Alates 1,95% + euribor\nLepingu muutmine alates 100 €\nLepingutasu 0,5–0,9% laenusummast (minimaalselt 300 €). KredEx käenduse puhul tuleb tasuda täiendavalt lepingu sõlmimisel 3% käendustasu käenduse summalt.\nMaksepuhkus Kuni 12 kuud.\nAlates lapse sünnist kuni 3-aastaseks saamiseni võimalus pikendada lapsehoolduspuhkust kuni 12 kuu võrra.\nOmafinantseering Minimaalselt 15% või lisatagatis. KredEx tagatise puhul minimaalselt 10%.\nOmafinantseeringu täpne nõutav summa sõltub ostetavast varast.\nTagatis Heas seisukorras ja likviidne kinnisvara. Üldjuhul aktsepteerime tagatisena laenuvõtjale või tema lähedastele kuuluvat vara. Vanematele kuuluvat ainsat kinnisvara, mis on kasutusel nende elukohana, me lisatagatisena ei aktsepteeri. Finantseerime kuni 85% tagatise turuväärtusest. Täpne tagatise aktsepteerimise määr sõltub tagatise asukohast ja seisukorrast. Notari tehinguid on võimalik teha Tallinnas, Tartus, Pärnus, Rakveres, Narvas, Viljandis, Paides ja Kuressaares.\nTäisealine Eesti kodanik või pikaajalise elamisloaga isik\nViimase kolme aasta jooksul ei ole olnud maksehäireid\nVajalikud dokumendid Saada aadressile kodulaen@lhv.ee\nostetava vara hindamisakt või müügikuulutuse link\nviimase 6 kuu digitaalselt allkirjastatud konto väljavõte (kui sa ei ole LHV klient)\nKredEx käenduse puhul on vaja esitada täiendavad dokumendid, mis tõendavad Sinu kuulumist sihtgruppi.\nKui kuulute noore pere sihtgruppi, siis:\nPalun edastada Riigiportaalist eesti.ee väljavõte laste andmetega, mis tuleb saata otse kodulaen@lhv.ee meiliaadressile läbi eesti.ee portaali\nKui kuulute noore spetsialisti sihtgruppi, siis:\nPalun edastada Riigiportaalist eesti.ee haridusandmete väljavõte, mis tuleb saata otse kodulaen@lhv.ee meiliaadressile läbi eesti.ee portaali\nKui kuulute Kaitseväe või Kaitseliidu veteranide sihtgruppi, siis:\nPalun esitada veteranide sihtgruppi kuulumise teatis. Veteranide sihtgruppi kuulumise teatisi väljastab Kaitseväe toetuse väejuhatuse toetusteenuste keskus.\nVaata lähemalt KredExi kodulehelt.\nKorteri hindamine Pakume uute korterite hindamist soodsa hinnaga – 75 €\nKinnisvara hindajad 1Partner Kinnisvara OÜ, Arco Vara, Colliers International Advisors, Domus Kinnisvara, Kaanon Kinnisvara, Eri Kinnisvara, LVM Kinnisvara, Ober Haus, Pindi Kinnisvara, Tõnisson Kinnisvara, UusMaa Kinnisvarabüroo, RE Kinnisvara, Seven Kinnisvarakonsultandid, Lahe Kinnisvara, Kinnisvaraekspert\nKuni kasutusloa esitamiseni on intress kuni 1% kõrgem\nEhituseelarve (koostatuna ehitusetappide kaupa, eraldi välja toodud omafinantseering ja laenurahaga tehtav)\nKinnistu hindamisakt koos kinnistu tänase ja tuleviku (eeldusel, et ehitatav elamu on valmis) turuväärtusega\nEhitusluba, kui see on olemas. Elamu kasutusloa saamise ja planeeritav valmimise aeg\nKes on ehitaja ja litsentseeritud omanikujärelevalve teenusepakkuja\nAS LHV Pank ei osuta laenu andmisel nõustamisteenust krediidiandjate- ja vahendajate seaduse § 7 mõistes. Laenu võtmise otsuse langetab laenu taotleja.\nKodulaenu pakub AS LHV Pank. Mõtle oma laenuotsus alati hoolikalt läbi. Tutvu tingimustega aadressil lhv.ee/kodulaen ja küsi nõu ka meie asjatundjalt. Kodulaenu krediidi kulukuse määr on 2,503% aastas järgmistel näidistingimustel: laenusumma 70 000 €, omafinantseering 20%, intress 2,4% aastas (fikseerimata, 6 kuu euribori baasil), lepingutasu 700 €, periood 360 kuud, tagasimaksete arv 360 ja summa 98 224 € ning kogusumma 98 924 €, tasumine igakuiste annuiteetmaksetena. Laenu saamiseks tuleb seada tagatisvarale hüpoteek ja sõlmida tagatisvara kindlustusleping. Määras ei ole arvestatud tagatise seadmise ja kindlustamisega seotud kulusid.\nKõige laiema kaitsega kindlustus annab sulle uues kodus südamerahu ja turvatunde.\nLHV kodukindlustusega on koguriski põhimõttel kaitstud sinu kodu ja asjad, mis on su kodus või sinuga kaasas kõikjal maailmas.\nVara kahjustumine, sh tulekahju, loodusjõud, veeavarii, üleujutus, ehitusvea tõttu tekkinud kahju tervele osale, murdvargus, vandalism, muu õnnetus.\nEhitusvea tõttu on saanud kvaliteetne asi kahjustada\nNäiteks, kui torustik on ebakvaliteetselt ühendatud ja seetõttu tekib veekahju, siis hüvitame näiteks kahjustunud parketi, kuid ei hüvita ehitusvea likvideerimise kulusid (torude parandamist).\nÖöpäevaringne teenus avariiolukordadeks, näiteks toru läheb katki ja on vaja peatada veeleke.\nSademevee pääsemine hoonesse\nSademe- või sulamisvee pääsemine kindlustatud ehitisse läbi katuse, seinte või muude piirdekonstruktsioonide.\nKahju, mille on tekitanud suure saju tõttu katusele kuhjunud lumi või jää\nLühikese aja (kuni 72 tunni) jooksul katusele sadanud lume või jää raskuse või liikumise tagajärjel tekkiv kahju.\nKodumasinate ja hoonet teenindavate seadmete rike\nKuni 7-aasta vanuse hoonet teenindava seadme (näiteks kütte- või ventilatsiooniseade) ja kuni 5-aasta vanuse kodumasina rike, mille põhjustab elektrikatkestus või -häire või seadme sisemine elektriline või mehaaniline rike.\nPäikesepaneelid ja elektriauto laadija on kindlustatud omavastutuseta, kaitse kehtib ka elektriauto laadija rikke korral.\nKindlustatud on kahju, mis on tekitatud naabritele ja ka väljaspool kodu kõikjal Eestis.\nVastutuskindlustus kogu maailmas\nVastutuskindlustus nii kodus kui ka kõikjal maailmas.\nLemmiklooma omaniku vastutus\nKindlustuskaitse lemmiklooma poolt tekitatud kahjude korral kolmandatele isikutele.\nKindlustuskaitse üürileandja nõuete korral, mis on seotud üürileandja vara kahjustamisega üürniku poolt.\nLHV Pank tegutseb AS-i LHV Kindlustus kindlustusagendina ja on kantud Finantsinspektsiooni veebilehel avalikustatud kindlustusvahendajate nimekirja.\nHelista 699 9111 E-R 9-17 või kirjuta kodulaen@lhv.ee\nkodulaenuhaldur, kodulaenuspetsialistide tiimi juht\nKes saab kodulaenu taotleda? Kas ma pean olema LHV klient?\nMille jaoks saab kodulaenu võtta?\nMillised on LHV kodulaenu üldised tingimused?\nMida pean laenu saamiseks tegema?\nMillised on laenuvõtmise kulud?\nSisustamiseks ja tehnika ostuks


Statoil: ligi pool kütuste hinnast Eestis on maksud - Tööstusuudised\nAutorid: Annika Matson, Annika Matson Kald • 21. mai 2008\nStatoil: ligi pool kütuste hinnast Eestis on maksud\nTäna maksab Eestis liiter mootoribensiini 17,45 krooni, millest 8,28 krooni ehk 47,46% moodustavad maksud (aktsiis, käibemaks) ning diislikütuse hind 19,45 krooni, millest 8,12 krooni ehk 41,87% on maksud riigile.\n"Toodete hinnad Eestis sõltuvad otseselt maailmaturu hindadest, sest Eestis naftat ei leidu ning meil ei ole ka ühtki naftatöötlemistehast, mis valmistaks imporditud toornaftast bensiini või diislikütust. Seetõttu tuleb paratamatult kõik mootorikütused Eestisse, nagu enamikesse EL riikidesse, importida. Samuti puudub riiklike naftavarude puudumise tõttu võimalus hindu riiklikult reguleerida nagu seda tehakse näiteks Saudi-Araabias või Egiptuses, kus diislikütuse liiter maksab ca 3 krooni, mis on kolm korda madalam turuhinnast, makse arvestamata," kommenteeris AS Eesti Statoil kontseptsioonijuht Kai Realo venekeelsele portaalile dv.ee.\nMootorikütuste maailmaturuhinnad ehk sisseostuhinnad on aasta algusest pidevalt kallinenud ning võrreldes eelmise aasta maikuuga on sisseostuhinnad mootoribensiinile hetkel 298 USA dollarit tonn ehk 38% kallimad ning diislikütusele 640 USA dollarit tonn ehk 104% kallim. Hindade stabiliseerumist ega odavnemist maailmaturul analüütikud hetkel ei ole prognoosinud.\nDiislikütuse jaehind on kallim, sest diislikütuse hind on maailmaturul muutunud kallimaks kui mootoribensiini hind. Eesti tarbijale on 2008. aasta mootorikütuste jaehinna tõus olnud veelgi suurem, sest 1. jaanuaril 2008 toimunud aktsiisimaksu määrade muudatus tõstis mootoribensiini aktsiisimäära 1,32 krooni/liiter ja diislikütuse aktsiisimäära 1,56 krooni/liiter.\n"Üldine elukallinemine mootorikütuste hinda ei mõjuta, vaid vastupidi, mootorikütuste hinnatõus mõjutab üldist elukallidust, läbi kaupade transpordikulu jms kallinemise," kommenteeris Realo.\nMootorikütuste hinnad riikides on erinevad sest rakendatavad maksumäärad riigiti on märkimisväärselt erinevad.\nEesti piiril voolab odav Vene kütus


Töötoad – Võru Kesklinna Kool\n“Õhtuga targemaks” töötoad\n12. APRILL KELL 16-18\n12. APRILL KELL 18-20\n12. APRILL KELL 16-20\nLäbiviija Ave Arop\nToimub kabinetis 419\nHei, 1.-4. klassi õpilane, tule keemia teadusteatrisse! Saad teada, mis juhtub kummikaru kommiga puhtas hapnikus. Näed, et vesi võib süüdata tule ja raha võib põletada nii, et see alles jääks. Proovime panna põrkama kanamuna ja teeme elevandi hambapastat! Etendused toimuvad igal täis- ja pooltunnil. Korraga saab kohal viibida 15 inimest. Vajalik eelregistreerimine!\nLäbiviijad Koidu Süvaorg ja Hele Hinn\nToimub kabinetis 214\nPraktilised tegevused robotitega päästemattidel. Õppematt aitab mõista abi saabumise etappe ehk elupäästeahelat ning õpetab, kuidas õnnetuse olukorras käituda.\nLäbiviijad Marianne Jaanson ja Merit Mõttus\nToimub kabinetis 306\nSalapärastest labürintidest tuleb avastada peidus olevad loomad. Et õiget teed labürintidest välja leida, on vaja ainult pliiatsit ja kustukummi, seejuures arendad oma tähelepanuvõimet, loogikat ja täpsust. Kui väljapääs leitud, saad värvida tee hoolikalt just seda värvi, mis sulle meeldib. Nagu võluväel ilmub paberile vahva loom.\nHead nuputamist ja värvimist!\nVÕISTLUSMÄNG KAHOOT “KAS TUNNED?”\nLäbiviijad Janeli Asi ja Kairi Koemets\nToimub kabinetis 307\nTule pane proovile oma kiirus, reaktsioon ning teadmised ja vaata, kas tunned ära pildil olevad isikud või hooned. Kes teab, ehk saad midagi uutki teada…\nKorraga saab võistelda 12 õpilast.\nKEELED MEIE ÜMBER\nLäbiviijad Õie Ristioja ja Evi Niilits\nToimub kabinetis 109\nTule ja avasta keelte põnevat maailma! Uurime mängides ja tegutsedes, mida on meie emakeeles teiste keeltega sarnast, mida erinevat. (Nuusutame natuke saksa, vene, inglise ja eesti keelt).\nLäbiviijad Eva Heliste ja Karin Raudik\nToimub kabinetis 210\nAutonoomse süsteemi ehitamine, mis puhuks vilet võimalikult kaua.\nLäbiviijad Kaie Püvi, Inga Kirss, Raili Kikas\nToimub kabinetis 213\nHea 1.- 4. kl õpilane!\nOleme rõõmsalt koos ja mängime. Mängud aitavad end tunda vabalt ja leida koostööks võimalusi. Julgeme oma mõtteid ja arvamust väljendada.\nKõik mõtted on õiged.\nTahan, mõtlen, julgen ja tegutsen!\nLäbiviijad Maarja Põder, Valentina Selkina\nToimub kabinetis 104 ja I korruse koridoris\nVahva sõnarada kutsub sind proovile panema oma keel ja meel!\nRajal on kaks väljakutset:\nRaja alguses ootab sind hulk sõnakaarte, millest pead koos kaaslasega moodustama sõnaketi.\nRaja teises osas ootab sind loosiratas-täheketas. Keeruta endale õnnetäht ja pane end proovile aja peale sõnade/lausete väljamõtlemises.\nLäbiviijad Raili Jahtmaa, Janeli Asi\nToimub kabinetis 209\nMis on pilv? Milliseid pilvi leidub? Kuidas valmistada kodus üks pilv? Pilvi saavad korraga teha 4 inimest.\nLäbiviijad Raili Jahtmaa ja Aliis Aalmann\nToimub kabinetis 220\nVihjeid ja ülesandeid keelest geneetika ning kunstist füüsikani, mis aitavad klassist välja. Põgeneda saab korraga 6 õpilast. Ajalimiit on 30 minutit. Viimased põgenejad saavad alustada hiljemalt 19.30. Eelregistreerimisega.\nLäbiviijad Aigi Musto, Merike Niitmets + 2 NK\nToimub kabinetis 302\nÕpitakse tegema erinevaid sõlmesid: seasõrg, liuglev aas, lipsusõlm, meremehesõlm.\nLäbiviijad Jana Kalk ja Marianne Lepler\nToimub kabinetis 305\nIf you excel in any of these areas – Estonia, English-speaking countries, Grammar, Sports, Holidays, and Varia, register and test your knowledge, don’t be shy!\nTime spent here flies! Not to mention the added bonus of some new information!\nHei, 5.-9. klassi õpilane, keemia teadusteater kutsub! Saad teada, kuidas tehakse filmimaailmas verd ja mis juhtub kummikaru kommiga puhtas hapnikus. Paneme põrkama kanamuna, põletame raha, meisterdame vulkaani ja teeme elevandi hambapastat! Teadusteatri etendused toimuvad igal täis- ja pooltunnil. Korraga saab kohal viibida 15 inimest. Vajalik eelregistreerimine!\nSAKSA KEELE KODURIIGID\nTeeme tiiru maades, kus kõneldakse saksa keelt. Paneme proovile oma teadmised ja avastame uut. Mida põnevat neis riikides leida võib? Mis on vaatamist väärt? Kas saksa keel on igal pool ühesugune? Tutvume saksa keelt kõnelevate maade kultuuriga.\nRIISIPABERIST KEVADRULLIDE VALMISTAMINE\nLäbiviijad Eha Sammalpärg, Tiina Suumann, Inna Süving\nToimub kabinetis 113\n“AMPS KEVADET” hoiab eemal kurja ja õnnetused! Aasiapärane maitseelamus!\nÕPIME SUDOKUSID LAHENDAMA!\nLäbiviija Helve Sibul\nSudoku on numbriline mõistatus või teisisõnu pusle, mille lahendamiseks läheb vaja loogilist mõtlemist ja vaimset jaksu. Sudoku edukaks lõpuleviimiseks annan teile mõned esialgsed soovitused, mida peaksite meistriks saamiseks kaaluma. Iga õpilane saab lahendada ka talle sobiva raskusega sudokusid.\nLäbiviija Kalle Kalkun\nToimub kabinetis 110\nTraadist kaalu ehitamine ja tasakaalustamine.\nÜlesanne on panna rakett lendama. Raketikütusena on kasutada erinevad kemikaalid, mille kokkusegamisel võib eralduda süsihappegaasi.\nSPORT JA JÕUD\nLäbiviijad Terje Piirmann, Margus Soome, Liis Kranich\nRaskushoid ja spordivahendite tundmine (pane oma keha tugevus ja mõttejõud proovile)\nLäbiviijad Triinu Kärbla ja Anu Koop\nMillest algab šokolaadi tootmine ja kuidas see lõpuks poodidesse jõuab? Tule ja saa teada. PS Šokolaadi jagame ka 🙂\nLäbiviijad Ingrid Kirk, Mare Veiderpass, Marianne Lepler\nToimub 3. korruse keeleklassides\nTake a friend with you! The more, the merrier.\n… and your twenty-five minutes will be well spent!\nLäbiviijad Õnne Kronberg, Viorika Tšebotar, Kaare Lill\nToimub kabinetis 108\nInimesel on 5 meelt: kuulmine, nägemine, haistmine, maitsmine, kompimine. Kuulmist ja nägemist kasutame meeltena kõige rohkem, kuid väga palju informatsiooni saame ka läbi maitsmise, haistmise ja kompimise. Tule ja pane need meeled proovile!\nArva seotud silmadega ära, mida maitsed, mida katsud, mida nuusutad? Parimatele auhinnad!\nLäbiviija Triin Nassar\nToimub kabinetis 308\nEsmaabi praktilised võtted. Haavad: verejooksu peatamine, haava sidumine.\nElustamine: elustamise ABC elustamisnukk Anne abil.\nKUUBI, RUUDU JA RISTKÜLIKU KOKKUPANEK\nLäbiviijad Maria Juul ja Reene Õigus\nToimub kabinetis 207\nSiin saad erinevatest 3D pusle detailidest kuubi või ristküliku meisterdada. Kindlasti on vahva ka erinevatest tangrami kujunditest ruudu ja teiste tasapinnaliste kujundite moodustamine.\nTöötoas saad meisterdamiseks ühe komplekti detaile. Kui oled kujundi valmis saanud, esita oma töö õpetajale.\nRÕVEDATE ROOGADE RESTORAN\nLäbiviija Elina Allas\nToimub kabinetis 301\nAstu läbi restoranist Rõvedad Road, et degusteerida eriliselt vastiku maitsega toitusid. Valime välja kõige halvema toidu ja kirjeldame neid diplomaatiliselt viisakate sõnadega.\nKõikide ankeeditäitjate vahel loositakse välja maitsvad auhinnad.\n5.d, 6.d ja 8.e töötoad\nLäbiviijad Ulvi Mustmaa, Anne Kuklane, Külliki Mattus\nToimub kabinetis B214\nSool, suhkur, pipar – mis veel? Õpid tundma maitseaineid. Valmistad ise maitsva salati. Katad laua ja naudid toitu.\nToimub kabinetis B101\nMiks on sõlmi vaja? Lihtsad nipid, lihtsad sõlmed.\nToimub kabinetis B115\nMillest kasvab taim? Seemnest? Sibulast? Pistoksast? Paneme ise taimi kasvama.


Lillepea nuiab kohtult pankrotiseisus Q Varale saneerimiskaitset - Kinnisvarauudised\nLillepea nuiab kohtult pankrotiseisus Q Varale saneerimiskaitset\nVolikirja alusel Q Vara esindav Ivo Lillepea teatas äsja börsile, et esitas Harju maakohtule avalduse saneerimismenetluse algatamiseks, kuna ettevõte on sattunud majanduslikesse raskustesse.\nSeisuga 31.12.2008 esitas Q Vara AS Harju Maakohtule saneerimisavalduse saneerimismenetluse algatamiseks seoses järsult muutunud ettevõtluskeskkonna tingimustest tulenevate majanduslike raskustega, seisis teates.\nHarju maakohtule esitatud saneerimisavalduses on kirjas, et ettevõte peab tulevikus makseraskuste tekkimist tõenäoliseks ja ettevõtte jätkusuutlik majandamine on pärast saneerimist tõenäoline. Samuti öeldakse avalduses, et ettevõttel puuduvad käibevahendid, et täita võlakirjadest tulenevaid kohustusi.\nVarasemates börsiteadetes on Q Vara esindanud Alo Lillepea. Volikirja alusel saadetud börsiteateid pole olnud.