Politseipeadirektor kinnitas ametisse Lääne prefektuuri korrakaitsejuhi\nAlates tänasest, 21. juunist töötab Lääne Politseiprefektuuri korrakaitseosakonna juhtimiskeskuse ülemkomissari ametikohal Olev Naarits, kelle Lääne politseiprefekt Priit Suve ettepanekul kinnitas ametisse politseipeadirektor Robert Antropov.\nLääne Politseiprefektuuri korrakaitseosakonna juhtimiskeskuse ülemkomissar planeerib ja korraldab Lääne prefektuuri juhtimiskeskuse ning arestimaja ametnike tööd. Samuti korraldab ta politseiprefektuuri territoriaalsete struktuuriüksuste korrakaitselist tegevust ning relvalubade ja - litsentside alast tööd.\nPolitseiteenistust alustas Olev Naarits 1992. aastal Pärnu Politseiprefektuuri liikluspolitsei nooreminspektorina. Teenistuse ajal Pärnu Politseiprefektuuris täitis Olev Naarits nooreminspektori ja inspektori tööülesandeid. Ta on töötanud Pärnu Politseiprefektuuris, Politseikoolis ning Sisekaitseakadeemia politseikolledži politseikoolis abikomissarina, komissarina ja ülemkomissarina.\nAlates 21.06.2005 töötas Olev Naarits Sisekaitseakadeemia politseikolledži politseikooli ülemkomissarina.\n42- aastane Olev Naarits lõpetas 2002. aastal Sisekaitseakadeemia politsei õppesuunal. Olev Naaritsat on korduvalt ergutatud.\nSenine Lääne Politseiprefektuuri korrakaitseosakonna juhtimiskeskuse ülemkomissar Valter Pärn asus tänasest tööle Haapsalu politseijaoskonna ülemkomissarina. Haapsalu politseijaoskonna eelmine ülemkomissar Margus Sirts jäi eilsest, 20. juunist politseipensionile.


Sirli Jassovi kogemuslugu: kilpnääre korda elustiili muutmise ja loodustoodetega\nSirli, kas Sa räägiks kõigepealt, kuidas kõik algas? Kuidas Sa said teada, et sul on probleeme kilpnäärmega? Millised sümptomid avaldusid ja kuidas jõudsid arsti juurde?\nOlin 20 aastat tagasi endokrinoloogi jälgimisel teisel põhjusel. Seoses laste saamisega tekkis jälgimisel mõneaastane vahe. Pärast teise lapse sündi läksin uuesti kontrolli. See oli, ma arvan, 2005. aastal, kui diagnoositi kilpnäärme alatalitlus ja määrati ravimid. Mäletan väga selgelt, et küsisin arstilt, kui kaua pean ravimeid võtma ja vastuseks sain, et eluaeg. Ei osanud tookord midagi arvata ega ka ise infot otsida. Internetti mul kodus polnud. Mis diagnoos tookord täpselt oli, ma enam ei mäleta. Ei mäleta ka, et oleks mingeid sümptomeid olnud. Võibolla väsimus oli, aga seda sai ka pideva lastega tegelemise ja magamatuse arvele kirjutada.\nKas arstid tuvastasid kilpnäärme põletiku koheselt või tehti enne rida muid uuringuid? Kas Sul on kilpnäärme üle- või alatalitus ja kui palju need erinesid normaalnäitudest ehk referentsnäitudest (juhul kui oled nõus avaldama).\nEi mäleta enam, mis oli alguses täpne diagnoos ja millised olid analüüsitulemused. Digiloos on andmed alates 2010.aastast. Sellest ajast näen, et on perioode kui näidud on normis ja ka mittenormis. Põletik on pidevalt olnud kõrge. Täpne diagnoos on – türeoidiit e kilpnäärmepõletik, autoimmuunne türeoidiit.\nMis ravimeid Sulle määrati, kui kaua neid võtsid ja kas need aitasid kilpnäärme paranemisele kaasa? Kui aitasid, siis mis määral?\nRavimiks määrati kohe alguses L-thyroxin ja minu mäletamist mööda on see ravim mul alati olnud kuni 2016.a septembrikuuni, kui otsustasin ise ravimist loobuda. Algul see ravim vist ikkagi aitas. Analüüside tulemusi ma ju ise ei näinud ja seetõttu ei oska ka öelda kas ja kuidas see ravim täpsemalt aitas. Kui andmeid hakati sisestama digilukku, siis näen, et on kõikumisi ja kui ravimidoos sai korrigeeritud, siis mingi aeg oli kergem olla. Mingit paranemist seal küll ei olnud.\nMiks otsustasid ravimite võtmise lõpetada?\nMu tervis halvenes järsult u 2010-2011 aasta paiku. Kehakaal ainult tõusis. Kogu keha valutas, midagi teha ei jaksanud. Ravimi doosi korrigeerimine tõi ainult väga lühiajalise efekti. Tundsin, et need tabletid tegelikult mind ei ravi ja ma jään ainult haigemaks. Ka mu keha ütles mulle, et jäta järgi. Ma ei suutnud raviskeemist kinni pidada, kuna mul olid väga rasked mitmepäevased migreenihood, mistõttu oksendasin kõik välja. Seetõttu oli mul iga kuu selline nädal-poolteist ravimite mittevõtmise periood.\nKui ravimist loobusin, siis kadusid ära mitmed sümptomid: iganädalased peavalud, hägusus, jõuetus, tüki tunne kurgus. Ilmselt olid need kõik ravimi kõrvaltoimed. Sain aru, et mu otsus oli õige.\nKuidas said oma kilpnäärme näidud korda ja kas näidud on püsivalt korras olnud? Ehk kuidas Said oma tervise tagasi, mis meetoditega?\nKuna mu tervis läks aina hullemaks ja arsti juures käimisest polnud suurt tolku (tehti küll analüüsid, korrigeeriti doosi, kuid paremaks ju midagi ei läinud), sain aru, et terveks saamiseks ja oma elujõu taastamiseks pean ise midagi tegema. Olin muutunud elavaks laibaks. Mäletan, et istusin 2015. aasta augustis mitu päeva Facebookis ja liikusin ühest terviseteemalisest grupist teise kuni ma panin enda jaoks pildi kokku ja sain aru, mis minuga tegelikult toimub. Otsustasin, et nüüd algab minu tervenemine. Muutsin kõigepealt toitumist, vaatasin üle mida ma veel tarbin, peale määrin jne ja korrastasin ka selle poole. Olin elanud ja toitunud üsna puhtalt, kuid oli asju, millest siiski lõplikult loobusin.\nSain aru, et terveks saamiseks ja oma elujõu taastamiseks pean ise midagi tegema.\nSügisel alustasin suuremat puhastust MSM-iga. See toimis väga hästi. Ka mu seedesüsteem rahunes maha peale nisujahust loobumist. Ravimiga tegin viimased analüüsid septembris. Kordusanalüüsi tegin detsembris ja juba siis olid analüüsid palju paremad kui ravimiga. Sain aru, et pole vahet kas võtan ravimit või mitte, kilpnääre on võimalik normaalselt tööle saada ka ilma ravimita. Jätkasin oma valitud teed. Kuna ma ravimist loobusin, siis ei soovinud endokrinoloog minuga rohkem kohtuda ja ma läksin perearsti jälgimisele, kes oli nõus mulle 2x aastas vajalikud analüüsid tegema veendumaks, et kõik on hästi. Iga korraga olid analüüsid paremad. Põletikunäitaja oli küll kõrge ja visa langema, kuid oluline märk oli see, kilpnääre on suuteline ise vajalikku hormooni tootma. 2017.a sügisel hakkasin võtma ashwagandhat ja võtsin vist kolmveerand aastat. 2018.a kevadel lisasin juurde mitmeid vitamiine-mineraale.\nPuhastus, toitumine, vitamiinid–mineraalid parandasid mu enesetunnet pidevalt, kaal langes, mul tekkis tasapisi uuesti jõudu ja energiat, et töötada. Umbes pooleteise aastaga kadusid ära kõikvõimalikud hormonaalsed häired, mis mul olid ja neid oli mitu. Kõik loksus paika. Analüüsid olid õiges normvahemikus 1,5-2 aastaga. Väikseid kõikumisi on siiski olnud, sest kilpnääre on ülitundlik temperatuurile ja stressile. Analüüsid on paremad suvel ja talveks vajuvad natuke tagasi. Põletiku analüüs ei ole ka veel see, mida tahaks. Arvestades seda, et möödas on napp kolm aastat ja tasapisi on läinud ainult paremini, siis olen veendunud, et ka see näit läheb ükskord korda. See kolm aastat on andnud mulle kindlust, et olen õigel teel. Olen ravimit võtnud ju ligi 10 aastat ja on normaalne, et selle olukorra uuesti tagasipöördumine võtab aega.\nOrganismi puhastus – kas Sa kirjeldaksid lähemalt, kuidas ja millega oled puhastusi läbi viinud?\nAlustasin suuremat puhastust 2015.aasta sügisel MSM-iga. Võtsin seda ligi pool aastat. Positiivne toime oli väga tuntav. Veel olen teinud eraldi soolepuhastust ja maksapuhastust Biolatte toodetega. Pikemaid puhastuskuure teen igal aastal MSM-iga.\nToitumise muutmine – milliseid toite tarbid ja mis oled menüüst välja jätnud?\nKannapöörde oma toitumises tegin 2015.aasta sügisel, kui loobusin suure saiasõbrana ja küpsetajana nisust. Vahetasin täielikult välja nisujahu, suhkru, soola, valed rasvad ja teised rafineeritud toidud tervislikemate vastu. Ühtteist oli mul varem ka juba kasutusel. Teisi gluteeni sisaldavaid teravilju ma eriti ei söönud, vahel harva juuretisega tehtud rukkileiba. Loobusin piimatoodetest, vahel siiski midagi söön, kuid siis vaatan, et oleks mahe, maitsestamata ja pastöriseerimata. Kohupiima ja jogurtit maitsestan ise marjadega. Söön neid väga harva. Kui piima isu tekib, siis ostan kitse toorpiima. Kasutan ka taimset piima. Hakkasin rohkem lugema tootepakendeid ja jätsin ostmata kõikvõimalike lisaainete ja kahjulike e-ainetega tooted. Ega ma varem ka neid palju ei ostnud, kuid mõned siiski endale üllatuseks olid. Olin pimesi usaldanud kodumaiseid tootjaid. Jälgisin, et sööksin võimalikult puhast toitu, kuigi ma tegin ka enne koguaeg süüa ise värskest ja võimalikult palju kodumaisest toorainest. Järjest enam hakkasin käima turul ja ökopoodides.\nLoobusin suure saiasõbrana ja küpsetajana nisust. Vahetasin täielikult välja nisujahu, suhkru, soola, valed rasvad ja teised rafineeritud toidud tervislikemate vastu. Loobusin ka enamus piimatoodetest.\nToidulisandid – milliseid võtad ja miks? Kuidas need toidulisandid toetavad kilpnäärme funktsioone ja teisi organismi talitlusi?\nOlen võtnud kuuridena ashwagandhat, spirulinat, kurkumiini, macat, melissi, MSM-i, biotiini, probiootikume, boulardiid. D-vitamiini võtan peaaegu aastaringselt, sellele juurde K-vitamiin. Lisaks võtan B-grupi vitamiine, C-vitamiini, magneesiumit, seleeni, tsinki.\nNeed kõik on positiivset mõju avaldanud. D-vitamiiniga kadusid mul ära lihasvalud. Suurendasin ise doosi oma enesetunde järgi. Mingil ajal võtsin 16000 ja siis hakkasin uuesti vähendama kui analüüsi korda sain (alustades oli 70 lõpuks 222). Kuna mul oli organismis nii tugev põletik, siis hoidis organism vett kinni ja tekkisid tursed. MSM-iga sain sellest lahti ja üsna kiiresti kadusid mul ära igasugused luuvalud. Organismi puhastamise ja vitamiinide-mineraalide lisamisega kadusid ära mitmed vaevused ja sümptomid. Enesetunne läks ainult paremaks, energiat ja jaksu tuli juurde, uni läks oluliselt paremaks, kaal langes normi.\nMa pole aastaid haige olnud, kuid kui ninas või kurgus kipitama hakkab, siis on meil kodus alati olemas sipelgapuu koor ja kassiküüs.\nKas Sa teed veel mingeid toetavaid tegevusi enda tervise heaks?\nOlen käinud spetsiaalses massaažis, mis tegeleb kehamälu/lihasmälu muutmisega. Olen teinud energeetilisi puhastusi. Väga palju on aidanud erinevad meditatsioonid, endaga süvitsi teadlik tegelemine. See ongi aidanud saavutada meelerahu, tasakaalu, mistõttu võtangi elu vabamalt ja kergemalt, kuulan rohkem oma keha. Vee joomisega olen jälginud, et vajaliku koguse päevas ikka täis jooksin, üldjuhul pole sellega probleemi olnud.\nVõtan elu vabamalt ja kergemalt, kuulan rohkem oma keha.\nKas oled jõudnud ise mingitele järeldustele, mis võis põhjustada Su kilpnäärme põletikku?\nOlen veendunud, et mu terviseprobleemid said alguse lapsepõlves. Mu elu oli täis emapoolset nii vaimset kui füüsilist vägivalda, hirmu, stressi, valu, hävingut. Kui füüsiline vägivald lõppes, jätkus vaimne ikkagi. Sulgesin selle suhte ukse lõplikult 2011.a suvel, kuid ega sellega asi ei lõppenud. Terror käib edasi minu seljataga läbi teistega manipuleerimise, minu alavääristamise. Sain lapsepõlvest kaasa kohvritäie jama, millega tegelen siiani. Mu keha oli pidevas stressis ja see mõjutas lõpuks ka kogu organismi tööd ja toimimist. Õnneks on minu ellu sattunud just õiged inimesed, praktikad jmt, mis on aidanud mul kiht-kihilt seda jama endast välja ajada. Kui vaadata kilpnääret vaimse poole pealt, siis see on seotud kõige allaneelamisega, väljaütlemata asjadega. Seda on minu elus olnud tohutult. Kindlasti on ka suur saiasöömine oma panuse andnud.\nMu terviseprobleemid said alguse lapsepõlves. Mu elu oli täis nii vaimset kui füüsilist vägivalda, hirmu, stressi, valu, hävingut.\nMis on Sulle kõige suuremat mõju avaldanud, millised raamatud, kursused, artiklid, mis aitasid Sul tervise tagasi saada?\nKõik, mida enda tervenemiseks teinud olen, on avaldanud positiivset mõju. Täielikuks tervenemiseks tuleb tegelda kõikide tasanditega. Kõige suuremat mõju on avaldanud viimase aasta jooksul vaimsed praktikad, eriti OSHO aktiivmeditatsioonid. Need puhastasid ja raputasid väga võimsalt. Kõige rohkem üllatas mind positiivses mõttes OSHO dünaamiline meditatsioon. Pärast esimest korda tundsin õhtul käega kaela katsudes, et mul polegi seal enam midagi. Varem oli kilpnääre pinges ja rohkem tuntav. See meditatsioon võttis füüsilise pinge kilpnäärmest maha, turse kadus. Ka minu massöör ütles pärast ühekuulist kursust, et mu kilpnäärme piirkonnas pole enam pinget.\nKõige sellega kavatsen ka jätkata, sest minu eesmärk on diagnoosist vabaneda.\nLoe põhjalikku lugu kilpnäärmest: KILPNÄÄRMEHAIGUSED\nAgnese rubriik: minu krooniline haigus – kilpnäärme alatalitus ja ettevõetud sammud paranemiseks


Itaalia nõuab selgust: kuhu jäävad lubatud FIBA sanktsioonid? - Korvpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nItaalia nõuab selgust: kuhu jäävad lubatud FIBA sanktsioonid?\n20. oktoober 2016, 15:16\nItaalia korvpalliliidu president Gianni Petrucci rääkis Gazzetta dello Spordile, et saatis Rahvusvahelisele korvpalliliidule (FIBA) kirja, kus nõudis selgitust nende tüli kohta Euroliigaga.\nFIBA teatas hooaja eel, et keelab klubidel Euroliiga poolt korraldatavas EuroCupi sarjas osaleda, vastasel juhul pidid kasutusele tulema karmid sanktsioonid. Nõuti, et alaliidud keelaks oma klubidel seal mängimast ning ähvardustes mindi koguni nii kaugele, et lubati vastavate riikide koondised suurvõistlustelt kõrvale jätta. Kõige karmim FIBA ähvardus oli eemaldada 2017. aasta EM-finaalturniirilt kõik sinna pääsenud koondised, kelle riigi klubid EuroCupist osa võtavad.\nNüüd on EuroCupi hooaeg käimas ning seal löövad kaasa näiteks Hispaania, Venemaa, Saksamaa, Leedu, Makedoonia, Sloveenia, Iisraeli ja Horvaatia klubid. Itaalia alaliit kuulas aga sõna ja oma meeskondi EuroCupile ei lubanud. Samamoodi käitus ka Eesti ning Kalev/Cramo loobus oma kohast.\n«Meile anti juhised EuroCupil mitte mängida. Osa alaliite on seda reeglit eiranud. Nüüd kirjutasin FIBAle kirja ja nõudsin asjas selgust. Me ei saa sellises olukorras jätkata. Loodan, et Euroliiga ja FIBA jõuavad kokkuleppeni. Itaallased on selle tõttu juba kõvasti lõivu maksnud,» rääkis Petrucci.


Otsi hotelle lähedal asukohaleLe Mauricien Filao Restaurant\nPopulaarne just praegu asukohas Paris Bestseller Amiot Hotel 76 Boulevard De Strasbourg Kahe voodiga tuba broneeritud 12 minutit, 51 sekundit tagasi Rochester Champs Elysees Hotel 92 Rue la Boetie Klassikaline broneeritud 21 minutit, 46 sekundit tagasi Grand Pigalle Hotel 29 Rue Victor Masse Superior kahene tuba broneeritud 39 minutit, 9 sekundit tagasi Beauchamps Hotel 24 Rue De Ponthieu Klassikaline tuba broneeritud 1 tund, 1 minut, 51 sekundit tagasi Normandy Hotel 7 rue de l’Echelle Privilege kahene kahekohalise voodiga tuba broneeritud 1 tund, 24 minutit, 51 sekundit tagasi Agodaga broneerimise suurepärased põhjused\nSellised paigad nagu Le Mauricien Filao Restaurant, meelitavad reisijaid Paris. Agoda.com'is on hotellitoad pakkumises madalaima hinnaga, paljud neist ka Restoranid ja kohvikud naabruses. Le Mauricien Filao Restaurant on lähedal paljudele hotellidele, nagu näiteks Hipotel Paris Belleville Gare de l Est ja Canal Saint-Martin by onefinestay. Majutuse reserveerimine Le Mauricien Filao Restaurant vahetus läheduses asuvatesse hotellidesse on lihtne Agoda.com turvalise on-line broneerimisvormi abil. Meie Paris linnaleht koondab mugavad otsingumootorid ja kompleksse hotelliinformatsiooni, mis tagab lihtsa hotelliotsingu. Üha enam reisijaid valivad Agoda.com'i, et broneerida majutust Le Mauricien Filao Restaurant läheduses - kokku üle 150,000 hotelli seast kogu maailmas.\nHotellid läheduses paigale Le Mauricien Filao Restaurant lähim hotell\nAsudes paigas 2. - Louvre - Bourse, on Hotel Les Theatres täiuslik koht, kus kogeda linna Paris ja selle ümbruskonda. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Hästisäilinud miljöö ja lähedus kohtadele Porte Saint-Denis monument, Porte Saint-Denis, Passage du Prado annavad sellele hotellile erilise šarmi. Hotel Les Theatres teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Külaliste mugavuse ja heaolu eesmärgil pakub hotell tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, 24-tunnine vastuvõtt, vahendid erivajadustega külalistele, pakihoid, WiFi . Külalised võivad valida 38 toa seast, millest kõigist õhkub rahu ja harmooniat. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Oma ideaalse asukoha ja sobivate võimalustega tabab Hotel Les Theatres märki mitmel viisil.\nAsudes mugavalt Paris's, on Best Western Hotel Premier Marais Grands Boulevard suurepärane baas, millest avastada seda elavat linna. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Käeulatuses on ka Des Filles a la Vanille, Porte Saint-Denis, Musee de l’evantail muuseum. Lihtsalt öeldes - kõik teenused ja mugavused, mida ootad Best Western International'lt, on võrreldavad Sinu oma kodu mõnudega. Et kindlustada oma külalistele parimad mugavused, hoolitseb hotell järgmiste teenuste kättesaadavuse eest: tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, 24-tunnine vastuvõtt, vahendid erivajadustega külalistele, kiire sisse-/väljaregistreerimine, pakihoid. Kogege siin majutudes kõrgekvaliteedilise toa võimalusi. Mõned toad sisaldavad internet access – wireless, traadita internetiühendus (tasuta), Mittesuitsetajate toad, konditsioneer, küte, mis aitavad külalistel end peale pikka päeva laadida. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Kui otsid mugavat ja muretut majutust Paris's, tee Best Western Hotel Premier Marais Grands Boulevard'st oma asenduskodu.\nKas oled turist või hoopis ärireisil, Studio Design Montorgueil 2 on suurepärane valik majutuda, kui külastate linna Paris. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde. Studio Design Montorgueil 2 pakub laitmatut teenindust ja kõiki olulisi mugavusi reisijate kosutamiseks. Et kindlustada oma külalistele parimad mugavused, hoolitseb hotell järgmiste teenuste kättesaadavuse eest: transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi, kiirbussi teenus. Studio Design Montorgueil 2 õhkkond peegeldub igas numbritoas. konditsioneer, küte, LCD/plasmaekraaniga teler, kööginurk, külmik on vaid mõned võimalustest, mida võid leida kogu majutusasutuses. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Mis iganes on Sinu külastuse põhjus, Studio Design Montorgueil 2 on suurepärane valik Sinu viibimisel Paris's.\nHotelli keskne asukoht võimaldab jalgsi või ühistransporti kasutades lihtsat juurdepääsu kõikide linna otsitud turismisihtkohtade juurde. Metroojaam Chateau d'Eau on hotellist 250 meetri ja metroojaam Strasbourg St Denis on 280 meetri kaugusel. Külalised saavad 25% allahindlust avalikus parklas, mis asub 5-minutilise jalutuskäigu kaugusel.\nStudio design Montorgeuil, asudes paigas 02. Louvre - Bourse, Paris, on reisijatele populaarne valik. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde. Kasuta ületamatute teenuste ja mugavuste küllust selles Paris hotellis. See hotell pakub arvukalt kohapealseid võimalusi, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Kõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Ülim teenindus ja suurepärane asukoht teevad Studio design Montorgeuil'st perfektse baasi Sinu Paris's viibimise nautimiseks.\nApartement for 5 in Grands Boulevards and Opera Area on elegantselt sisustatud ja asub Pariisis. Saadaval on tasuta WiFi-ühendus ning Bonne Nouvelle'i metroojaam on vaid 5-minutilise jalutuskäigu kaugusel.\nAvaras apartemendis on 3 eraldi magamistuba, elutuba, köök koos kõige vajalikuga ning vannituba. Seal on ka lameekraaniga televiisor, nõudepesumasin ja pesumasin.\nLouvre'i muuseum on apartemendist Grands Boulevards vaid 1 km kaugusel. Notre Dame'i katedraal on 5-minutilise autosõidu kaugusel.\nEhitatud 1960, on Regina Opera Hotel linna Paris eristav lisa ja tark valik reisijatele. Hotell asub 1. Km kaugusel kesklinnast ja tagab juurdepääsu linna tähtsatele rajatistele. Hästisäilinud miljöö ja lähedus kohtadele Passage du Prado, Porte Saint-Denis monument, Afwosh annavad sellele hotellile erilise šarmi. Regina Opera Hotel pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Paris's. Majutudes selles suurepärases hoones, võivad külalised nautida tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, faksiaparaat, 24-tunnine vastuvõtt, kiire sisse-/väljaregistreerimine, pakihoid. Hotelli majutusteenused on hoolikalt valitud, et saavutada kõrgeima astme mugavust ja heaolu. Mõnest toast võivad külalised leida lameekraanteleviisor, traadita internetiühendus (tasuta), Mittesuitsetajate toad, konditsioneer, küte. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Regina Opera Hotel on tark valik Paris reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.\nDisainitud nii äri- kui ka puhkusereisideks, paikneb Hotel Brady ideaalselt 10th - Gare du Nord's; ühes linna populaarseimas paigas. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Mitte vähem erandlik pole ka lihtne juurdepääs hotellist linna lugematutele vaatamisväärsustele ja maamärkidele, nagu Passage du Prado, Musee de l’evantail muuseum, Porte Saint-Denis monument. Hotel Brady pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Paris's. Hotellikülalised võivad nautida kohapealseid võimalusi, nagu tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, faksiaparaat, fotopaljundus, 24-tunnine vastuvõtt, vahendid erivajadustega külalistele. Hotel Brady on koduks 54-le magamistoale. Kõik nad on maitsekalt sisustatud ja võivad pakkuda isegi selliseid mugavusi, nagu vaipkatted, internet access – wireless, traadita internetiühendus (tasuta), Mittesuitsetajate toad, küte. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Hotel Brady on tark valik Paris reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.\nKui see mida otsid, on mugavalt paiknev hotell Paris's, ära vaata kaugemale kui Best Western Hotel Faubourg Saint Martin. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Hästisäilinud miljöö ja lähedus kohtadele Musee de l’evantail muuseum, Passage du Prado, Porte Saint-Denis monument annavad sellele hotellile erilise šarmi. Best Western Hotel Faubourg Saint Martin teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, 24-tunnine turvamine, igapäevane toateenindus, printer, 24-tunnine vastuvõtt on vaid mõned võimalustest, mis tõstab Best Western Hotel Faubourg Saint Martin esile teiste linna hotellide seast. Hotellis on 42 imeilusat numbrituba, paljud neist sisaldavad lameekraanteleviisor, traadita internetiühendus (tasuta), Mittesuitsetajate toad, konditsioneer, äratusteenus. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Best Western Hotel Faubourg Saint Martin on Sinu sihtkoht Paris kvaliteetse majutuse otsinguil.\nHotell Mimosa asub Pariisi südames 17. sajandist pärit hoones, Place de la Republique'i väljakust vaid 600 meetri ja Grands Boulevardsist 200 meetri kaugusel. Hotellis on tänapäevased toad ja tasuta WiFi-ühendus.\nHotelli Mimosa tubades on lameekraaniga televiisor ja riidekapp. Kõigis neist on privaatne vannituba koos dušinurga, tasuta tualetitarvete ja fööniga.\nHotelli ümbruses on paljud kaupluseid, restorane ja baare ning Galeries Lafayette jääb vaid 1,8 km kaugusele. Opéra Garnier on 2 km, Jumalaema kirik 2,1 km ja St Martini kanal 950 meetri kaugusel.\nPopulaarsed hotellid Le Mauricien Filao Restaurant lähedal


Pool aastat katkisena seisnud Auvere elektrijaam lükatakse tööle - Äriuudised - Majandus\nPool aastat katkisena seisnud Auvere elektrijaam lükatakse tööle\nRahandusminister Martin Helme täna Auvere elektrijaama kontrollimas.\n«Kohtumisel kinnitasid peatöövõtja General Electricu esindajad, et hooldustööd on lõppenud ning elektrijaam alustab taas tööd selle nädala lõpus,» ütles minister Helme. «Auvere jaam on meie energiajulgeoleku seisukohalt oluline, sest suudab põlevkivist ja taastuvatest allikatest toota elektrit mahus, mis katab üle veerandi Eesti elektritarbimisest ja seda hoolimata sellest, kas päike paistab või tuul puhub.»\nMai keskpaigas välise soojusvaheti lekete tõttu seisatud Auvere 300-megavatise võimsusega elektrijaam on Eesti Energia kõige efektiivsem ja konkurentsivõimelisem juhitav elektrijaam, mis suudab anda aastas 2,2 teravatt-tundi elektrit võrku.\nMinister kohtus ka Eesti Energia ametiühingute esindajatega ning sai ülevaate, et ettevõetud ümberkorraldused on tehtud plaanipäraselt. Kõigi lahkuvate inimeste abistamiseks teeb Eesti Energia aktiivset koostööd töötukassa ja haridusasutustega. Suuremaid koondamisi Eesti Energia juhtide kinnitusel lähitulevikus ette näha pole.


Balti manufaktuuris esietendub teatriühenduse Misanzen lavastus “Sitsi silentium” — Sirp\nLaupäeval, 14. augustil kell 20 esietendub Balti manufaktuuris kohaspetsiifiliste ja visuaalsete lavalugude traditsiooniga teatriühenduse Misanzen suvelavastus “Sitsi silentium”, mis taaselustab peatselt muutuvas kultuuripärandis mastaapse Sitsi kangavabriku mälu.\nAvalikkusele on hästi teada Kreenholmi vabriku kirju ajalugu. Vähem aga teatakse, et säärase riik riigis tunnetuse kogemiseks pole vaja pealinnast lahkuda, sest Põhja-Tallinnas paikneb siiani Sitsi kvartal, meenutamaks kunagist võimsat Balti Puuvilla Ketramise ja Kudumise vabrikut, mille mastaapsus ja värvikas minevik ei jää oma Narva õele kuidagimoodi alla.\n“Selle unustatud tööstushiiglase kõhuõõnsustesse sisenemisel sai hetkega selgeks, et nii mastaapne ruum väärib ainuüksi temale pühendatud lavastust ja nii hakkaski idanema idee jutustada lugu Sitsi vabrikust; seda enam, et Misanzeni käekiri on alati olnud seotud nii kohaspetsiifika kui ka ühel või teisel viisil mineviku mõtestamisega – pärimuslood vaheldumas ajaloolisest ainesest inspiratsiooni ammutavate lavalugudega.\nAjaloolistesse dokumentidesse ja artiklitesse süvenedes hakkas hargnema hämmastav narratiiv, mille rõhutamiseks võimaldasime koos dramaturg Mihkel Seederiga endale veidi nn poeetilist luba, et vabrikut ja selle asunikke puudutavat sümfooniat ühtseks tervikuks punuda. Kui senini on teatriühendus Misanzeni loo jutustamise põhimõtted tõukunud suuresti visuaalsetest vahenditest, siis seekord on sama olulisel kohal ka sõnakunst, ehkki oma põhimõtetele truuks jäädes arendame ka edasi endale omast poeetilis-visuaalset teatrikeelt,” avab lavastaja Helen Rekkor lavastuse sünni tagamaid.\nDramaturg Mihkel Seeder: „Minusuguse uue aja humanitaari jaoks on üsna keeruline ette kujutada, kuidas oli töötada vabrikus sada aastat tagasi. Sitsi manufaktuurihoonesse sisenedes aga tabas mind hetkega võimas tunne – see oli midagi aukartuse ja õõva vahepealset. See tunne lükkas kohe tunnetuse paika. Hakkasin tajuma, mida tähendab olla osa säärasest hiiglaslikust masinavärgist, kuuluda selle lärmaka katedraali kogudusse. Ja seda enam vaimustusin, et jutustame oma mastaapset lugu just seal, kus see kord ka aset leidis – otse Kalamaja külje all, paljude tallinlaste poolt unustatud vabrikukompleksis, millest õhkab mastaapsust, vaatemängulisust ja draamat.”\nLaval astuvad üles Silva Pijon, Piret Krumm, Rauno Kaibiainen ja Andres Roosileht. Lisaks teevad kaasa 15 teatri- ja tantsutaustaga noort näitlejat. Lavastuse autor-lavastaja on Helen Rekkor, dramaturg Mihkel Seeder (VAT Teater), kostüümikunstnik Maarja Pabunen, lavakunstnik Laura Kõiv, koreograaf Kristjan Rohioja, helilooja ja helikujundaja Villem Rootalu, videokunstnik Sander Põldsaar ja valguskunstnik Priidu Adlas.\nLavastuse “Sitsi silentium” etendused toimuvad 14., 15., 19., 20., 21., 25., 26., 27. ja 28. augustil algusega kell 20.00 Balti manufaktuuris (Manufaktuuri tänav, Tallinn).\nTeatriühendus Misanzen loodi 2015. aastal noorte teatritegijate poolt eesmärgiga tuua lavale koosloomemeetodil loodud lavastusi ning arendada ja populariseerida visuaalteatrižanrit Eestis. Teatriühendus tegi lavadebüüdi 2015. aasta juulikuus Viinistu Kunstimuuseumis, kus toodi “Viinistu teatriõhtu” ühisnimetaja all lavale Eesti esimene täispikk varjuteatrilavastus “Üle vee” (Salme Reegi nimelise teatripreemia nominatsioon) ja kohaspetsiifiline algupärand “Laineid lausudes”. Lisaks lavastused “Süüria rahvalood” (etenduskunstide ühisauhinna nominatsioon), “Õhtu on salameri. Edgar Valteri rahutu rahu” (Ants Lauteri nimeline lavastajapreemia) ja “Sõsara sõrmeluud” (sõnalavastuse originaalmuusika laureaat), mis on kõik saanud sooja vastuvõtu nii publikult kui kriitikutelt.\nTallinna päeval kuulutas Tallinna Kirjanduskeskus Eduard Vilde 155. sünniaastapäeva puhul välja lühijuttude konkursi “Vilde jalutuskäik”. Oodatud on fantaasialennud teemal, millise pilguga vaataks armastatud kirjanik …\nAugustikuus on A-galerii akendel Georg Arnoldi, Claudia Lepiku, Maarja Niinemägi ja Katrin Kosenkraniuse väljapanekud. Noorte ehtekunstnike näitustes on liikumapanevaks jõuks materjal ning selle võimalused. …\nUlvi Haagenseni näitus Tartu Kunstimajas\nNeljapäeval, 30. juulil kell 17.00 avatakse Tartu Kunstimaja väikeses saalis Ulvi Haagenseni näitus „Arhiivist: Kogum kummalisi juhtumeid”. Näituse fiktiivseks autoriks on Olive Puuvill, kes …\nMari-Leen Kiipli ja Paul Kuimeti näitus Kogo galeriis koosneb roniubadest, rauast, betoonist, klaasist, vee tilkumisest, fotograafia keemilisest maagiast ja muust. Mari-Leeni Haapsalu Linnagaleriisse loodud …\nVõru Linnagaleriis – Liiva 13, SA Võru Kannel I korrusel – avatud näitusel „Kanname südames Tuljaku tuld…” 10. juulil algusega kell 16 tutvustab sisukat väljapanekut …\n4. augustil pani Kai Kaljo vanalinnas tegutseva kunstigalerii „Kunstiaken“ näituseaknale klaastaldrikute näituse „Eksperimendid mikrokosmosega“, mis on Kaheksanda Tallinna rakenduskunsti triennaali satelliit-näitus. Kai Kaljo ütles …


Kaldalu viidi lipu põletamise lubaduse pärast politseisse - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKaldalu viidi lipu põletamise lubaduse pärast politseisse\n11. september 2015, 16:01\nMeelis Kaldalu viidi USA saatkonna ees toimunud meeleavalduselt politseisse, sest ta oli lubanud süüdata Ühendriikide lipu ning keeldus oma plaanist loobumast.\nKaldalu kutsus täna kõiki meeleavaldusele Kentmanni tänavale Ameerika Ühendriikide saatkonna ette, et meenutada 14 aasta möödumist USA terrorirünnakutest.\n«On väga raske loota eneseparandust satanistlikust esoteerikast läbi imbunud võimupüramiidi tipust, kuid midagi ette võtta siiski tuleb. Seetõttu kutsume teid kõiki koos meiega täna kell 14:45 - kui möödub täpselt 14 aastat sellest saatuslikust veretöö avapaugust New Yorgis - Tallinnasse, Kentmanni tänaval asuva USA saatkonna ette, et asetada nende valveputka esisele mälestuseks lilled miljonite hukkunud «terrorivastase sõja»\nohvritele, ning samuti süüdata mälestuseks USA lipp,» kirjutas Kaldalu ajakirjandusele saadetud e-kirjas.\nPõhja prefektuuri pressiesindaja Uku Tampere sõnul jõudis teade Kaldalu kavatsusest ka politseisse. «Selline üleskutse ja ähvardus on käsitletav ähvardusena kuritegu toime panna, sest ükskõik millise riigi lipu rüvetamine või teotamine on kuritegu,» selgitas Tampere.\nNii läkski politseipatrull Kentmanni tänavale ja tegi Kaldalule ettepaneku lipu põletamise kavatsusest loobuda. «Kuna ta oma plaanist ei loobunud ja politseil ei tekkinud kindlust, et ta jätab selle kuriteo toime panemata, siis peeti ta õigusrikkumise ennetamiseks kinni. Korrakaitseseadus näeb sellise võimaluse ette ja seda politsei ka kasutas,» rääkis Tampere.\nKaldalu toimetati Kesklinna politseijaoskonda ja praeguseks peaks ta olema vabastatud.


Kommentaarid: Eha Urbsaluga seotud Soome moemagnaati süüdistatakse vägistamises ja alaealisega seksimises\nEha Urbsaluga seotud Soome moemagnaati süüdistatakse vägistamises ja alaealisega seksimises\nVabatahtlik valik?/ 11. märts 2020 09:19\nKas toimus ehk kidnaping, s.o. et inmrööv? Võeti kinni ja viidi sinna orgiatele vägisi ning jõuga? Või siis meelemõistuseta olekus ehk raskes narkootikumide uimas viibides? Ilmselt läksid nad kõik sinna siiski vabatahtlikult. Kas ära moositult või heameeelega, kes kuidas. Suurte ootuste ja lootustega. Karjääri teha ja rikkaks saada.\nkuritegu?/ 11. märts 2020 09:07\nMeie seaduste järgi võib igaüks, kes on juba 14 aastat täis, vabatahtlikult kellegagi suguühtesse astuda. See ei ole kuritegu. Peaasi, et see oleks vastastikune soov ja puuduks vägistamine, surveavaldus või ahistamine. Siis on kõik okey!\nTiik2/ 11. märts 2020 09:01\nSee moevärk on üleüldse üks bluff ja patune valdkond. Kaasa lähevad sellega vaid naiivsed, eputamise vajadusega sulelised.\nMik/ 10. märts 2020 21:48\nSelline asi ei ole aksepteeritav ja hea,et see välja on tulnud. 2000 - 2010 oligi selline aeg. Ma ei saa aru mis probleem praegu on? Tagantjärgi mingi kisa tõstmine on nii hale...no mida sa siis ronisid sinna ogiale. Õpitakse koolis 12 aastat aga mõistust ei ole...Haiged naised...\nSee vist meeltitabki tüdrukuid ligi / 11. märts 2020 09:12\nSuured rahad, loodetav modellikarjäär ja kuulsaks saamise võimalus. Et vahest tuleb siis elu nagu Hollywoodi tähel.\nMis/ 10. märts 2020 21:36\nHalloo, Mis se Eha siia puutub ja kust on ta esi kaunitar?...Tavaline missi kandidaat, mis aastatest jutt, võiks Eha passi ka vaadata vahepeal... huumor...ei meelelahutus!\nVc/ 10. märts 2020 21:20\nKusagil peavad ju olema vahendajad kes kupeldamistöö ära teevad.


Arco Vara müüs nõude Tederi firma vastu\n"Ma arvan, et sellel rahal on praegusel kitsal ajal väga kõrge väärtus," ütles Arco Vara juhatuse esimees Lembit Tampere. "Kui me oleksime kohtus veel 3-5 aastat vaielnud, siis mis oleks 137,9 miljoni väärtus sel ajal."\nTehingu väärtus on 52 miljonit krooni ning tehingu tulemusena tekib kontsernile 18 875 000 krooni erakorralist kasumit, kuna nõue oli alla hinnatud 33 miljonile kroonile, teatas Arco Vara börsile.\nTampere lisas, et "turg on seal, mis hinna pealt tehing toimub ja täna oli turg selle koha peal". "Pealegi pärsib kohtuvaidlus - ja neid oli meil kokku viis - ettevõtte konstruktiivset tööd," lisas ta.\nTampere kinnitusel on neil nõude müügist saadud raha käes ja Arco Vara kasutab seda raha oma projektide edasiehitamiseks. "Uus tsükkel on algamas ja selleks on raha vaja," lausus Tampere. "Meil on piisavalt projekte ja paar asja veel soolas, mida me tahame ehitama hakata. Tänu nõude müügist saadud rahale saame me objekte kiiremini ehitada ja saame seda teha omavahendite arvel."\nKüsimusele, kuidas nad nõude ostjaks Finkide firma leidsid, vastas Tampere, et üks Finkidest on aastaid töötanud Ukrainas, kus tegutseb ka Hillar Teder. "Eks asjad seal jooksid omavahel ühte tuppa kokku," sõnas Tampere. "Ja see raha, mille Teder meie käest laenas, see raha läks ju kõik Ukrainasse."\nArco Investeeringute ASi juhatuse liikme Veiko Taevere sõnul väitsid nende juristid, et nõude müük Celia Crowdi vastu on kõige mõistlikum. "Nõude müük oli laua peal olevatest valikutest parim valik," rõhutas Taevere. "Selle tehinguga on nüüd ka kohtuvaidlused lõpetatud."\n"Oma ärilisi tegemisi ja tehinguid, mis sündimata jäid, me ei kommenteeri," vastas Taevere küsimusele, mis variandid neil veel laua peal olid.\n2008. aastal andis Arco Investeeringud firmale Sigma Real Estate Ltd 10 miljonit dollarit laenu, mille garanteeris Ühendatud Kapital. Kuna laenu ei tagastatud, esitas Arco mullu 18. veebruaril hagi kaubandus-tööstuskoja arbitraažikohtusse. Kohtu eelmise aasta 21. detsembri otsusega kohustati Ühendatud Kapitali tasuma Arcole põhivõlgnevus 10 miljonit dollarit, sellelt arvestatud intressid 0,9 miljonit dollarit, viivised 0,77 miljonit dollarit ja alates 22. detsembris 2009 põhivõlgnevuselt arvutatud viivis 8% aastas. Lisaks kohustati Ühendatud Kapitali tasuma arbitraažikohtu kulude hüvitis 1,1 miljonit krooni. Kokku on nõude summa eilse seisuga 137,9 miljonit krooni.\nVõttes arvesse, et Ühendatud Kapital on vahepeal muutunud varatuks äriühinguks, ei ole reaalne, et pankrotimenetluse käigus saaks Arco oma nõuet olulises ulatuses rahuldatud, teatas ettevõte börsile.\nEve Fink katkestas eile kõne, kui ajakirjanik end tutvustas. Margus Fink lubas kõnele hiljem vastata, kuid ei teinud seda.\nSaan aru, et kui nõue on müünud, siis meie jaoks ei ole muutunud midagi, muutunud on ainult teine pool. Ju neil (Finkidel - toim) oli mingi vaba ressurss ja nad leidsid, et teine pool maksta soovib, maksmise soovi oleme ka alati kinnitanud. Ma kujutan ette, et nad võtavad nüüd minuga ühendust ja me asume läbirääkimistesse. Oleme Arco Varaga mitu korda olnud tehingule väga lähedal, aga see on alati jäänud selle taha, et kuna summade maksmine oleks pidanud olema järkjärguline, on ilmselt usaldusest puudu jäänud.\nFinkidega ma viimasel paaril aastal kohtunud ei ole. Ma ei oska kinnitada, kas Fingid on üldse Ukrainas tegutsenud.


Australian Gold Current Mood 300ml - Kivilaine\n25x Meeliülendav Bronzer on segu ühendades DHA, erütruloosi, karamelli, mahakanni ja DermaDark® tehnoloogia. Tulemus äärmiselt ühtlane ja kestev. Esimene tulemus 2-4 tunni jooksul ja jume luuakse kuni 72h. Eufooriline nahahoolduse segu toidab nahka, andes nooruslikuma ja säravama jume.\nTürkiisi toime on kaitsev, tugevdav, raviv ja energiseeriv toime.\nLooduslik indigo sisaldab proteiine ja polüsahhariide, mis aitavad ergastada ja toetada kogu naha tervislikku seisundit seda siludes ja pehmendades.\nBioaktiivsed pruunistavad mineraalid on saadud meresoolast, mille 92 mineraali noorendavad ja siluvad nahka. Mineraalikokteil on loodud esmaklassiliseks nahahoolduseks – stimuleerib naha ainevahetust. Sisaldab vaske, tsinki ja kaltsiumi, mis stimuleerivad melaniini teket. Päevitusjärgne lõhnatakisti uus\nATO tehnoloogia – kliiniliselt tõestatud, et see stabiliseerib naha pH taset, takistades ärritust ja ebameeldivaid lõhnu. Uus tehnoloogia niisutab ja pehmendab nahka ning ahendab poore.\nVeatu viimistlus on naturaalne maisitärklise polümeeride segu, mis niisutab, silub nahka ja jätab puuderpehme tunde. Parabeenivaba.


Esmakursuslased tutvusid relvadega - Saarte Hääl\nÕPPETUND: Kaitseliidu Saaremaa maleva instruktor nooremveebel Aigor Paas tutvustab ametikooli esmakursuslastele sõduri varustust ja relvastust.\nNeljapäeval ja reedel korraldatud teabepäevade eestvedaja oli osakonnajuhataja Andres Kolk, kelle sõnul on ideed sellise ürituse korraldamiseks liikunud juba mitu aastat.\nAlgselt oli plaanis kahepäevane laager, paraku ei ole seda kaitseliidu Tehumardi õppebaasis sügiseste ilmadega võimalik 120 õpilasele korraldada. Nii räägiti oma riigi kaitsmisest Upal. Kaitseliidu Saaremaa maleva instruktor nooremveebel Aigor Paas näitas õpilastele kaitseliidu relvastuses olevaid automaate, kuulipildujat Ksp-58 ning tankitõrje granaadiheitjat Carl Gustav. Samuti said huvilised piiluda sõduri seljakotti ning proovida, kui raske on kiiver.\nSamuti kaitseliidus instruktorina tegev vanemseersant Raivo Paasma saatis noored pärast esmatutvust kaardi ja kompassiga Upa ümbrusesse orienteeruma.\nKehalise kasvatuse õpetaja Ivar Metsküll pani alles nädal varem kokku saanud rühmad üksteisega arutama ning mõtteid vahetama selle üle, mida nad tahaksid ametikoolis muuta.\nTaavi Tuisk rääkis Eesti riigikaitse üldisest korraldusest, kaitseväe ülesehitusest ja välisoperatsioonidest.\nKolga sõnul avaldas 23 noort poissi-tüdrukut soovi riigikaitsega süvendatult tegeleda ja sõdurioskusi omandada.\n“Neist moodustatakse ametikooli rühm, kes hakkab kaitseliidus vastavat koolitust saama,“ ütles Kolk. “Tahaks kevadel kahepäevase laagri korraldada, kus nad võiksid juba praktiliselt harjutada orienteerumist, laagrielu, esmaabi ning laskmist.”


Morgan Smith Goodwin Bio, karjäär, mees ja netoväärtus\nSünnikuupäev: 18. august 1985\nSünnikoht: Cullman, Alabama\nMorgan Smith Goodwin on Ameerika näitlejanna. Ta on töötanud telesarjas “Boardwalk Empire” (2010-2014). Hiljem, 2012. aastal, sai ta võimaluse olla Wendy restoranide punapea pressiesindaja. Vahepeal on ta reklaamiks ka oma blondid juuksed oranžiks värvinud.\nPärast seda sai ta läbi ajakirja artiklite ja intervjuude. Ta töötas 2013. aastal ka reklaamides Aaron Takahashi juures. Lisaks osales Morgan koos näitleja Kevin Dunniga paljudes projektides nagu Veep (2012).\nMorgan Smith Goodwin: Elulugu\nAndekas näitlejanna sündis 18. augustil 1985 Alabamas Cullmanis. Ta kasvas üles oma sünnilinnas koos vanema ja õe-vennaga. Tema perekonna kohta pole palju teavet.\nMorgan on juba varases nooruses huvitatud näitlemisest. Nii õppis ta selle kirglikkuse kaudu Alabamas Birminghami lõunaosakonna kolledžis. Ta jälitas seal muusikalist teatrit. Pärast kooli lõpetamist kolis ta New Yorki, et muuta oma kirg karjääriks.\nMorgan Smith Goodwin: karjäär\nTa alustas oma karjääri pärast kolimist New Yorki. New Yorgis on ta saanud võimaluse töötada paljudel lugemistel ja kontsertidel. Samuti sai temast Off-Broadway lavastuse Freckleface Strawberry originaalosatäitja. Ta asus tööle lühikese draama ringis 2006. aastal. 2011. aastal sai ta osa kodulinnas toimuvast Sweet Charity lavastusest.\nGoodwini karjäär sai suure pausi 2012. aastal, kui ta valiti Wendy restoranide reklaamikampaania „Nüüd see on parem“ nägu. Pärast kampaanias esinemist oli ta tuntud nimega “punane”. Kuna ta oli oma loomulikud blondid juuksed oranžiks värvinud. Tema kampaania tõi Wendy'le palju kasumit pärast Dave Thomase reklaamikampaaniat 1990. aastal.\nPärast kampaaniat läks ta Hollywoodi esinemisproovile. Goodwin tegi korduvat rolli ka Veepi 5. hooajal ja teistes saadetes. Lisaks näitlemisele produtseeris, kirjutas ja esines 2016. aastal ka lühikomöödias “Haygood Eats”.\nMorgan Smith Goodwin: Isiklik elu ja perekonnaseis\nMis puutub Morgani isiklikku ellu, on ta abielunaine. Ta kohtus oma abikaasa Dave'iga pärast New Yorki kolimist oma edasiseks karjääriks. Dave Ridgway Goodwin on Danny Meyeri uue Ameerika restorani Gramercy Tavern manager. Armulinnud abiellusid 2009. aastal pärast mõnda aega tutvumist.\nPaar on abielus 9 aastat ja jagavad endiselt head sidet. Kuid 9 aastat kestnud abielu ei plaani veel last saada. Kuna nad tunnevad rõõmu oma elust ja võivad võib-olla ka beebi kohta midagi varsti teada saada. Pealegi, nagu Lady Gaga, Amiyah Scott , on ta ka LGBT toetaja.\nMorgan Smith Goodwin: Netoväärtus\nJuba varasest noorusest on andekas näitlejanna hakanud töötama selles valdkonnas. Kolledžipäevade ajal tegi ta näitemänge. Pärast seda on ta kogunud tohutu ametiaja Wendy restoranide kampaaniast. Ta on aidanud Wendyl saada palju kasumit. Seetõttu on tema netoväärtus hinnanguliselt 3 miljonit dollarit.\nTa on kogunud netoväärtuse paljudest reklaamidest ja kinnitustest. Ta kandideeris Lucille Lorteli auhinnale. Goodwin on salvestanud kriitiku ringi ja draamalaua.\nTa on aktiivne sotsiaalmeedia platvormidel Twitter , Instagram ja Facebook . Lisaks reklaamib ta mõnikord ka oma filme ja töötab oma sotsiaalsetel saitidel.


Ma ütlesin emale, et armastan teda! - Madis Mark\nMa ütlesin emale, et armastan teda!\nRubriik: Tõeline mina, Suhted, Madise rännak by Madis Mark august 17, 2016 2 Kommentaari\nHiljuti hakkasin koostööd tegema coachi Risto Suluga, kellega jagasin oma suurimaid unistusi: täielik transformatsioon ja hirmude ületamine, terapeudiks/coachiks sirgumine, lava peal kõndimine ja kõnelemine, ning miljonite inimeste inspireerimine.\nMe mõlemad jõudsime järeldusele, et sellise missiooni läbiviimiseks on vaja kõigepealt enda tagaaed korda teha ehk tervendada suhted perekonnaliikmete ja lähedaste inimestega. Olen seda sisimas kaua aega teadnud ning tasapisi selleks valmistunud, kuid kuna eneseavamine on olnud minu elus üks suurimaid hirme, olen seda korduvalt edasi lükanud.\nMul ei ole perekonnaga küll ammu mingeid suuri konflikte olnud, aga mind on aastaid painanud see, et me omavahel nii vähe räägime. Me oleme rääkinud ainult nii palju kui vaja, kuid väga harva oleme jaganud midagi sügavat ja tõelist. Olen tundnud, et mul on perekonna suhtes väga palju allasurutud asju, mis takistavad mul edasi minna. Olen tajunud ennast mehena, kes on kinni poisi kehas ja meeles, ning kuigi minu mõttetasandi programmid on täiesti ümber muudetud, olen ma vanas keskkonnas väga imelikult ja ebakindlalt käituma hakanud. See on hoidnud mind kahe maailma vahel lõksus, justkui poleks kindel, kes ma siis tegelikult olen.\nSeega andis coach mulle tähtsa väljakutse, et hirmust lõpuks üle saada ning emale kõik südamelt ära rääkida. Ta ütles mulle, et ma olen liider, ja liidrid astuvad esimese sammu.\nVanad mustrid ja paralüseeriv hirm\nKui Rakverre sõitsin ja lapsepõlvekoju läksin, hakkas minu vana identiteet tasapisi jõudu koguma ja seega olid esimesed päevad üsna tulemustevaesed. Hakkasin tüüpilisel kombel zombilikult käituma ning isegi väga lihtsaid ja praktilisi asju oli raske öelda. Ja mida rohkem ma oma mustreid kordasin (ennast tagasi hoidsin), seda madalamaks mu energiatase muutus.\nMa teadlikult küll vältisin arvutis olemist ja põgenemistaktikate kasutamist, ning püüdsin raamatu lugemise, kirjutamise või viiuli harjutamisega õigel lainel püsida, kuid inimühendus kulges üsna vaevaliselt. Hääletase oli nõrk, lauselõpud poolikuid ning jutt raskesti arusaadav. See tekitas frustratsiooni, kuna ebakindluseks polnud ühtegi ratsionaalset põhjust, vaid mind kontrollis kõigest mingisugune väljamõeldud programm minevikust.\nKui sellele vastu ei suuda hakata, tundub saatus sel hetkel karm. Olukord tundub olevat võimatu ja lootusetu, kuigi sisimas on teadmine, et alati on olemas valik. Kui piisavalt tahtejõudu rakendada, oleks see käkitegu. Aga mind halvas selline madala vibratsiooniga seisund, mis ei võimalda tahtejõudu kasutada. Tekib paralüüs ja alistumine – kergem on püsida vangis.\nOlukord hakkas jumet võtma siis, kui käisin vennal külas ning rääkisin tema naisega, kellega on alati kerge sügavamatel teemadel vestelda. Kuna energiat oli vähe, siis alguses ei olnud julgust isegi talle oma tunnetest ja eesmärkidest rääkida, kuid sisemine jõud aitas mul lõpuks alustada. Palusin talt abi, et ta aitaks mul perekonnavahelisi suhteid tervendada. Talle see idee väga meeldis ja ma sain sellest palju jõudu juurde. See oli järjekordne kogemus, mis kinnitas, et kui ennast avada ja südamega rääkida, on tulemuseks vaid rõõm ja positiivsed muutused.\nKui ema juurde tagasi läksin, siis esines taaskord pingelisemaid hetki ja tekkis isegi väike konflikt töö –ja finantsteemadel (ema muretseb palju tuleviku pärast), mis natuke hoogu maha võttis ja hirmu/ärritust esile kutsus, aga ma olin veendunud, et ma ei saanud seda niimoodi jätta.\nEgo surmaga silmitsi seismine\nKäes oli viimane päev enne kokkulepitud vastutuskõne coachiga. Ma tundsin enda sees palju ebaõnnestumishirmu, kuid ma ei saanud mitte mingil juhul alla anda. Tundsin, et kaalul oli kogu minu elu.\nÕnneks aitas mul endaga kontakti saavutada nohu ja väike palavik, mis on alati minu ego nõrgestanud ning empaatiavõimet suurendanud. Samuti oli mul piisavalt aega ennast ette valmistada, kuna kodus polnud kedagi peale minu.\nKõigepealt ma jätsin vanad mustrid kõrvale ning panin ennast vaiksesse keskkonda, mis andis mulle võimaluse enda sisehäält kuulata. Lebasin kaks tundi voodis ning suhtlesin iseendaga, meenutades kõiki oma unistusi ning südamesoove. Visualiseerisin emaga suhtlemist ja laususin kõike seda, mida olen talle öelda tahtnud. Mida olen kogu maailmale öelda tahtnud.\nMinu seest tulid välja ilusad kõned, mis minus väga meeldivaid tundeid tekitasid. Ma tundsin ennast tõelise superkangelasena.\nTeadsin, et see eufooria oli peatselt möödumas ja taaskord pidin oma hirmuga silmitsi seisma, kuid ma raiusin endale sisse, et NÜÜD VÕI MITTE KUNAGI. Ma olin juba nii kaugele tulnud ja ma ei kavatsenud enam alla anda. Kõik sillad põgenemisteedele said põletatud – polnud alles enam ühtegi alternatiivi. Isegi, kui see oleks tähendanud minu viimast päeva siin elus, olin selle nimel valmis kõik ohverdama.\nKui ema koju jõudis, lasin tal kohaneda ja mõned toimetused ära teha, ning siis kutsusin ta enda tuppa vestlema. Mul polnud aimugi, kuidas see kõik välja hakkas kujunema, aga peamine oli see, et ma tegin esimese sammu.\nEsmalt kulges vestlus peamiselt mõttetasandil. Ma rääkisin talle oma eesmärkidest ja takistustest, mida pean ületama. Ma põhjendasin oma tüüpilisi käitumisharjumusi ja selgitasin, kuidas need minevikus alguse said. Tänu sellele muutus jutuajamine sügavaks ja me hakkasime rääkima teemadel, millest tavaliselt ei räägi. Kuid ma teadsin, et sellest veel ei piisanud.\nOlin veendunud, et minevikust lahtilaskmiseks ja emaga lähedasema kontakti saavutamiseks pidin ma näitama oma tundeid. Seega ma ei lasknud olukorral ära lõppeda ning jätkasin sõnadega, mida ma raskeimatel aegadel emale öelda tahtsin, kuid sel ajal ei suutnud ega osanud. Ma tunnistasin, et tegin nooremana vigu ning näitasin ema vastu vähe hoolivust, kuigi ta seda sel perioodil väga vajas. Tookord ma suutsin näidata kõigest oma kinnisust või viha, et haavatavust vältida, kuigi üksinda jäädes ma hoopis nutsin ja tahtsin tema käest andeks paluda.\nNiisiis ma laususin oma kunagised mõtted: „Anna andeks, et ma olen selline. Ma ei saa sinna midagi parata. Ma lihtsalt ei oska teistmoodi käituda.“ Sellel hetkel suutsin mõned pisarad välja päästa ja ma olin enda üle väga uhke. Ka ema muutus emotsionaalsemaks ning ma nägin, et see eneseavamine tegi talle palju head.\nEnne, kui ta magama läks, võtsin ma veel viimased jõuvarud kokku ning läksin talle ütlema sõnu, mida meie perekonnas pole harjutud lausuma ning mis on ka minu jaoks tohutult suur eneseületus: „Ma armastan sind!“ Selle peale hakkas ema nutma, kuna see tegi ta väga õnnelikuks, ja me kallistasime üksteist.\nTänu sellele eneseületusele ja haavatavusele vabanas tohutult palju energiat ning ma tundsin, et miski pole enam endine. Minust voolast välja elevus ja puhas rõõm, mis on perekonna juures enamasti varjatud olnud. Lõpuks ma sain näidata oma emale, milline ma tõeliselt olen! Ja ma teadsin, et sellest hetkest sai alguse minu järjekordne imeline transformatsioon 🙂\naugust 17, 2016 Vasta\nveebruar 20, 2018 Vasta


130 aastat mootorratta leiutamisest | Eesti Vanamootorrattaklubi UNIC-MOTO\nEsimene tutvustav artikkel mootorrattast Hildebrand & Wolfmüller ilmus 1894. aasta ajalehes „Eesti Postimees“ nr 24 ja ratta esmaesitlus Eestis, mille korraldas John Schümann ajakirjanikele, toimus 19. mail 1895 Tallinnas (1895, „Postimees“ nr 105). See ongi Eestimaa tsikliasjanduse sünnipäevaks ning peaks olema igal aastal hooaja avamise põhjuseks. Mootorrattal oli spetsiaalne toruraam, mille sees oli õli määrimaks kahesilindrilist neljataktilist vesijahutusega 2,5 hj ja 1488 cc mootorit. Jahutusveepaak oli tagaratta kohal. Lamavate silindrite lahtised kepsud olid otse väntvõllina toimiva tagarattaga ühenduses.\nTootja poolt väidetav maksimaalne kiirus olevat olnud 60km/h. Tartus toimunud Jurjevi Jalgrattaseltsi võistlustel 8. septembril 1895. aastal saavutas mootorratta vabriku esindaja ja jalgrattafirma John Schümann & Ko omanik maksimaalseks kiirusrekordiks 36,58 km/h. Toimunud võistlusi kommenteeris 1895. aastal ajaleht „Olevik“: „Jurjevi jalgratta seltsi võidusõidul näituse pühapäeval tõi hr. Schümann Tallinnast ka motoriga jalgratta ette, mille masin 4 1/4 puuda raske on. See ratas sõitis 1 versta 1 3/4 minuti sees ära, kus juures aga näha oli, et ta sõitjat kaunis tubliste raputab.“\nKoopiat Hildebrand & Wolfmüllerist oli võimalik näha 8. septembril 2012. aastal, kui vanamootorrattaklubi Wana-Kolga Tsiklitall korraldas Tartus Puiestee tänava Motohoovis ürituse Suur Wõidusõitmine, mis tähistas 117 aasta möödumisest esimesest fikseeritud kiirusrekordist Eestis ja võimalik, et ka vanimast maailmas.\nKui esimene mootorratas Eestis oli kaherattane, siis teisena toodi Berliinist 1901-1902 Tallinnasse mootorrattatehases Cyklon valmistatud kolmerattane Cyclonette. See oli kahekohaline, esirattaveoga, neljataktiline, 450ccm, õhkjahutusega, 3,5 hj mootoriga sõiduriist. Seda olevat demonstreeritud Tallinnas ja sõidutatud raha eest huvilisi, kel julgust jätkus. Mõni aasta hiljem müüdi ratas Tartusse ning uus omanik E. Otsing osales sellega mitmetel võistlustel.\nKolmandaks mootorrattaks oli Belgias toodetud esimene kardaaniveoga mootorratas FN. See tsikkel hangiti 1902. aastal Tallinnas asuvasse tsaariarmee Dvinski polku. Kõigi kolme mootorrattaga on seotud Julius Johansoni nimi – legendaarse tehnikasportlasena ja mehaanikuna Eestis tuntuks saanud mees.\nMilline oli neljas, viies, kuues… seda on raske arvata. Saksamaal alustas Wanderer tsiklite tootmist 1902. aastal. Mõned aastad on noorem Eesti vanim, täiesti töökorras mootorratas Wanderer. 1898. aastal alustas tootmist Belgia firma Sarolea. Võidusõitja Karl Rinaldo meenutas, et tema esimene mootorratas oli üks väga vana rihmaveoga Sarolea, millele tal oli õnnestunud elu sisse puhuda. Eestis oli kuni 1995. aastani, millal see müüdi välismaale, vanimaks säilinud mootorrattaks Saksamaal 1904. aastal valmistatud Bergfex.\nLühikese ajaga olid esindatud paljud tuntud firmad: AJS, BSA, Brennabor, Cleveland, DKW, Harley-Davidson, Henderson, Husqvarna, Indian, Matchless, Norton, NSU, Rudge, Triumph, Wanderer jne. 1. jaanuariks 1928. aastal oli Eestis 359 mootorratast, 1935. aastaks 958 ja 1936. aastal juba 1210.\nSamal aastal võitsid Eesti mootorratturid Berliini Olümpiamängudele pühendatud üleeuroopalise tähesõidu.\nMootorratta ehitusest Eestis\nMoskvas ilmuva ajakirja „Tsiklist“ 1896. aasta numbris oli teade John Schümannist, kes lubas sõita Harkovist Kaukaasiasse omaehitatud mootorrattal, millele olid paigaldatud pedaalid, et mootori rikke korral saaks remondiks lähimasse töökotta vändata. Tegemist oli Tallinna jalgrattafirma John Schümann & Ko omanikuga.\n25. juunil 1914 on välja antud omaehitatud mootorratta arvelevõtmise tunnistus Pärnus tuntud tehnikamehe Martin Seileri nimele. 1937. aastal alustati jalgrattavabrikus Kr. Saar & Ko 98cc Sachs ja 125cc Villiers mootoriga varustatud Tempo mootorrataste seeriatootmist.\nVeel on leitud mootorjalgratta raam, millel olid peal kaks silti: ühel kiri Renard Cycles, teisel tekst „Mootorjalgratas Renard, raam nr 2, mont. J. Lään, mootor Sachs 98ccm nr. 895968, Perfekt Tallinn.“\n1970ndail algas meil chopperite ehitus, mille doonoriteks olid põhiliselt WLA 42, NSU, Veloset, BMW, Zündapp 1935-1942 mudelid. Samal ajal alustati ALMAVÜ spordiklubis Vihur võidusõidu mootorrataste tootmist.\nEelmine postitusVanasõidukid ja „must number“Järgmine postitusTagadi restauraatorite päev\nAleksei Dashin 17 oktoober\nRein Kork 17 oktoober\nJaan Eelmaa 19 oktoober\nKülli Hallik-Vilu 20 oktoober\nRasmus Eerma 22 oktoober\nToomas Paalvelt 22 oktoober


Balti börsidel topeltpidur\n9. oktoober 2017 kell 3:00\nTallinna börsi pealik Kaarel Ots kinnitab, et juhtumid, mil ettevõttelt võetakse viimasel minutil luba börsil kauplemiseks, on üliharvad. Vähem kui nädala jooksul tuli selline topeltpauk korraga nii Riiast kui ka Tallinnast.\nKui Eesti kauplemishuvilisi tabas kui välk selgest taevast neljapäevaõhtune börsiteade, et vitamiinitootja Medical Pharmacy aktsiaid First Northile kauplema ei lasta, siis Riia börs pani üllatuslikult möödunud reedel käe ette vastuolulisele Saksa ettevõttele.\nMöödunud nädalal Balti alternatiivturul kauplema hakkama pidav Deutsche Oel & Gas sai Nasdaqilt viimasel hetkel punase tule.\nEi juhtu tihti, et mõni tund enne kauplemise algust ettevõttelt paragrahvi 9.3 järgi turuluba ära võetaks, põhjenduseks inimkeeli see, et börs kardab: investorid võivad kahju saada.\nSeptembri alguses andis Riia Nasdaq Luksemburgis registreeritud nafta- ja gaasikompaniile Deutsche Oel & Gas loa oma aktsiad Riia alternatiivbörsile First North tuua. Möödunud esmaspäeval oleks kauplemine pidanud lahti minema, kuid reedel tuli üllatav teade: Riia Nasdaq märkis napisõnaliselt, et aktsiaid ei tule.\nKurioosne on juhtum lausa kahel põhjusel: on üsna haruldane, et kontsernile, mis „investorite huve või börsi mainet“ kahjustada võivad, üldse esialgne luba antakse. Nasdaqi teadetest selgub, et 27. septembril jõudsid Nasdaq Riia valdusesse „lisadokumendid“ ettevõtte kohta, mis siis nähtavasti börsi häirekella helisema lõid. Teiseks oleks ettevõte pakkunud aktsiaid justkui sadade miljonite eurode väärtuses, mis oleks sellest teinud First Northi ajaloo ühe võimsama ettevõtte.\nReglement, mille järgi Deutsche Oel & Gasile ja Meravitale punast tuld näidati, kõlab järgmiselt:\nNoteerimisorganil (praegusel juhul Nasdaq Riia börsi juhtkonnal) on õigus emitendi finantsinstrumentide kauplemisele võtmisest keelduda, kui emitendi finantsseisund, turupositsioon, majandustegevus, juhtimine, reputatsioon, tulevikuplaanid või teised olulised asjaolud kahjustavad noteerimisorgani hinnangul oluliselt investorite huve või First Northi või börsi mainet.\nSee pole kontsernil aga sugugi esimene kord investoritega vastuollu minna.\nPäris krõbedalt on kahe aasta eest lahanud DOG Groupi ajalugu Saksamaa juristide portaal anwalt.de: 2013. aastal loodi ettevõte Luksemburgis SHCO 51 nime all 31 000eurose põhikapitaliga. Järgmise aasta suvel suurendati põhikapitali 5 miljoni üheeurose aktsia väljalaskmisega Deutsche Oel & Gas AG-le siis vastavalt 5 miljoni euro võrra. Sama aasta lõpuks väljastati veel pool miljonit aktsiat DOG Deutsche Oel & Gas AG-le. Sealjuures ei suurendatud kapitali mitte 0,5 miljoni euro, vaid 475 miljoni euro võrra. Saksa advokaatide andmetel sai selline asi võimalikuks tänu Luksemburgi audiitorile, kes pani paika, et nõnda see asi on. Sakslased nimetasid skeemi irooniliselt „imeliseks rahakasvuks“.\nLääne-Euroopas on kontsern oma tegevusega investorite viha alla sattunud. Sama anwalt.de kirjeldab 2015. aasta juhtumit, kuidas Stuttgardi ettevõte Energy Capital Invest aktsionärid nimivõlakirjadega üleöö Deutsche Oel & Gas S.A. omanikuks said. Pikantseks teeb loo asjaolu, et mõni nädal enne seda teatas ECI, et aktsionäridele ei tehta teatud USA nafta- ja gaasifondidest väljamakseid mitte rahas, vaid miskipärast justnimelt DOG aktsiates. Saksa advokaadid pidasid olukorda investorite jaoks üsna mõruks.\nBaltikumis mängus palju raha\nSiinkandis vähetuntud Deutsche Oel & Gasi enda veebilehelt võib lugeda, et tegu on maagaasitootmise arendajaga, millele kuulub Alaskas Corsairi-nimeline jupp põneva nimega Kitchen Lights Unitis. Tootma hakati 2015. aastal ning praegu turustatakse peamiselt Lõuna-Alaskasse. Erinevate firmade kaudu kuulub grupile ka naftatootmisäri.\nNasdaq Tallinna juht Kaarel Ots:“Tallinna börsi ajaloos on paar korda sellist asja ette tulnud“\nMida teeb börs/First North investorite kaitseks, et kahtlaseid ettevõtted sinna ei saabuks?\nLõpliku otsuse, kas ettevõte lubatakse börsile (või First Northi turule) teeb börsi noteerimisorgan. Nasdaq Tallinna börsi puhul on noteerimisorgan börsist sõltumatu noteerimis- ja järelevalvekomisjon. Komisjoni eesmärk on neutraalse pilguga hinnata ettevõtte n-ö börsikõlblikkust (finantsseisund, juhtimine ning aktsionäride plaanitav struktuur jm). Nasdaq Tallinna börsi noteerimis- ja järelevalvekomisjoni kuulub kaheksa liiget, täpsemalt saab komisjoni kohta infot siit: http://market/et/bors/ettevottest/nasdaq-omx-tallinn/borsi-komisjonid/.\nKuidas suhtub Nasdaq sellesse, kui First Northile tuuakse kahjumis (pole kunagi kasumisse jõudnud), aga ülikõrge valuatsiooniga ettevõte?\nBörs ei saa selle kohta seisukohta võtta ning iga juhtumit vaatab börsi noteerimis- ja järelevalvekomisjon kogumis eraldi (st kasumi puudumine ei ole alati määrav; alustatud ettevõtted enamasti ei olegi kohe kasumis). Valuatsiooniga on üldjuhul lood suhtelised. Turumajanduse tingimustes otsustab turg riske arvesse võttes, kas hind on madal, õiglane või kõrge.\nKui tihti seda Nasdaqil (nii Baltikumis kui ka üldiselt) juhtub, et kauplema tahab tulla ettevõte, mis osutuks investoritele kahjulikuks? Kas on näiteid? Kui tihti paragrahvi 9.3 rakendatakse?\nEnne, kui ettevõte jõuab taotluse esitamiseni börsil kauplemisele võtmiseks/noteerimiseks, peab ettevõtte prospekt olema finantsinspektsioonis kinnitatud. Ajaks, kui ettevõtte turuletuleku küsimus jõuab noteerimis- ja järelevalvekomisjoni lauale, on ettevõtte kohta tehtud põhjalik analüüs (finantsid, juhtimine jmt), et kaardistada kõik võimalikud riskid ja murekohad. Mis tähendab, et börsile jõuavad ikkagi ainult need ettevõtted, kes vastavad seatud standarditele ehk siis investorite huvide kaitse on võimalikult hästi tagatud.\nSellest tulenevalt on olukorrad, kus börsi noteerimis- ja järelevalvekomisjon otsustab ettevõtte kauplemisele võtmisest/noteerimisest keelduda, väga harvad. Nasdaq Tallinna börsi ajaloos on seda paar korda ette tulnud.\nOma veebilehel andis kontsern teada, et Riias oli plaanis pakkuda B-aktsiaid. Siinjuures on oluline märkida, et ettevõtte hinnangul on tal põhikapitali 500 miljoni euro jagu ning see kõik on A-, B-, C- ja D-aktsiateks jaotatud. Kokku oli kontsernil plaanis võtta kauplemisele First Northil enam kui 219 miljonit aktsiat nimiväärtusega 1 euro aktsia kohta. Ettevõte ise hindas veel möödunud nädalal ühe aktsia väärtuseks 13,5 eurot aktsia kohta. Eeldusel, et kõik aktsiad täis märgitakse, oleks see tulemuseks teinud ühe Balti börside ajaloo võimsaima pakkumise. Lisaks plaanis ettevõte selle nädala lõpuks viia aktsiad ka Frankfurdi, Stuttgardi ja XERTA kauplemisplatsile. DOG ise on aga viidanud, et järgmisel aastal kavandatakse ka „päris-IPOt“.\nKontserni finantsjuht Christoph Mahler teatas ise veebilehel, et Riia First Northile tulekuga „täidetakse B-aktsiate omanikele antud lubadus“. Lisaks anti teada, et alternatiivturule tuleku puhul on plaanis muuta ettevõtte vorm Societas Europeaks (SE).\nSamas tekitab kontserni – kuhu kuulub kokku seitse moodustist – senine tegevus terve hulga küsimusi. Christoph Mahler toob veebilehel välja küll „rõõmustavad“ esimese poolaasta majandustulemused, mis jäävad ettevõtte väärtust ja aktsiate pakkumise haaret arvestades üsna tagasihoidlikuks: käive ulatus selle järgi kontsernil esimesel poolaastal kaheksa, kasum poole miljoni euroni.\nPõnevat lugemist pakub ka ettevõtte prospekt, kus on märgitud erinevad kohtulahendid. Sealt leiab näiteks nii 15 miljoni dollari suuruse hiidtrahvi USA piirivalvelt kui ka mitme miljoni suuruse käimasoleva kohtuvaidluse Saksamaa investoriga.


TSIRKUS | ai-res\nTaave Tuutma, Margus "Sorge" Tiitsmaa, Meeland Sepp, Kaarel Kütas, JPT\nLeila Lükko ja Helen Merila videointervjuu Kaarel Kütasega, Tsirkus-Kunst-Teater\nPõleva Kaelaga Kirjaku performatiivsete etenduste eesmärk on näidata elus- ja ühiskonnas toimuvat tsirkusenumbri ehk sketši võtmes. See on tegevuskunstnike vaba tõlgendus klassikalisest tsirkusest, teatrist ja performancekunstist, milles leidub etteasteid lihtlabastest naljadest kontseptuaalse performance-ni. Pantomiimi ja grotesksete rekvisiitide vahendusel, kujutatakse läbi kõverpeegli elu koos kõigi selle veidrustega. Tsirkus-Kunst-Teater ohverdab kaasaegse kunsti ja kultuuri paradigmad ja see on naljakas, sest naerame iseenda üle.\nRühmituse „Põleva Kaelaga Kirjak“ tuumik koosneb kogenud performancekunstnikest.\n´Giraffe with the Flaming Neck´ is a reflection of the society in the form of short sketches. Circus-Art-Theater sacrifices the paradigms of the modern art and culture with distasteful jokes and conceptual performances. It is funny, and they make fun of ourselves. A group of clowns, mermaids and bearded ladies mime and use grotesque props to represent the life in all its bizarreness. The aesthetic of these performance artists is the anarchistic pleasure to shift the pillars of the matrix, demolish pride and dignity and rise the bearded woman as Phoenix from the ashes.The performances mix pure performance art with theatre and circus elements. Each performance is unique and we never perform the same way, even if we reuse the topic of the sketch.\nKüsimused Põleva Kaelaga Kirjakule (PKK):\nNagu ma aru olen saanud, plaanite te Muhus esitada uut kava? Kas saate sellest juba lähemalt rääkida?\nHetkel veel mitte, sest lõplik kontseptsioon sünnib tõenäoliselt alles vahetult enne etendust. Nagu performancekunsti puhul sageli. Pärast pooleteise aastast pausi oleme nüüd viimase paari kuu jooksul teinud kolm etendust ja uute šketside leiutamine on käinud sellega käsikäes. Neid saame vajadusel ka Muhus kasutada kuid võib-juhtuda, et teeme seekord festivalil ka täiesti teistmoodi etenduse. Naasime paar päeva tagasi Helsingis toimunud esinemiselt ja hakkame Muhu peale alles mõtlema, sest tähelepanu oli siiani mujal.\nKas ja kuidas on teie kava seotud festivali selle-aastase teemaga "100 aastat"?\nEi oska veel kommeneerida. Kuid iga esinemise puhul oleme katsunud vähemalt osaliselt selle ürituse teema, toimumiskoha või muu säärasega ühildada. Kasvõi ühe šketsi jagu...\nMida teie arvates tsirkus üldiselt publikule annab? Miks on tsirkust vaja?\nTsirkuse kohta üldiselt ei oska öelda. Mis meie loomingulist kollektiivi puutub, siis ma arvan, et enamasti õnnestub meil publikule anda hea tuju ja natukene rõõmu. Kunst ei pea alati liiga tõsine olema ja vahel võib ka totrusi ja nalju teha. Kuid komejandi sisse sattub ka tõsisemaid teemasid, mida kujutame siiski huumori või performance`ikunsti võtmes.\nLeila Lükko ja Helen Merila intervjuu Kaarel Kütasega\nLeila Lükko: Kas muna võiks olla taassünni sümbol?\nKaarel Kütas: See oli mingi rafaello muna, mingi asi tuli seest välja. Aga noh, ma värvisin selle valgeks ja ta on muidugi selles suhtes sümbol.\nLL: ja see must ja valge, vastandused?\nKK: Jah, see must ja valge tuli Meelandilt. Kui me hakkasime mõtlema, et mida me siis teeme, siis mõtlesime, et teeme kuidagi teistmoodi kui me oleme muidu teinud. Ja siis meil tuli musta ja valge mõte, nagu kostüümides ja niimoodi.\nLL: Paolol ja Kerstil oli ka must ja valge, see jooksis nii huvitavalt kokku.\nKK: See oli juhuslik. See jooksis kokku, aga seda me ei olnud kordineerinud.\nLL: Tihti kunsti puhul juhtub nii, et ühes ajas juhtuvad samad asjad.\nKK: Need munad, mida katki tehti, need munad tulid Noolegrupilt. Kuna nad värvisid neid mune mustaks, siis tuli see mõte, et võiks kasutada mõne neist ära. Nad pakkusid ja..kui sa musta muna teed katki, siis tuleb seest välja valge.\nLL: Ja see nool muna pea, ta on ühtepidi progress ja teistpidi nagu taassünd, kuskile minek ühesõnaga.\nKK: Nojah, see nool on seal peal tänu sellele (sellepärast), et need olid Noolegrupi munad. Need tulid sealt ülevalt installatsioonist. Me ise neid nooli sinna ei maalinud, see oli mingi koostöö osakond.\nHelen Merila: Kuidas selle munemisega oli, kas seda võib nimetada „sünnituskadeduseks“?\nKK: Kui sul on muna, siis on efektne kui sa sealt midagi välja võtad. Need küsimused on nii filosoofilised, mul on palju lihtsamad praktilisemad vastused. Nende sketšide või asjade loomise protsess tuleneb sageli mingitest esemetest mis kasutada on. Ja sealt hakkad aretama, et mida sellega teha saaks. Ja muidugi sa mõtled sinna mingit lugu juurde. Kui sa selle muna seal nö välja haud ja Mari Prekup samal ajal laulab maailma loomisest, siis ta nagu ongi maailma loomine.\nHM: Aga just, et mees selle muna sünnitab, kas sellel oli ka mingi tähendus?\nKK: Ma ei tea, meie enda jaoks vist nagu ei olnud. Me oleme küll teinud kunagi mingisugust sketši, mille nimi on „Mees sünnitab“, aga see oli hoopis teine asi. Siin vist nagu, ..juu siis oli kui te niimoodi vaatasite. Aga me ise seda tehes, selle peale ei mõelnud. Vähemalt mina mitte.\nHM: Sa kirjutasid ka, et teie puhul ei pea alati sõnumit otsima, aga paratamatult see tekib.\nKK: Jah, see ongi nagu kunsti mõte. Sa teed midagi ja sellest tekib midagi.


Raamat, mida Bill Nye hoiab oma öökapil - Soovitused - Apollo Raamatuportaal\n10. jaanuar 2020, 14:32\nKriitilist mõtlemist pooldav Nye rääkis väljaandele Read it Forward, et hoiab oma öökapil Daniel Kahnemani suurepärast teost «Kiire ja aeglane mõtlemine». «Me peame ennast ratsionaalseteks olenditeks – vähemalt suurem osa meist arvab nii – kuid tegelikult pole me sugugi ratsionaalset,» selgitas ta, miks Kahnemani raamatut nii suure huviga loeb.\n«Meie maailmavaadet mõjutavad pidevalt esmamuljed, intuitsioonid ja eeldused, mis on sageli – kui mitte alati – tõest väga, väga kaugel. Kahneman aitab sul oma sisseehitatud irratsionaalsusest teadlik olla,» märkis ta.\nDaniel Kahnemani teooria järgi suunavad mõtlemist kaks konkureerivat süsteemi, millest üks on kiire ja kogemustele tuginev ning teine on aeglane ning analüütiline. «Kiire ja aeglane mõtlemine» on üks eelmise kümnendi müüdumaid ja kõneldumaid aimeraamatuid kogu maailmas, mis kirjeldab populaarses vormis haaravalt inimeste mõttetegevust ning võtab kokku maailma ühe mõjukaima psühholoogi Daniel Kahnemani elutöö. Autor pälvis 2011. aastal Nobeli preemia.


12. klass | Tallinna Prantsuse Lütseum\n„Tõde ja õigus“ - I osa\nAbituuriumis on viimane aeg tutvuda Tammsaare (1878–1940) suurteose „Tõde ja õigus“ (1926–1933) esimese osaga. Just siin loob Andres Paas oma väikese maailma – Vargamäe, ja nagu loojaid ikka, kiusab Andrestki saatanlik riukamees – üleaedne Oru Pearu. Nähes vaimusilmas aina seda, milliseks Vargamäe võib tulevikus saada, kui piisavalt tööd teha, unustab Andres oleviku, jätab tähelepanuta naise ja lapsed, aga unistus näib üha enam käest libisevat. „Tõde ja õigus” on tüvitekst, mida tundmata on keeruline mõista eestlasi ja meie kultuuri: hulk käibefraase pärineb just sellest romaanist ja igasugu vägikaikavedu kõrvutatakse sageli Andrese ja Pearu omaga. Ent Tammsaare ambitsioon oli suurem: romaani teemade, sündmuste ja tegelaste abil uurib ta inimese arengut ja valikuid üldisemalt ning teeb samas kummarduse oma ametivendadele Goethele ja Dostojevskile. Romaani lugemise järel soovitame vaadata ka lütseumi vilistlase Tanel Toomi auhinnatud filmi .\nLehekülgi: 556 (Eesti Riiklik Kirjastus 1964)\nRahva Raamat 2019; Eesti Keele Sihtasutus 2018; Hea Lugu 2017; Avita 2003; Eesti Raamat 1981 (kogutud teoste 6. köide), 1974; Eesti Riiklik Kirjastus 1969\nM. Traadi (1936) „Tants aurukatla ümber“ (1971) on talupojaromaan, mis keskendub 20. sajandi esimese poole olulistele sündmustele. Kirjanik kasutab Tartu murret. Pealkirjas olev sõna tants omandab sümboli tähenduse. Teos koosneb viiest peatükist ehk tantsust, mille vahele jäävate aastate sündmusi võib aimata. Traat näitab, kuidas ajaloos toimuv inimeste suhteid mõjutab ja neid oludega kohanema sunnib. Romaani võib pidada Tammsaare „Tõe ja õiguse“ temaatiliseks jätkuks, millest ei puudu tammsaarelikud motiivid, nt naabrite kemplemine. Romaani dramatiseeris ja lavastas 1973. aastal Draamateatris Voldemar Panso. 1987. aastal valmis romaani põhjal film (režissöör Peeter Simm).\nLehekülgi: 176 (Ilmamaa 2005)\nEesti Päevaleht 2009; Eesti Raamat 1971\nA. H. Tammsaare (1878–1940) ekspressionistliku näidendi „Juudit“ (1921) kirjutamist mõjutasid vana testamendi apokriiva, Juuditi raamat ja Saksa näitekirjaniku Friedrich Hebbeli näidend (1908). Tammsaare kujutab Juuditit julma ja võimuahne naisena, mitte sügavalt uskliku ja ennastohverdava kangelannana, nagu teda apokriivast tuntakse. Petuuliat piirav Olovernes on Tammsaare kujutuses küll lugupeetud, kuid väsinud väejuht, keda kütkestab Juuditi naiselikkus, kuid tõukab eemale tema ambitsioonikus. See saabki mehele saatuslikuks. Näidendit on Eesti teatrites korduvalt lavastatud, viimati teatris R.A.A.A.M (2019, lavastaja Airat Abusakhmanov).\nLehekülgi: 103 (Eesti Raamat 1974)\nA. H. Tammsaare Kogutud teosed, 14. kd 1985\n„Läänerindel muutuseta“ (valik)\nE. M. Remarque (1898–1970) on Saksa kirjanik, kes esindab kadunud sugupõlve (ingl k lost generation), st neid, kes said esimeses maailmasõjas ihu- või hingehaavu ega suutnudki muserdusest päriselt jagu saada. Remarque’i romaanid on populaarsed kogu maailmas ja eesti keelde pole tõlgitud vaid üks neist. „Läänerindel muutuseta“ (1929) tegi autori üleöö kuulsaks – keegi polnud kujutanud sõjakoledusi nii ausalt ja lohutult, ilma igasuguse romantilise varjundita – ja kurikuulsaks: Saksamaal oodati tollal patriootlikke teoseid, mis näitaksid isamaa jõudu, mitte lihtsõduri kannatusi ja sõja ebainimlikkust. 1930. aastal valminud ekraniseering (režissöör Lewis Milestone) võitis Oscari.\nValikuvõimalus neile, kes romaani põhikoolis ei lugenud.\nLehekülgi: 208 (Tänapäev 2019)\nTänapäev 2014, 2010, 2006; Avita 2000; Eesti Raamat 1983\n„Ma langesin esimesel sõjasuvel“ (valik)\nAjakirjandus- ja keeleteadlane J. Peegel (1919–2007) kirjutas vaid ühe romaani: „Ma langesin esimesel sõjasuvel“ (1979). Autor toetub enda kogemustele II maailmasõjas 1941. aastal, kui Eesti Vabariigi ajateenijatest said Punaarmee võitlejad, kui Eesti kaitsevägi nimetati Punaarmee 22. Eesti territoriaalkorpuseks ja suunati Pihkvamaale sakslaste vastu sõdima. Paljudele saab saatuslikuks vähene ettevalmistus, psühholoogiline pinge, motivatsioonipuudus, st soovimatus võidelda Punaarmee ridades (1941. aasta küüditamise mõju). Teose jutustaja, juba surnud ja Pihkvamaa mulda maetud Jaan Tamm pajatab kaasvõitlejate saatusest soojalt, humoorikad seigad vahelduvad traagiliste sündmustega ja põgusate ekskurssidega nendesamade tegelaste tulevikku.\nLehekülgi: 192 (Hea Lugu 2019)\nEesti Raamat 1979; Eesti Päevaleht 2009; Tammerraamat 2009\n„Ja päike tõuseb”\nÜks 20. sajandi olulisemaid, ühtlasi ka nn kadunud põlvkonna kirjanikke on Nobeli kirjanduspreemia (1954) pälvinud ameeriklane Ernest Hemingway (1899-1961). Tema elu oli täis ohu ja põnevuse piiril balansseerimist. Hemingway esikromaan „Ja päike tõuseb” (1926) räägib pealtnäha tühistel teemadel – ühe sõpruskonna lõbu- ja seiklusjanust –, ent n-ö jäämäe veealune osa annab edasi kogu kadunud põlvkonna, aga ka iga indiviidi sügava isikliku traagika ja eksistentsiaalse kriisi: nende lootused ja illusioonid on purunenud, nad on pidetud, neid ei köida ega paelu miski, kui, siis vaid ohtlikud mängud areenil.\nLehekülgi: 286 (Pegasus 2007)\nEesti Päevalehe romaaniklassika 2007, 187 lk; Eesti Riiklik Kirjastus 1961, 214 lk; Eesti Raamat 1978, 205 lk\n„Varaste tänav“ (valik)\nPrantsuse kirjaniku M. Énard’i (1972) arenguromaani „Varaste tänav“ tegevus toimub Marokos ja Hispaanias. Énard’i romaan annab hea ettekujutuse Maroko sadamalinna Tangeri mitmepalgelisusest ja immigrandi raskest elust. Teose minajutustaja on 17-aastane Lakhdar, kes töötab algul radikaalsete islamistide raamatupoes, kuid loeb koraani ja maroko kirjanduse kõrval ka prantsuse kriminulle. Ta kaugeneb parimast sõbrast, kodustest ning teostab oma unistuse: ta pääseb Hispaaniasse ja lõpuks unistuste linna Barcelonasse. Kahjuks ei ole tõotatud maa niisugune, nagu Lakhdar seda ette kujutas. Romaan on seikluslik, kirjutatud lihtsalt ja haaravalt, teose tõlge (Heli Allik) paistab silma suurepärase kujundliku keelekasutusega.\nLehekülgi: 256 (Varrak 2016)\nTänapäeva Prantsuse kirjanduse ühe tuntuma, aga ka provokatiivsema kirjaniku M. Houellebecqi (1956) romaani „Alistumine“ (2015) tegevus toimub lähitulevikus (2022) ja see räägib Prantsusmaa radikaalsest islamiseerumisest. Autor esitab loo keskealise ja üksildase Sorbonne’i ülikooli professori, dekadendist kirjaniku Joris-Karl Huysmansi uurija François’ vaatepunktist. Houellebecq näitab, millised muutused toimuvad majanduses, hariduses ja pereelus, kui valimised võidaks islamipartei. Tema teos on satiiriline, seda võib võtta hoiatusromaanina.\nLehekülgi: 208 (Varrak 2016)\n„Toomas Nipernaadi” (valik)\nA. Gailit (1891–1960) oli siurulaste pöörase kamba ainuke järjekindel prosaist. Romaanid „Toomas Nipernaadi“ (1928) ja „Ekke Moor“ (1941) koosnevad õigupoolest novellidest, mida seob nimitegelane. Mõlema romaani kangelane on rahutu rändaja, vagabund, boheemlane. Kui Nipernaadi otsib suvest vabadust ja inspiratsiooni, sest ilus vale maksab rohkem kui karm tõde, siis Ekke Moor loodab rännakutel leida iseennast, oma „lahtisi allikaid“, mis teeb temast Norra klassiku Henrik Ibseni seikleja Peer Gynti hingesugulase. Mõlemas romaanis saab nautida Gailiti lüürilist ja pillavalt kujundlikku stiili. Toomas Nipernaadi nimest on käibele tulnud omadussõna „nipernaadilik“, mida on paslik kasutada muretu seikleja või lustliku luiskaja kohta. Vaadata tasub ka Kaljo Kiisa mängufilmi „Nipernaadi” (1983), milles nimitegelasena teeb suurepärase rolli Tõnu Kark.\nLehekülgi: 260 (Hea Lugu 2015)\nEesti Päevaleht 2006; Varrak 2001; Eesti Raamat 1967\n„Ekke Moor” (valik)\nLehekülgi: 222 (Eesti Raamat 1990)\nHea Lugu 2015; Pegasus 2007\nF. Kafka (1883–1924) oli saksa keeles kirjutav Tšehhi juut: juut sakslaste keskel, sakslane tšehhide keskel, võõras isakodus ja eluaegne üksiklane. Kafka alustas „Protsessi“ kirjutamist tõenäoliselt 1914. aastal: taustaks katkestatud kihlus ja I maailmasõda. Teos ilmus postuumselt (1925) ja räägib kummituslikust maailmast, ebamäärasest süüst ja kohtuprotsessist. Seda võib lugeda nii otse kui ka allegooria või absurdina ning teoses toimuvat võib võtta nii realistlikult kui ka unenäoliselt, koguni huumori võtmes (tšehhid peavad Kafkat koomiliseks kirjanikuks). Kafka nimest on tulnud mõiste „kafkalik“ ja selle alla mahub palju: kui asjaajamine kestab kaua või kui mõni loom loomaaias liiga kaua põrnitseb või kui õhkkond on painajalik ja rõhuv või sootuks absurdne või miski on koguni ebardlik. Prantsuse ajaleht Le Monde valis Kafka „Protsessi“ 20. sajandi 100 parima teose hulka.\nLehekülgi: 208 (Avita 1996)\nPerioodika 1966, 232 lk; Eesti Raamat 1987, 654 lk (lisaks „Ameerika“ ja „Loss“); Tänapäev 2004, 232 lk; Avita 1996, 208 lk\nAlžeeria päritolu Prantsuse kirjanik A. Camus (1913–1960; Nobeli preemia 1953) on tuntud eksistentsialistina („Sisyphose müüt“), keda huvitab inimese käitumine piirsituatsioonis. Romaani „Katk“ (1947) tegevus toimub Vahemere kaldal asuvas Alžeeria linnas Oranis. Linna tabab katk ja epideemia ohjeldamiseks kehtestatakse karantiin. Camus näitab, kuidas käituvad kujunenud olukorras linna kodanikud, arst, vaimulik, arhivaar, kurjategija, ajakirjanik, kes ei saa karantiini tõttu linnast lahkuda, jt. Koroonaepideemia piirangud muudavad romaani tegelaste käitumise paremini mõistetavaks.\nLehekülgi: 256 (Loomingu Raamatukogu 43–46/1963)\nTänapäev 2006; Avita 1996\nInglise kirjaniku G. Orwelli (1903–1950) düstoopiad „Loomade farm“ (1945) ja „1984“ (1949) kuuluvad kahtlemata ulmekirjanduse klassika ja Euroopa tüvitekstide ritta. „1984“ tegevuspaigaks on totalitaarne Okeaania, mida juhib Partei kolme kuulsa loosungiga: Sõda on rahu. Vabadus on orjus. Teadmatus on jõud. Mis juhtub inimesega, kes Suure Venna valvsa pilgu all ei unusta, tahab armastada ja tunda armastust ega naudi sõnade massilist hävitamist? Paljud Orwelli väljendid on hakanud elama oma elu, nt Suur Vend valvab sind, mõtteroim, vihaminutid, uuskeel, tõeministeerium, tuba 101, 2+2=5. Prantsuse ajaleht Le Monde valis Orwelli teose 20. sajandi 100 parima teose hulka.\nLehekülgi: 392 (Tänapäev 2021)\nTänapäev 2002, 2018, 2021, 392 lk; Loomingu Raamatukogu 1990, 218 lk\n„Orüks ja Ruik“ (valik)\nM. Atwood (s 1939) on Kanada kirjanik, kriitik ja keskkonnaaktivist, üks auhinnatumaid Kanada kirjanikke. Ta on loonud eri liiki ja žanrist teoseid: luulet, lühiproosat ja romaane, lasteraamatuid ja stsenaariume. Eesti keeles saab Atwoodilt lugeda 15 romaani, pisut luulet ja lühiproosat ning esseistikat. Kuulsaimad on Atwoodi romaanid, eriti düstoopiad. Viimaste hulka kuulub ka „Orüks ja Ruik“ (2003), mille minategelane vaatab tagasi sündmustele, mis viisid maailma katastroofini. Tegemist on ohuromaaniga, ent ka inimliku ja kaasakiskuva looga sõprusest, armastusest ja üksildusest.\nLehekülgi: 397 (Varrak 2004)\n„Hea uus ilm“ (valik)\nA. Huxley (1894–1963) oli inglise kirjanik ja filosoof. Tema rohkest loomingust on tuntuim just romaan „Hea uus ilm“ (1932), mida peetakse üheks 20. sajandi olulisemaks kirjandusteoseks. Romaan kuulub düstoopiate hulka ja muidugi ei vasta selles kujutatud ühiskond pealkirjas kirjeldatule. Kõik toimib nagu kellavärk: inimesi toodetakse haudejaamas ja kujundatakse refleksikujunduskeskuses vastavalt riigi vajadustele, kõigile tagatakse pidev õnneseisund, aga miski pole justkui päris. Päris elu on pagendatud reservaatidesse. Kui need kaks maailma kokku saavad, on konflikt vältimatu. Oma osa mängib siin ka Shakespeare’i looming, romaani pealkirigi on tsitaat tema näidendist „Torm“.\nLehekülgi: 320 (Rahva Raamat 2018)\nTänapäev 2008; Eesti Raamat 1989.\nVene 20. sajandi olulisemaid kirjanikke M. Bulgakov (1891–1940) õppis arstiks, kuid pühendus peagi kirjandusele. Kirjanikuna elas ta nagu noateral: kuna tema tegemistel hoidis silma peal Stalin isiklikult, võidi iga hetk teoste avaldamine või lavastamine keelata. Sageli nii juhtuski. Oma meistriteose „Meister ja Margarita“ (1966) kirjutas Bulgakov teadmisega, et tõenäoliselt see trükki ei pääse, ometi oli ta selle väärtuses nii veendunud, et pidas vajalikuks kasvõi sahtlisse kirjutada, sest „käsikirjad ei põle“. Kirjaniku lesk avaldas romaani alles 26 aastat peale autori surma. Bulgakov loob romaanis paralleele kaasaegse Moskva ja Jeesuse-aegse Jeruusalemma vahel, näeb sarnasust Jeesust ja meistrit tabanud tagakiusamises. Kahes ajas tegutseb ka saatan, kes ilmub Moskvasse kahtlase välismaalase Wolandina ja lahutab seal oma käsilastega meelt. Teose muudavad aegumatuks teemad: inimese eetilised valikud, väiklus ja suuremeelsus, võimu ja vaimu vastasseis, armastus ja reetmine. „Meister ja Margarita“ on teos, mida tundmata on raske kultuuris orienteeruda, mille väärtus ei kahane ja mis ongi lihtsalt väga hea kirjandus.\nLehekülgi: 468 (Varrak 2020)\nVarrak 2010, 2007, 2001, 1995; Perioodika (Europeia) 1995\nValik uuemast väliskirjandusest\n„Moodne aeg“ on kirjastuse Varrak 2001. aastast välja antav tõlkesari, milles ilmuvad just värsked maailmas ilma teinud teosed, peamiselt romaanid. 2020. aasta detsembriks on sarjas ilmunud 109 teost eri maailmajagudest, valikust leiab nii modernses kui ka traditsioonilisemas stiilis, väga mitmekesise kultuuritaustaga autorite teoseid, millest igaüks vaeb tänapäevaseid probleeme, ent kannab siiski üldinimlikku sõnumit. Teosed on eestindanud tunnustatud tõlkijad.\nVarrak alates a 2001\nValik uuemast eesti kirjandusest\nromaanid: Mati Unt „Sügisball“, Tõnu Õnnepalu „Paradiis“, „Valede kataloog. Inglise aeg“ vm, Mihkel Mutt „Rahvusvaheline mees“, „Eesti ümberlõikaja“, Viivi Luik „Ajaloo ilu“, Indrek Hargla „French ja Koulu“, Mari Saat „Lasnamäe lunastaja“, Urmas Vadi „Tagasi Eestisse“, „Neverland“, Jaan Kaplinski „Lahkujad“, Mehis Heinsaar „Härra Pauli kroonikad“, Jan Kaus „Ma olen elus“, Maarja Kangro „Klaaslaps“, Ilmar Taska „Pobeda 1946“, Paavo Matsin „Gogoli disko“ vm, Rein Raud „Kell ja haamer“, Vahur Afanasjev „Serafima ja Bogdan“; Mudlum „Poola poisid“, Kaur Riismaa „Pimeda mehe aiad“, M. Friedenthal „Mesilased“ jm;\nlühiproosa: Maarja Kangro „Ahvid ja solidaarsus“, Andrus Kivirähk „Jutud“, Urmas Vadi „Kuidas me kõik reas niimoodi läheme“, Rein Raud „Vanem. Paksem. Tigedam“ jm;\nmemuaristika: sari „Aja lugu“, Viivi Luik „Varjuteater“, E. Toona „Pagulusse“ jm.


Inimese keha kõige hämmastavam on maks. Kui te olete mures raskuse pärast ja hakkasid hüpokondriumis paremal poolele haiget tegema - siis olete ohus: maks ei tööta korralikult.\nVõsa ja burboti ühendamine ühest esseedist ei ole täiesti seaduslik: säga on pärit karpide, nagu säga perekonna (Siluridae), järjekorrast, ja burbot pärineb tursaperekonna (Gadidae) pragude (Gadiformes) rühmast (joonis 46).\nSoole puhastamine on elundite funktsiooni stimuleerimise meetod. Kerge kõhulahtisus soolestiku puhastamiseks on õrn parandus, mis aitab väljaheite massid evakueerida sooledest nii valutult kui võimalik ja seeläbi vältida kõhukinnisust.\nMiks see ei ole võimalikVastus küsimusele, piinavad ostjad ja värskete puuviljade armastajad, on väga lihtne. Tänapäeval on turul nii palju puuvilja kombinatsioone.\nMillised toidud sisaldavad magneesiumi B6?Alatoidetud inimesed kannatavad sageli toitainete puudumise all, mis seetõttu muutub erinevate terviseprobleemide põhjuseks.


> Vahuveinid>Šampanja>Champagne Barons de Rothschild Rose 12,0%vol 0,75L\nViinamarja sort: Chardonnay 85%, Pinot Noir 15%\nPiirkond: Cote des Blancs Grand Cru, Montagne de Reims\nVärvus: kirgas, hele lõhe-roosa, mull on peene struktuuriga\nAroom: delikaatne, on tunda tsitruselisi puuvilju, roosilehti, metsmaasikaid, vaarikaid\nMaitse: värske, siidine, keskmise täidlusega, suuperärane hapete tasakaal, maitses on tunda vaarikaid, tsitruselisi, pika järelmaitsega.\nServeerimissoovitus: aperitiiv, sushi, sashimi, tuunikala tartar, suitsulõhe, hautatud veise- või lambaliha kerges jõhvika kastmes, pehmed ja kreemjad valgehallitusjuustud, värsked maasikad.\nToote iseloomustus: Barons des Rothschild šhampanja valmistamisel on veinide segus 40% ulatuses kasutatud erinevate aastakäikude tammevaadis laagerdunud veine. Rose shampanja valmistamisel kasutatakse 5 - 6% ulatuses segust Montagne de Reims piirkonnast pärit Pinot Noir punaveini. Shampanja laagerdumine pudelis, pärmisettel, vältab minimaalselt 36 kuud.\nhõbemedal Decanter World Wine Awards 2010


Jelena L. tegutseb aktiivselt 1-s ettevõttes.\nNARVA LINN, KANGELASTE PROSPEKT 19 KÜ: Tegevuslugu 30.04.2021\nNARVA LINN, KANGELASTE PROSPEKT 19 KÜ alustas peaaegu 24 aastat tagasi, mil juhatuse liige N. H. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. NARVA LINN, KANGELASTE PROSPEKT 19 KÜ valdkond on hoonete ja üürimajade haldus (korteriühistud, elamuühistud, hooneühistud jms). Samas valdkonnas (EMTAK 68321) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 7303...\nNARVA LINN, KANGELASTE PROSPEKT 19 KÜ: Sünnilugu 13.04.2021\nNarva linna kandis toimetav ettevõte, NARVA LINN, KANGELASTE PROSPEKT 19 KÜ sündis 24 aastat tagasi. Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis NARVA LINN, KANGELASTE PROSPEKT 19 KÜ on selle vanuse juba 4 korda ületanud! Kahanev käive annab aga alust küsida, kuhu poole ettevõte liigub? Selle firma pani püsti N. H. . NARVA LINN, KANGELASTE...\nJelena L. tegutseb 1-s ettevõttes.\nKäibed kokku (2021) 36 586 €\nBilansimaht (2021) 18 313 €\nNARVA LINN, KANGELASTE PROSPEKT 19 KÜ Juhatuse liige 300 punkti


31. juuli 2011 13:11\nKas keegi oskab soovitada norm.ööbimispaiku ja ilusaid kohti nendes riikides?\n31. juuli 2011 14:04\nVietnam on üsna suur riik ning millegi soovitamiseks on vaja teada, mis on reisi eesmärk (rannapuhkus, kultuurireis, söögireis, pulmareis vms?), eelarve, ajavahemik. Singapur on küll väiksem, kuid seal on esindatud absoluutset igat tüüpi majutusasutused väga erineva hinnatasemega. Seega nii üldisele küsimusele ei saa midagi konkreetset vastata.\nVaata palun kõigepealt läbi Trip.ee Vietnami (http://trip.ee/taxonomy/term/336) ja Singapuri (http://trip.ee/taxonomy/term/324) alajaotused ning täpsusta oma reisi puudutavat infot, siis oskaks Sulle ehk ka nõu anda.\nÜldiselt aga on mõlemad väga lahedad ja külastamistväärt sihtkohad.\n1. aug 2011 06:29\nVietnamis ööbimikohtade pärast pole vaja üldse muretseda. Ette broneerida pole ka suurt mõtet, kuna kõige parema hinna saad just kohapeal kaubeldes.\nKui siis võibolla esimene öö ,kui liiga hilja saabud. Hotelle on seal iga nurga peal nii et saad ilusti käia ja valida sobiva endale sobiva hinnaga.\n6 = Õ, Ö, O!\n2 = Ä, A!\n2. aug 2011 18:34\nMeie esialgne plaan\nLend 21.12.11 – SIN kell 20.25 to HoChiMhin (Saigon)- 21.25\n1 öö tuleb ööbida HoChi Mhin, sest Nha Trangi lähevad lennud:\n22.12.11- lend HoChiMhin -Nha Trang 06.00, 07.45, 19.50\n22.12 - 26.12 out kell 12.00- (23.24.25) Nha Trang- 4 ööd või 3 ööd, 1 öö Da Lat?\n26.12- 30.12 - Phan ThietMui Ne – 4 ööd\n30.12- 02.01.12(31. 01)- aastavahetus HoChiMhin (Saigon)- 3 ööd või rohkem- sõit saarele Pho Quc- leavaga 2,5 tundi Tuleb vaadata laeva graafikut ja kus sadam asub\n02.01.12- 08.01.2012- saarel puhkamine 5 ööd (või vähem)- tuleb vaadata laeva tagasisõidu aega+ lend SIN.\n08.01 Lend HoChi Mhin- Singapur\nKas oskad soovitada mõnda hotelli nendes kohtades\n2. aug 2011 22:22\nhttp://asiarooms.com/ on mind minu Aasia-reisidel päris palju aidanud.\n2. aug 2011 23:26\nSai üle-eelmine aastavahetus ka sealkandis ringi käidud. Panin mõningase info (sh. kasutatud ööbimiskohad) ka GoogleMapsi kaardile, vaata (zoomi linnasid, transpordijooned sisaldavad ka inffi), kui huvi on http://maps.google.com/maps/ms?ie=UTF&msa=0&msid=216583227520135741436.000468ea8d86b502fc0e3\nMõned minupoolsed kommentaarid (mis ei pretendeeri lõpliule tõele):\nmina läheks aastavahetuseks küll suurest linnast ära. Ma küll ei tea, miks sa valisid HCMC uue aasta vastuvõtmiseks, aga minu arust on palju chillim uut aastat vastu võtta nt. rannas väikse kesköise ujumisega. Mina tegin seda Nha Trangis Sailing Clubis. Lõbus oli...\nDa Latis oleksin pikemalt. Mulle see linn meeldis ja sealne ümbrus samuti. Dreams Hoteli perenaine oli väga vastutulelik ja sebis kohaliku venna, kes ümbruskonnas ringi sõidutas ja juttu vestis\nMui Ne oli nii ja naa. Nats aega võib seal peatuda küll. Kui kitsurfing meeldib, siis on küll õige koht.\nPhu Quoc oli üks mõnus lebokoht, aga kui sa sinna mööda maad minnes kuskil vahepeal peatuda ei taha, siis eelistaksin lennukiga minekut. Vastasel juhul arvesta päev otsa sõitmist Rach Giasse.\nkuna tegu oli peak timega, siis ma bronnisin hydrofoili piletid Phu Quocile ette ühe agendi kaudu (võin kontakti jagada, kui huvi on), kes toimetas need mulle Rach Gia hotelli.\nHCMCd päris kõrvale ei jätaks, seal on huvitavaid muuseumi, Cu Cho tunnelid jms.\nMulle Vietnam meeldis, läheks veel... eks mingi hetk tulebki minna ka põhja poolt avastama...\n3. aug 2011 09:42\nPhu Quoc´i saarel ööbisin Sea Star Resortis (http://seastarresort.com/seastarresort/eng/). Jäin selle majutuskohaga väga rahule.\nPikemalt Phu Quoc´i saare ja sealsete majutuskohtade kohta nt siin: http://trip.ee/content/vietnam/phu-quoc-i-saar.html\nHCMC mulle endale samuti väga meeldis, uuesti Vietnami minnes kindlasti peatun seal taaskord. Olin HCMC-s umbes 2 täispäeva ja selle ajaga jõudis külastada Cu Chi tunneleid, Reunification Palace´i, War Remnants Museum´i ja veidi niisama linnas ringi jalutada. Soovitaksin neid kohti HCMC-s kindlasti külastada.\nÜldiselt aga on Vietnam üksmu lemmikriike ja ei jõua ära oodata, millal õnnestub taaskord sinnakanti minna.\n3. aug 2011 19:52\nSuured tänud heade nõuannete eest.\n8. aug 2011 21:08\nOlen täiesti päri /Tip/ kommentaariga Vietnami kohta,üks mõnusamaid kohti maamuna peal.\n2. dets 2011 13:19\nTip, kas said selle ööbimise alles kohapeal või bronnisid ette? Vaatasin ise ka seda Sea Star Resorti ja tundub üsna mõnus koht lebotamiseks, kuid mul ei õnnestunud leida veebruari teises pooles seal ühtegi vaba bungalowt mitte ühestki ei booking-com'i ega agoda.com'i jm kaudu.\n16. dets 2011 19:15\nbroneerisime pikalt ette. See on üsna popp koht ja veebruar on seal kandis tipphooaeg ka. Kui ma seal olin, oli koht kogu aeg täis, kuigi õnneks ei teki seal sellist ülerahvastatuse tunnet. Nägin, kuidas üks paar tahtis kohe toa saada ja ei saanud, sest täis oli. Hinna ja kvaliteedi suhe on 100% paigas. Sa võib neile kirjutada, äkki neil ikkagi on miskit vaba.\nMa ise broneerisin meili kaudu - täitsin nende kodulehel broneerimisvormi ja kogu hilisem infovahetus käis meili kaudu. Oldi ilusti lennujaamas vastas ja puha (edasi-tagasi transfeer on toa hinnas). Teenindus on seal super ja rahavs ülisõbralik. Nii et proovi, äkki koduka kaudu saad veel.\nMuidu proovisin ca 2 kuud tagasi (oktoobris) Langkawil majutust saada tuleva aasta märtsiks - aga see, mida tahtsin, oli juba täis! Igatahes edu.