Teade AS-lt Eesti Keskkonnateenused: Prügivedu vihmaste ilmade korral\nAS Eesti Keskkonnateenused teatab, et talude juurde viivatele pinnasteedele või metsavahelistele teedele prügiauto vihmaste ilmade korral ei sõida, kuna prügiautod on viimastel nädalatel vihmaste ilmade tõttu korduvalt teedelt ära vajunud või kinni jäänud. AS Eesti Keskkonnateenused palub, et vihmaste ilmade korral tooksid kliendid oma konteinerid veopäevaks suure tee äärde. Kellel ei ole võimalik konteinerit suure tee äärde tuua, kuid näevad, et maa on pehme ja suure autoga ei ole mõtet sinna peale sõita, siis tuleks helistada numbril 1919 enne veopäeva ja tühistada vedu.\nAlates 1. septembrist 2014 alustas korraldatud jäätmeveoga AS Eesti Keskkonnateenused.\nKuusalu vallas korraldatud jäätmeveoks kontsessiooni andmise leping.\nKuusalu Vallavalitsuse 07.08.2014 määrus nr 6 „Korraldatud jäätmeveo teenustasu määramine“\nKlienditeenindus: E-R 9:00-17:00\nKorraldatud jäätmeveoga liidetud on kõik jäätmevaldajad, olgu selleks korteriühistu, eramaja, suvila või ettevõte. Korraldatud jäätmeveo põhieesmärgid on:\n* ennetada valla prahistamist,\n* optimeerida prügivedu,\n* suurendada liigiti kogutavate jäätmete koguseid,\n* parandada prügiveoteenuse kvaliteeti ja alandada prügiveohinda.\nKuusalu valla korraldatud jäätmeveo piirkonda kuulub Kuusalu valla haldusterritoorium, va Suru, Pala, Kolgu ja Tõreska külade territooriumid.\nKuusalu vald on sõlminud kolmeks aastaks korraldatud jäätmeveo lepingu hanke võitnid ettevõttega - AS Eesti Keskkonnateenused. Valla ja vedaja vahelise lepingu jõustumisel kaotavad kehtivuse kõik senised lepingud OÜ-ga Radix Hoolduse selles piirkonnas.\n* vanapaber ja kartong,\n* biolagundatavad köögi- ja sööklajäätmed,\nKuigi veoga liitumine ja teenuse eest tasumine on kohustuslik jäätmekäitluslepingust olenemata, on siiski soovitav leping sõlmida.\nJäätmekäitlusleping võimaldab täpsustada selliseid jäätmeveo üksikasju nagu prügiveo sagedus ja aeg, mahutite suurused, lisateenuste tellimine ning teenuse eest maksmise tingimused.\nKui jäätmekäitluslepingut ei sõlmita, toimub prügivedu vastavalt Kuusalu valla jäätmehoolduseeskirjas ning jäätmeseaduses ette nähtud sagedusele.\nVastavalt jäätmeseaduse § 69 lõikele 4 võib kohaliku omavalitsuse üksus veendunud olles, et kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata erandkorras jäätmevaldaja vabastada tema taotluse alusel teatud tähtajaks korraldatud jäätmeveoga liitumisest. Lõike 42 kohaselt peab kohalik omavalitsus kohapeal kontrollima, et jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamise asjaolud on tõesed ja vabastamist võimaldavad.\nKui Te ei ela või ei kasuta kinnistut ja seetõttu ei teki ka jäätmeid, saate korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemist taotleda üksnes Kuusalu Vallavalitsuselt, esitades vastavasisulise taotluse (E-vorm - Korraldatud jäätmeveost loobumine sama DOC ). Vallavalitsus kontrollib esitatud andmete õigsust ja taotluse põhjendatuse korral loetakse Teid vallavalitsuse korraldusega tähtajaliselt korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks. Mitteliitunuks lugemise põhjuseks saab olla asjaolu, et kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata. Vallavalitsus võib aiandusühistute maaalal asuva jäätmevaldaja lugeda korraldatud jäätmeveoga ajutiselt mitteliitunuks talveperioodiks (1. oktoobrist 30. aprillini), kuid aastaringseid vabastusi kergekäeliselt ei anta. Väited, et „jäätmeid ei teki" või „viin linna kortermaja prügikonteinerisse" ei ole mitteliitumise põhjenduseks. Kui Teid on korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks loetud, peate esitama järgmise aasta 20. jaanuariks vallavalitsusele kirjaliku kinnituse, et kinnistul ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud. Vastasel juhul loetakse Teid korraldatud jäätmeveoga liitunuks alates 21. jaanuarist. Kinnituse võib saata Kuusalu Vallavalitsusse postiga või digitaalselt allkirjastatuna e-posti teel.\nSelleks et jäätmeid saaks võimalikult suures ulatuses taaskasutada, tuleb neid koguda liigiti. Liigiti kogumine võimaldab ka säästa prügiveole kulutatavat raha. Liigiti tuleb koguda vanapaberit, biolagunevaid köögijäätmeid, pakendeid, ohtlikke ja elektri- ning elektroonikatoodete jäätmeid.\nMida vähem segaolmejäätmeid, seda väiksem prügiveoarve! Arvutused näitavad, et liigiti kogudes on võimalik kokku hoida üle poole jäätmetele kulutatavat raha. Sorteerimata segaolmejäätmed viiakse prügilasse ning prügilahinnad on kallid.\nVanapaberi konteineri tühjendushind on segaolmejäätmete omast ligikaudu poole odavam, kuna tegemist on nn plussväärtusega jäätmetega. Vanapaberit ja pappi on segaolmejäätmetes ligikaudu 10%. Vanapaberi konteinerisse tuleb panna ajalehed, ajakirjad, kataloogid, vanad raamatud, töövihikud, kaustikud, jõupaber ja muusarnane puhas paber või papp. Vanapaberikonteinerisse ei tohi panna kleepsusid, kiletatud paberit, kopeerpaberit, fooliumi, piimapakke ning märga või määrdunud paberit.\nBiolagunevate köögijäätmete konteineri tühjendushind on mõnevõrra odavam kui segaolmejäätmetel. Biolagunevaid köögijäätmeid on segaolmejäätmetes ligikaudu 1/3 kogumahust. Puu- ja köögiviljade koored, liha- ja kalajäätmed, riknenud või vanad toiduained ja muud tahked toidujäätmed tuleb pakkida ajalehte või paber- või biolagunevasse kotti ning viia vastavasse konteinerisse. Kogumiseks ei kõlba vedelikud, nagu toiduõli, kastmed, piim, hapupiim, jogurt jt, samuti suured kondid. Kui köögijäätmete konteinerisse on pandud plast-pudeleid, kilekotte, konservikarpe ja muid mittelagunevaid jäätmeid, tühjenda-takse konteiner segaolmejäätmete hinnaga. Sama kehtib ka vanapaberi-konteineri puhul.\nBiolagunevaid aiajäätmeid, nagu puulehed, oksarisu ja taimejäänused on võimalik komposteerida oma kinnistul Kuusalu valla jäätmehoolduseeskirjas määratud tingimustel.\nPakendeid võetakse vastu tasuta. Pakendeid on olmejäätmetes kuni 60%. Nende tagasivõtmist korraldavad kauplused ise või nende ülesandel MTÜ-d Eesti Taaskasutusorganisatsioon ja Eesti Pakendiringlus. Nende kogumiseks ei ole vaja konteinerit tellida. Pakendikonteinerid on paigutatud kas suuremate kaupluste juurde\nvõi mujale avalikesse kohtadesse. Eraldi kogutakse paber-pakendeid ja segapakendeid. Kaupa ostes olete selle kauba pakendi hilisema käitlemise eest juba maksnud! Pannes pakendi oma segaolemjäätmete konteinerisse, maksate selle käitlemise eest uuesti.\n* Paberpakendi konteinerisse tuleb panna pappkastid ja karbid, paberkotid,pakkepaber, kirjaümbrikud ja muu paber- ning papp-pakend. Pappkastid tuleb servade kohalt lahti lõigata, muidu võtavad need konteineris ülemäära palju ruumi või neid ei ole võimalik üldse konteinerisse paigutada.\n* Segapakendi konteinerisse tuleb panna kõik ülejäänud pakendid, nagu kilekotid, jogurti- ja võitopsid, õli-, ketšupi- ja majoneesipudelid, kosmeetika- ja hooldustoodete pakendid, plastnõud ja -karbid, pudelid, klaaspurgid, toidu- ja joogipakendi metallkaaned ja -korgid, konservi-karbid, piima, jogurti ja mahla kartongpakendid, munaalused, ühekorra joogitopsid ja taldrikud jt.\n* Pandipakendi ehk tagatisrahaga koormatud joogitaara saab tagastada kliendisõbralikes kauplustes ning taarapunktides. Pudel või purk peab olema terve ja pandimärk sellel loetav.\nOhtlikud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi. Loodusesse sattudes saastavad need keskkonda ja satuvad toiduahelatesse, jõudes nii paratamatult saastajani tagasi. Ohtlikud jäätmed on päevavalguslambid, vanaõlid, patareid ja akud, vanad värvid ja lahustid, ravimid. Neid saab kogumispunktides tasuta ära anda.\nElektri- ja elektroonikatoodete jäätmed on vana kodutehnika (külmkapid, telerid, arvutid, köögikombainid, kohvimasinad jne), elektritööriistad, elektri-mänguasjad ning kõik muu, mis töötab elektriga. Kuna Kuusalu vallas puuduvad EES jäätmete kogumisepunktid on kodu-majapidamises kasutamiseks mõeldud elektri- ja elektroonikaseadmeid müüv kauplus jäätmevaldajalt kohustatud tasuta tagasi võtma rohkem kui arvulise vastavuse alusel turustatava seadmega sama liiki ja sama otstarvet täitvast seadmest tekkinud elektroonikaromu\nEesti Evangeelse Laurentsiuse Kuusalu koguduse pastoraadis võetakse vastu vana mööblit, kodutehnikat, riideid, raamatuid, köögi- ja muid tarbeesemeid, mänguasju ja muud sellist, mis praeguse omaniku jaoks võivad olla küll moraalselt vananenud, kuid kellelegi teisele vajalikud ja kasutuskõlblikud.\nTeavet saab telefonilt 6 066 370 ja keskkonnaspetsialistilt tel. 6066 391.\nwww.radix.ee - Radix Hoolduse OÜ\nwww.taaskasutus.ee - MTÜ Taaskasutuskeskus\nwww.ejkl.ee - Eesti Jäätmekäitlejate Liit\nwww.eto.ee - MTÜ Eesti Taaskasutusorganisatsioon (pakendijäätmed)\nwww.pakendiringlus.ee - MTÜ Eesti Pakendiringlus (pakendijäätmed)\nwww.eestipandipakend.ee - OÜ Eesti Pandipakend (pandipakendid)\nwww.taaraliit.ee - MTÜ Taara Liit\nwww.eesringlus.ee - MTÜ EES-Ringlus (elektroonikajäätmed)\nwww.kuusalu.ee - Kuusalu Vallavalitsus\nwww.kuusalu.ee/kaart - valla interaktiivne kaart, kus välja toodud kõigi pakendikonteineride asukohad\nKorraldatud jäätmeveo rakendamine (Powerpoint PPT, 2,22 MB)\nJäätmete liigiti kogumine - milliseid jäätmeid kuhu panna (Adobe PDF, 6 KB)\nKohalike omavalitsuste piiriülene KJV korraldamine - Eelised, puudused, takistused (Powerpoint PPT, 1,51 MB)


Magistriõppe vastuvõtt kestab Tartu Ülikoolis nüüd veebruarist juulini | Tartu Ülikooli ökoloogiga ja maateaduste instituut\nMagistriõppe vastuvõtt kestab Tartu Ülikoolis nüüd veebruarist juulini\nVastuvõtutalituse juhataja Tuuli Kaldma sõnul on põhjus, miks eestikeelse magistriõppe vastuvõtu algus varasemaks on toodud, soov toetada samal aastal bakalaureuseõpingud lõpetavate üliõpilaste jätkamist magistriõppes. „Ülikooli jaoks on oluline võimaldada sujuv üleminek magistriõppesse, eriti nende õppekavade puhul, kus toimub päevane õpe ja mille peamine sihtrühm on koduülikooli sama aasta bakalaureuseõppe lõpetajad,“ rääkis Kaldma.\nLoomulikult oodatakse alanud vastuvõtuperioodil kandideerima ka kõiki neid, kes on Tartu Ülikooli lõpetanud varasematel aastatel või omandanud kõrghariduse mõnes teises kõrgkoolis.\nÕppeprorektor Aune Valgu hinnangul on õpingute jätkamisel kohe pärast bakalaureuseõppe lõppu nii plusse kui ka miinuseid. Aja maha võtmine ning töötamine bakalaureuse- ja magistriõppe vahel annab hea kogemuse ning seega ka teadmise, mida tulevikult tahta ja mida täpsemalt edasi õppida. See arusaam soosib hiljem jätkamist.\n„Lõpuks on see muidugi iga lõpetaja enda otsus, kuid mina soovitan rääkida esmajoones juhendajaga. Minu juhendaja kindel soovitus mulle oli jätkata kohe pärast lõpetamist, muidu neelab tööturg ja muu elu kogu aja ning tagasitulek ülikooli on keeruline,“ ütles Valk.\nTuuli Kaldma, TÜ vastuvõtutalituse juhataja, 737 6391, tuuli.kaldma [ät] ut.ee\nAune Valk, TÜ õppeprorektor, 737 6201, aune.valk [ät] ut.ee


02Jun2009 PRIA maksab 245,5 miljonit krooni loomatoetusi\nJuunikuu esimesel nädalal maksab PRIA välja üle 23,5 miljoni krooni toetust uttede ja ammlehmade kasvatajatele; koos maikuus makstud tootmisest lahtiseotud loomatoetustega ulatub tänavune loomatoetuste summa 245,5 mln kroonini.\nNii ammlehma kui ka ute kasvatamise täiendava otsetoetuse puhul on toetusaluste loomade arv mullusega võrreldes kasvanud. Ammlehmatoetust maksti 17 590 looma eest üle 17,5 mln krooni, utetoetust 41 821 ute eest ligi 6 mln krooni (vastavalt 3608 ja 996 looma ees rohkem kui 2008.a). Abikõlblike taotluste arv on utetoetuse puhul mullusega võrdväärne, ammlehmatoetuste taotlusi oli 132 võrra rohkem.\nAmmlehmatoetuse määr oli tänavu 997,6 krooni, utetoetuse määr 143,6 krooni looma kohta.\n„Tootmispõhiste loomatoetuste põhjal ei ole põhjust karjade likvideerimisest rääkida, loomade arvud tõusevad," tõdes PRIA otsetoetuste osakonna menetlusbüroo juhtivspetsialist Tanel Trell. „Samas tootmisest lahtiseotud loomatoetuste puhul on taotlejate arvud aasta-aastalt kahanenud. PRIA on küll igati selgitanud, kuidas referentsaasta näitajate alusel loomatoetusi taotleda saab, aga tundub, et paljud loomapidajad ei ole neist toetusskeemidest lõpuni aru saanud. Arvatakse, et kui konkreetset looma enam majapidamises alles pole, siis mingit toetust ei saa. Aga võib saada - tootmisest lahtiseotud toetuste põhimõte on motiveerida tootjaid endiselt põllumajandussektoris jätkama, planeerides tootmist pigem turunõudlusest kui saadaolevaist tootmistoetustest lähtudes. "\nTootmisest lahtiseotud loomatoetustest maksis PRIA tänavu välja utetoetust 1,7 mln krooni, piima tootmiskvoodi alusel arvestatavat toetust 150,5 mln krooni ja veise loomühiku alusel makstavat toetust 69,8 mln krooni. Toetuste ühikumäärad olid vastavalt 51,45 ute kohta, 0,24 kr piimakvoodi-kilogrammi kohta ja 938,65 kr veise loomühiku kohta.\nViit liiki otsetoetusi loomapidajatele rahastatakse Eesti riigieelarvest. Toetusesaajate nimekiri on PRIA kodulehel: http://www.pria.ee/support/view/396/\nLisaks otsetoetustele võivad loomapidajad saada erinevaid toetusi maaelu arengukava keskkonnameetmetest. Tänavu avanesid uued meetmed maheloomade pidamiseks ja loomade karjatamiseks, jätkuvalt saab toetust ohustatud tõugu loomade pidamiseks. Maaelu arengukava raames makstavaid loomadega seotud toetusi saab taotleda üheaegselt pindalatoetustega - hilinenud taotluste vastuvõtt kestab 15. juunini.\nPRIA on aastate jooksul vahendanud Eesti põllumajanduse, maaelu ja kalanduse edendamiseks ligi 15 miljardi krooni ulatuses toetusi. Tänavune toetuste eelarve on ligi 4,65 miljardit krooni.


Foxy Rabbits küülikud | Kõrvitsast\nEsileht » Käsitöö » Tee ise » Kõrvitsast\nLoodusel on meile nii palju pakkuda. Kasutada näiteks ära erinevaid puu- ja juurvilju just sügiseti ning talvel. Pole paremat aega, kui seda on sügis ja kõrvitsaid on palju, kasutades kõrvitsaid oma naha hoolduses.\nKõrvits on väga rikas toitainete ning antioksüdantide poolest, ning aitab nahal ning juustel välja näha säravana ning tervena terve külma hooaja. Mõned retseptid, mida kõrvitsast teha saab, et sinu nahk ja juuksed näeksid välja vapustavad.\n1/2 tassi (125 ml) jahutatud keedetud kõrvitsapüreed või vahustatud värsket kõrvitsapüreed\n1/3 tassi (79 ml) orgaanilist magustamata kookospiima\n1 sl toormett (otse mesinikult)\n1 sl ekstra virgin oliivõli\n1/3 tassi (79 ml) õunasiidri äädikat (soovi korral)\nKombineeri kõik koostisosad väikeses kausis ja sega korralikult läbi. Masseeri saadud kogu maskisegu oma juustesse (otstest juurteni). Kui su juuksed on täielikult maskiga kaetud, pane pähe vannimüts ning jäta see sinna 30 minutiks. Loputa väga korralikult LEIGE veega! Kuna mask sisaldab muna ja kasutades loputades kuuma vett, siis muna+kuum vesi=hommikusöök. Soovi korral võid pärast loputamist juuksed veelkord tavaliselt üle pesta.\nKõrvits on suurepärane juuksepalsam just kuivadele juustele. Juuksed jäävad pehmed ja läikivad.\nHead katsetamist ja alati ootan tagasisidet!\nKõrvitsa ja papaya mask


Tule Alfa kursusele!\nSellel reedel, 4. oktoobril k 19.00 toimub eriline naisteõhtu EKNK Toompea koguduse suures saalis (Toompea 3, Tallinn). Kõnelevad Elsie Welch Kanadast ja Dori Valley USA'st. Usume, et saab olema julgustav ja inspireeriv aeg. Südamest tere tulemast kogu naisperele!...\nEKNK suvepäevade aktsiooni tulemused\n8-11. juulil toimusid Nelijärve puhkekeskuses EKNK Suvepäevad 2019! Meil oli imeline aeg, kus nägime mitmeid tervenemisi, vabanemisi, imesid ja vägevad päästmislugusid! Tahame teieni tuua "laagrist välja" aktsiooni ja teenistuste tulemused: 1. "Laagrist välja"...\nEKNK SUVEPÄEVAD 2019 “Terve pere” fotod ja videosalvestused\nSuvepäevade fotod ja videosalvestused on üleval! Head vaatamist!\nTule ja osale kahel erilisel sessioonil koos Kermit'i ja Cindy Bell'iga "Ehitades suurepärast abielu"! Koolitus toimub 11-12. juuli õhtutel kell 18:30 - 20:30 Elu koguduses (Meistri 22, 4. korrus). Olemas ka lastehoid! Palun eelnevalt reegistreerida enda ja laste...\nLastetöötajate laupäev Sakus 13. aprillil\n13. aprillil 2019 toimus järjekordne EKNK koguduste lastetöötajate kokkusaamine, sedakorda EKNK Saku koguduses. Päikeseline kevadpäev algas ühise hommikukohvi ja Jumala ülistamisega, nagu juba tavaks saanud. Ennelõunal said lastetöötajad taas oma fookust teravdada –...


Miks majahaldjad olemas on?\nMii polnud sellest ehk õiget moodi aru saanud, aga ega niisuguseid koolitusi kusagil korraldata kah. Vähemalt Mii polnud neist midagi kuulnud.\nMiks mõnes majas on haldjaks kõhetu muldvana mehike, mõnes vallatu poisiohtu haldjahakatis? Mõnd haldjat on paljude perede peale üks ja teisal jälle mahub valvajahingi ühte elamisse mitu.\nMii ei olnud noor ega vana. Vähemalt mitte haldjate ajaarvamises. Ta elas maja vaiksemas nurgakeses, tikkis nähtamatute sõrmedega oma läbipaistvaile põlledele peremärke ja tegi töid, mida iseenda jaoks oluliseks oli mõelnud ning õigeks pidas: tõmbas nõela vaibast, kui perenaine sellele peale pidi astuma, hoidis noasahtli suletult, kui pisike perepoeg üksipäini kööki avastas; sikutas pliidisiibri irvakile, kui pererahva kärsitus selle liiga kiiresti koomale lükkas; tõstis tooli eest, kui unine peretütar ööpimedas ämbri juurde jooma jalutas... Selliseid suuremaid ja väiksemaid asju korraldas Mii. Nii, kuidas parasjagu vajalikuks osutus.\n"Sinu asi pole see, mis majast väljaspool sünnib!" turtsatas kord äraviija-haldjas Ärk, kui paha aimanud Mii pereisale põllu peale järele silkas ja tolle koorma alla jäämise eest ära, vankripära taha tõukas.\nOtse kui õpetuseks kukkus peretütar samal ajal ülakorrusele viiva trepi viimase astme peal põlve nii hullusti puruks, et seda tuli õmblema minna.\n"Aga mida tähtsamaks pidada?" arutles Mii tookord endamisi ega tahtnud turtsujaga nõustuda.\nPeremehega oligi Miil kõige enam muret. Õnnetused nagu otsinuks teda. Kord andsid lakalauad peremehe raskuse all järele, kord pidi mees korstent korrastades alla pudenema, siis jälle räntsatas vana väravavaher just selle koha peale, kus pereisa enese seisma sättis. Mii püüdis ja hoidis, lükkas ja sikutas. Ikka nii, et võimalikult vähe viga saadaks.\nPärast seda, kui sahvririiulid nii äkitselt kokku varisesid, et Mii vildakama nurga alla midagi nihutada ei jõudnud vaid ise alumist planguotsa hoidis, muutus peremees pisut imelikuks. Ta oli astjast just lihatükki lõikamas ja oleks pidanud õigupoolest peadpidi riiulilaua ja astja vahele kiilutud saama. Nüüd nägi mees hoopis, kuidas laualõpp lihtsalt õhku takerdus ja seni paigal seisis, kuni ta end eemale tõmmata märkas.\nSamal õhtul lasi pereisa keeva veega kruusil käest kukkuda. Mii hoidis pihke ees ja juhtis kuuma veesahmaka kõrvale. Mees jäi mõtlikuks. Üritas lambijuhtme katkise koha näppude vahele võtta. Mii astus pistiku seinast välja. Mees katsus käe esikuakna klaasist läbi lüüa. Mii püüdis rusika kardinaga kinni...\nNii sai peremees Mii olemasolust aimu ja Mii taipas, mida peremees teab. Oleks pidanud kiuslikku ettevaatamatuste eest karistama. Avastatut peita püüdma. Aga Miil ei olnud selleks himu.\nIkka sagedamini jäid nad hilistel õhtutundidel üles oma osavusmänge mängima: Mees laskis pussnoa peost, Mii haaras enne jalgatungimist väitsapidemest. Mees lubas vinna tõmmatud hiirelõksul kinni laksatada, Mii hoidis lõksuhambaid lahti, ei lasknud mehel sõrmedele viga teha.\nMitte karmimaks vaid õrnemaks muutusid mehe mängud: veeretas keetmata muna üle lauaplaadi lippama ja muheles, kui see napilt servaveerekesel pidama jäi; ehitas kaardimajakesi ja naeratas, kui kerge tuuleõhk paigastnihkuva kaardilehekese õigeks lükkas. Mii tundis küll, et nii pole õige, aga kiusatus sai aina sagedamini temast võitu.\nÜhel õhtul, kui mees nii sättis, et peenike portselanvidin riiulist maha pidanuks pudenema ja Mii seda kohendama tõttas, haarasid peremehe tugevad käed tema läbipaistvatest randmetest kinni. Võib-olla oleks Mii jõudnud eemale põigata. Aga ei põiganud.\n"Mis su nimi on?" sosistas mees. Hoopis teistmoodi hääl oli tal täna. Nõudlik ja... soe.\n"Mii!" habises Mii vastuseks. Pererahvaga rääkimine on midagi täiesti lubamatut, tundis ta, kuigi selle eest keegi kunagi hoiatanud polnud. See teadmine on igasse majahaldjasse sisse sündinud ja nüüd seisis Mii siin, käed peremehe pihkudes, ja rääkis oma sünnitarkuse vastu.\n"Mii, miks sa mind hoiad?" nõudis mees edasi.\n"Mina pean. Aga miks sina mind hoiad?" pigem hingas kui ütles Mii.\nÜhtäkki seisis perenaine uksel. Korraga oli ukselävi perenaisele kõrgem kui harilikult. Naine takerdus särgisabasse ja sadas silmili köögi kivipõrandale.\nMii rebis käsi peremehe pihkudest. Mii pidanuks jõudma, aga ei jõudnud. Ärk kummardus enne, silitas perenaise punaseks puhkenud pead ja valvas, et noorik minekuteeotsa ülesleidmisel üksi ei oleks.\n"Mine ära, Mii!" oli kõik, mida peremees öelda oskas.\nJa Mii läks. Ei oleks temast hoolsamat õnnetustest hoidjat olnud, aga ta teadis isegi, et sellesse majja enam sugugi jääda ei või.\nKui pesamuna nüüd sõrmed sahtli vahele jättis, polnud kedagi vahele astumas. Kui peremees kirvega pöialt sihtis, langes tera juhatatud suunas. Naabermaja Oori oli liiga vana ja vaevatud, et ühtepuhku kahe elamise vahet traavida.\nKuhu Mii läks?\nMii oleks ihanud Ärki paluda, et andku too perenaine temale hoida. Aga ega Ärk poleks andnud ja vaevalt perenaine isegi teda tahtnuks.\nMii peitis end ühe vana musta klaveri sisse. Ei sekkunud millessegi. Kui klaveri korpuse esitahvel eest kukkus, siis kinni ei hoidnud. Kui haamrike viltu vajus, siis õigeks ei lükanud.\nMa ei ole meelega häälestajat kutsunud. Iga kord, kui keegi mu tüdrukutest jalad hingeldavatele pedaalidele toetab ja sõrmedel üle luitunud klahvide joosta lubab, laseme Miil end kuhjunud kurbusest tühjaks nutta.\nPosted by osaline at 6:14 PM\nPipraroheliste silmadega nõid Varta\nPuukulgur ja Kuuraiuja


Vabariigi päranditomp NSV kaukapõhjas SI - Estonian World Review\nVabariigi päranditomp NSV kaukapõhjas SI\nArvamus 08 May 2006 EWR\nRahvuslaste Erakonna asutamise ettepaneku tegijad märgivad oma üleskutses sedagi, et on analüüsinud Eestit ajaloo, psühholoogia ja õiguse seisukohast. Kokku moodustab analüüs "Poliitilise doktriini". Selle järgi on Eesti iseseisvuse väljakuulutamisel toimunud Eesti NSV ja Eesti Vabariigi põiming.\nEesti NSV tõusis sellega 1991. aastal astme võrra kõrgemale - riigiks. Iseasi, et aja jooksul käis riiklus jälle maha, kuna iseseisva riigi päranditompu, mille ta sai, ei kasutatud kõige otstarbekamalt ning ka sisemised eeldused olid viletsad - ikkagi loodud vaid suurema venna kannupoisiks. Aastast 2003 on see moodustis nüüd jälle omas elemendis.\nEesti Vabariigiga on lugu kurvem, tema ei võitnud selles põimingus midagi. Võib isegi öelda, et sellel, mis tekkis, ei suutnud tiivad kanda piisava kõrguseni, et saaks öelda: taastati õiguspärane Eesti Vabariik. Jätkab rahvuslaste poliitiline doktriin...\nEesti Vabariigi kodanike tahe\nEesti Vabariigi kodanike tahe Eesti tuleviku suhtes on määratletud kodanike esinduskogu Eesti Kongressi poolt, millele andis legitiimsuse enamike kodanike osalus esinduskogu valimistel. Eesti Kongressi 1. istungjärk 11.–12. märtsil 1990 väljendas Eesti kodanike tahte järgmiselt:\nEesti Vabariik on taastatud hetkest, mil astub kokku Eesti Vabariigi põhiseaduslik rahvaesindus – Riigikogu. Riigikogul on õigus algatada põhiseaduse muutmist vastavalt Eesti Vabariigi Põhiseadusega kehtestatud korrale.\nMilline on Eesti riiklik staatus?\n*** De Jure\nEesti Vabariik, mis on rajatud 24. veebruaril 1918.\nDe jure kehtivad Eestis 16. juunini 1940 kehtinud seadused, sh 1938. aasta põhiseadus.\nSamamoodi nagu okupatsiooni tingimuste tõttu eksisteerisid aastakümneid paralleelselt ühelt poolt faktiliselt Eesti NSV oma pseudoseaduste ja -institutsioonidega ning teiselt poolt juriidiliselt Eesti Vabariik oma seaduste ja institutsioonidega, kestab Eesti Vabariigi juriidiline järjepidevus ka praegu okupatsioonieelse õiguskorra, selle institutsioonide ja Eesti kodanikkonna näol edasi, ehkki faktiliselt on Eesti territooriumil segu Euroopa Liidu, Vene Föderatsiooni ning 1918. aastal ja 1991. aastal rajatud Eesti Vabariikide õiguskorrast ja kodanikkonnast.\nÜhelgi institutsioonil ei ole kuni okupatsiooni ja selle tagajärgede tegeliku lõpuni volitusi muuta okupatsioonieelset seaduste baasnormi.\n*** De facto\na) Kuni 20. augustini 1991\nEesti oli tervikuna Nõukogude Liidu koloniaalprovints ning oli seejuures jaotatud kahe haldusüksuse vahel: läänepoolne 94,8% oli Eesti NSV ja idapoolne 5,2% kuulus Vene NFSV rajoonidesse. Kogu Eestis kehtis N Liidu kui okupeeriva riigi jurisdiktsioon.\nb) 20. august 1991 – 16. aprill 2003\nValdav osa ehk 94,8% Eesti Vabariigist oli iseseisev Eesti riik, mida haldas Eesti NSV järjepidevusmoodustis nimetusega Eesti Vabariik. Kuni juunini 1992 kehtis N Liidu põhiseadus ilma N Liidu haldusvõimuta, võimu teostas Eesti (NS)Vabariigi Ülemnõukogu, mis vastavalt 1992. aasta põhiseadusele andis volitused üle Riigikogule.\nÜlejäänud 5,2% territooriumist asus Venemaa küljes ja seal kehtis endiselt okupeeriva riigi jurisdiktsioon.\nc) Alates 16. aprillist 2003\n94,8% Eestist on Euroopa Liidu koloniaalprovints ning alates maist 2004 kehtib ka E Liidu jurisdiktsioon; ülejäänu asub jätkuvalt Venemaa küljes.\nEesti NSV järelmoodustise teke 1990–1992\n7. mail 1990 nimetas N Liidu kohalik halduskogu Eesti NSV Ülemnõukogu end ümber Eesti Vabariigi Ülemnõukoguks ja varustas selle valikuliselt Eesti Vabariigi sümboolikaga.\n20. augustil 1991 kuulutas Ülemnõukogu XII koosseis välja Eesti Vabariigi taastamise. Sellega minetas N Liit (Venemaa) otsese jurisdiktsiooni 94,8%-le Eesti Vabariigi territooriumist. Ülemnõukogu algatas ka uue põhiseaduse väljatöötamise, tuginedes seejuures oma 7. mai 1990 otsusele, milles oli lugenud end Eesti Vabariigi seadusandlikuks võimuks.\nJärjepidevuse doktriini seisukohalt väärib märkimist, et 28. juuni 1992 referendumiga kehtestatud põhiseadus jõustati Eesti NSV Ülemnõukogu XII koosseisu algatusel ning selle vastuvõtmise hetkest muutus kehtetuks okupatsioonivõimu kohaliku haldusorgani eelmine põhiseadus – Eesti NSV 1977. aasta konstitutsioon. Mitte aga de jure kehtiv 1938. aasta põhiseadus, mille muutmise algatamiseks pädev põhiseaduslik riigivõim Eestis sel hetkel puudus.\nAlates oktoobrist 1992 kannab Eesti (NS)Vabariigi Ülemnõukogu uut nimetust Eesti Vabariigi Riigikogu. See institutsioon on valitud Eesti NSV seaduste ja Eesti NSV Ülemnõukogu XII koosseisu diktaadi põhjal ega ole õiguslikult korrektne jätk Eesti Vabariigi Riigikogule.\nKodanike tahe ja Ülemnõukogu tahe\nE(NS)V Ülemnõukogu tegevus Eesti Vabariigi põhiseaduse kehtestamisel ei ole kooskõlas Eesti Vabariigi kodanike tahtega, mida väljendab Eesti Kongressi 1. istungjärk järgmiselt: Eesti Kongressi ainupädevusse kuuluvad Eesti Vabariigi riikliku ja rahvusvahelis-õigusliku staatuse küsimused üleminekuperioodi vältel. Eesti Vabariigi kodanike tahet järgides oleks tulnud: a) jõustada Eesti 1938. aasta põhiseadus, b) valida selle alusel Riigikogu, c) alles seejärel algatada Riigikogu poolt uus põhiseadus.\n1938. aasta põhiseaduse oleks saanud jõustada ja ka Riigikogu valimised algatada ainult Eesti Kongress ning sellepärast Ülemnõukogu seda ei teinudki. Ka okupatsioonivägedega seotud tingimuse osas mindi 11.–12. märtsil 1990 fikseeritud Eesti Vabariigi kodanike tahtest mööda: Riigikogu kutsuti kokku olukorras, mil enamik okupatsioonivägesid asus alles Eestis. See tegi võimalikuks 1994. aasta juulilepped Eesti ja Venemaa vahel ning põhjustas edasised probleemid riiklusega.\nNagu kinnitab ajalugu, on Eesti NSV eripäraks, et ta sobib oma korralduselt eelkõige omavalitsuseks. Nõukogude Liidu lagunedes sai Eesti NSV iseseisvaks rahvusvaheliseks subjektiks – riigiks, kuid ei osutunud elujõuliseks: poliitiline tahe pidada riiki iseseisvana sai aastaks 2003 otsa ning võimul olevad poliitilised jõud korraldasid Eesti astumise Euroopa Liitu.\nRahvuslaste Erakonna poliitika\nRahvuslaste Erakonna sihiks on rakendada Eesti Vabariigi seadusandlus de facto Eesti territooriumil ning taaskehtestada ja tänapäevastada okupatsiooni-eelne õiguskord, lülitades sellesse kehtiva õiguskorraga kooskõlas olevaid vahepeal kehtestatud õigusakte.\nRahvuslaste Erakond ühendab inimesi, kes peavad tähtsaks iseseisva Eesti aadet. Ka muudest rahvustest kodanikud on erakonna silmis võrdsed põlisrahvusest Eesti Vabariigi kodanikega. Inimõigused tagatakse kõigile Eestis õiguspäraselt elavatele või siin ajutiselt viibivatele isikutele.\nRahvuslaste Erakond on rahvuslike liikumiste ühiserakond ja poliitiline väljund ning selle liikmeskonda ei hakata kunstlikult paisutama. Need, kes ei saa või ei tohi kuuluda erakonda, kuid soovivad seda toetada, on samuti kõigisse rahvusliku liikumise tegemistesse teretulnud.\nPoliitiliste päevaprobleemide tõttu järgib erakond Eesti territooriumil de facto käibivaid regulatsiooniakte – seadusi, määrusi, korraldusi jms, kui need otseselt ei kahjusta eesti rahvust, kodanikke ja Eesti omariikluse taastamist. Erakond soodustab rahumeelsete vahenditega kõigiti Eesti Vabariigi seadusliku riigikorra taastamist ja kindlustamist ning eriti toetab iseseisvuse aadet ja sellekohaseid tegusid Eesti ühiskonnas.\nParlamendis tegutseb Rahvuslaste Erakond seadusliku riigivõimu taastamiseks kogu Eesti Vabariigi maa-alal, nii nagu seda näevad ette Tartu rahuleping, Eesti Vabariigi põhiseadus ja Eesti Vabariigi kodakondsuse järjepidevuse põhimõte.\nToetades parlamendivalimistel Rahvuslaste Erakonda, annavad meie pooldajad sellega erakonnale volitused viia ellu Eesti Kongressi poolt seatud eesmärki: taastada Eesti Vabariik õigusliku järjepidevuse alusel de facto.\nVõimule tulles kuulutab Rahvuslaste Erakond õiguslikult tühiseks mis tahes Eesti osa lahutamise Eesti Vabariigi maa-alast või liidendamise mõne teise riigi külge ning nõuab Venemaa valitsuselt Tartu rahulepingust kinnipidamist ning okupatsiooni ja anneksiooni lõpetamist.\nEesti Vabariik on taastatud hetkest, mil astub kokku Eesti Vabariigi niisugune rahvaesindus, millel on õigus algatada põhiseaduse muutmist vastavalt Eesti Vabariigi 1938. aasta põhiseadusega kehtestatud korrale.\nArvamus | Juhtkiri Juhtkiri


Kollageen naha ja juuste eest hoolitsemiseks | Kollageenkreemid | notino.ee\nKollageen on rakuehituse põhielement, mis aitab säilitada naha tekstuuri, pingust ja vastupidavust. See on loomset päritolu (luud ja nahk) proteiin, kuigi sellel on ka taimne alternatiiv, mida saadakse Iiri samblikuks kutsutavast väga toitainerikkast vetikast. Kosmeetika- ja tervishoiutööstuses kasutatakse peale sigadelt saadava kollageeni ka kaladelt pärit kollageeni, mis imendub palju kergemini.\nKollageenil on imepärane omadus kiiresti vähendada naha ebatasasusi ja siduda sarnaselt hüaluroonhappele suures koguses vett. Just seetõttu on kollageen ja hüaluroonhape kõige populaarsemad koostisained vananemisvastastes nahahooldustoodetes, mille ülesandeks on kaitsta nahka vananemise märkide eest.\nKollageeni toime nahale\nMõjutab naha sügavamaid kihte, kus kollageen stimuleerib rakkude uuenemist ning parandab pingust ja elastsust.\nVähendab kortse ja tekitab kaitsekihi, mis kaitseb nahka välistegurite eest.\nSeob suures koguses vett, et hoida nahk pikka aega niisutatud.\nAnnab nahale sära ja ühtlustab nahatooni.\nToimib tumedate laikude vastu.\nKollageeni toime juustele\nParandab üldist juuste seisundit, teeb juuksed siledamaks juurtest otsteni ja lisab läiget.\nHoolitseb peanaha eest ja hoiab peanaha niisutatud.\nKaitseb juukseid katkemise ja lõhenemise eest.\nKollageeni on kogu inimkeha valkudest umbes üks kolmandik. Kollageeni tootmine hakkab vähenema 25. eluaastast ja pärast 40. eluaastat kaotame seda igal aastal umbes 1%. Ebatervislik eluviis, liigne päevitamine ja geneetiline soodumus võib seda protsessi isegi kiirendada, mistõttu peame oma keha kollageenivarusid täiendama lisanditega (puhas kollageen) või heal tasemel naha- ja juuksehooldusega.\nKollageen on üks ainetest, mida kasutatakse toitva nahahoolduse korral, näiteks kollageenikreemides ja -seerumites, intensiivsetes vananemisvastastes nahahooldustoodetes küpsele nahale ja isegi tavalistes meigitoodetes. Kollageen sobib kõigile nahatüüpidele, eelkõige aga kuivale, niiskuse kaotanud ja küpsele nahale.\nKõige parema kvaliteediga kollageen, mis on ka kõige levinum küpsele nahale mõeldud toodetes, on kaladelt saadud kollageen (mida mõnikord kutsutakse ka merekollageeniks). Seda liiki kollageeni leidub kreemides, toiteseerumites ja maskides.\nKollageeniga juuksehooldustooted aitavad taastada ja toita juuksetüve ning hoolitseda peanaha eest, mis on tervete juuste A ja O.\nAlusta juba täna kollageeniga toodete kasutamist ja varsti veendud ise nende kasulikes omadustes.\nKortsud ja küps nahk 77\nKõigile nahatüüpidele 146\nGabriella SalveteFace Mask Collagen GoldPaistetuse ja tumedate rõngaste vastane silmamask kollageeniga 5x2 tk\nUusKallosHair Pro-ToxŠampoon keratiiniga kuivadeleja kahjustatud juustele\nalates 0,39 €\nEripakkumisedCollistarTwist® Ultra-Shiny GlossHuuleläige\nUusSkin79Snail The VitafulAntioksüdantne lehtmask teoekstraktiga 20 g\nElizaveccaMilky Piggy Carbonated Bubble Clay MaskSüvapuhastav näomask probleemsele nahale, akne vastu 100 g\nDelia CosmeticsCollagen100% kollageenieliksiir näole ja dekolteepiirkonnale 30 ml\nNesti DantePhilosophia Collagen with Vegetable Collagen & GinsengLooduslik seep kollageeniga 250 g\nCollistarAttivi Puri Collagen+Hyaluronic Acid BustBüsti ja dekolteepiirkonda pinguldav seerum kollageeniga 50 ml\nUusHASKBiotin BoostEnergiat andev šampoon juuste kohevuseks 355 ml\nEripakkumisedOGXBiotin & Collagen Juukseid paksendav šampoon juuste kohevuseks 385 ml\nHolika HolikaAmpoule Mask Sheet From Nature Collagen + PomegranatePinguldav lehtmask\nPhysicians FormulaMurumuru ButterLauvärvipalett\nEveline CosmeticsGold Lift ExpertNoorendav mask kolm-ühes 7 ml\nOGXBiotin & Collagen Paksendav palsam juuste kohevuseks 385 ml\nEripakkumisedCollistarAttivi Puri Anti Stretch Marks ConcentrateKontsentreeritud hooldus venitusarmide hoolduseks 150 ml\nDiadermineLift+ Lift +Silendav ja pinguldav hooldus kapslites 7 tk\nUusPhysicians FormulaThe HealthyLauvärvipalett\nEripakkumisedAlfaparf MilanoLisse Design Keratin TherapyÕrn puhastav šampoon 250 ml


Vooremaa Viktor Svjatõšev on uutele ideedele ülimalt vastuvõtlik\nViktor Svjatõšev on uutele ideedele ülimalt vastuvõtlik\nTänasest Jõgeva maavanemast Viktor Svjatõševist oleks peaaegu saanud ajaloolane. Samas on aga ka tegevus nii riigi-, omavalitsus- kui ka erasektoris pakkunud talle võimalusi töötada ajalooliselt põnevatel aegadel. Peagi kuuekümne aastaseks saav mees on kujundanud mitmeid ameteid pidades nii Jõgevamaa lähiminevikku kui ka nüüdisaega.\nAjalugu oli põlisele jõgevalasele Viktor Svjatõševile koolis lemmikaine. Ta luges teemakohast kirjandust, osales edukalt aineolümpiaadidel. “Otsustasin Tartu ülikooli ajalugu õppima minna, suunamiskirigi oli koolist olemas. Koolis polnud aga teatud ajavahemikul võõrkeeleõpetajat, mistõttu kartsin, et selles valdkonnas ei õnnestu sisseastumiseksamit piisavalt heale hindele sooritada. Ajalooosakonda oli toona konkurss märkimisväärselt suur,” rääkis ta.\nArvestades olukorda, otsustas noor mees hoopis pragmaatilisema ja asisema valdkonna kasuks.\n“Lõpetasin Tallinna Polütehnilise Instituudi geodeesiakursused. Seitsme aastaga sai Jõgevamaa risti ja põiki nii jalgsi läbi kõnnitud kui sõidetud. Toona tegin esimesed tähelepanekud ka erinevate piirkondade kordumatust omapärast, elulaadist ja traditsioonidest.\nOlen tänaseni veendunud, et erinevused on Jõgevamaa rikastajaks. Maavanemana soovin külalistele ikka meie maakonna ainulaadseid paiku tutvustada. Nii on saanud traditsiooniks kutsuda oma kolleegid- maavanemad Peipsi järvele talvisele kalapüügile. Kord ei olnud maakonnajuhtidel mingit tahtmist sealt ära tulla. Imekaunis loodus oli nad oma lummusse haaranud,” meenutas ta.\nTõi Eestimaa jõuluvana Jõgevale\nOriginaalseid ideid otsiv Viktor Svjatõšev on ammutanud inspiratsiooni ka ilmastikust. Töötades ligi seitse aastat Jõgeva linnapeana, haaras ta kinni faktist, et Jõgeval on mõõdetud Eesti külmarekord.“Nii sai otsustatud, et Jõgeva linna kultuurikeskuses asub elama jõuluvana Jõgevajõul, ja algatatud traditsioon kuulutada Jõgeval välja jõulurahu kogu Eestimaale, mida teeb EELK peapiiskop. Mõlemad mõtted said teoks koostöös Jõgeva kauaaegse kultuurijuhi Airi Rütteriga. Arvan, et külmades ilmades on paljugi positiivset, pideva töö ja jõupingutuste korral võimaldab see paikkonna mainet atraktiivsemaks muuta,” usub ta.\nAvaliku sektori töötaja sai Viktor Svjatõševist suuresti sotsialismiaja ja plaanimajanduse kirjutamata tavadest tingituna. “Olin noor perepea, kahe lapse isa. Pere vajas avaramat ja nüüdisaegsemat korterit, mida aga paraku aastaid saada ei õnnestunud. Elamispindu eraldas siis riik, korter lubati aga tingimusel, et asun tööle rajooni täitevkomitee ehitusosakonna juhatajana. Mahukat koormust ja vastutust nõudev töö polnud sugugi kerge, mitmed kogenud inimesed olid pakkumisest loobunud. Mina andsin nõusoleku. Rajoonijuhid pidasid sõna: sain korteri viiekorruselisse majja.”\nSvjatõševi sõnul oli ehitusosakond rajooni täitevkomitees isemajandav projektipõhine üksus, mille tegevusaladeks oli ehituslik järelevalve, materjalide hankimine ja muudegi vastava alaga seotud probleemide lahendamine.\n“Ehitus- ja kommunaaltemaatikat kureerisin ka täitevkomitee aseesimehena ja hiljem abimaavanemana. Teadmisi, oskusi ja kogemusi tööks andis TPI kaugõppes omandatud kõrgharidus ehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal.”\nViktor Svjatõševi sõnul on tal olnud hea meel olla kaasarääkijaks ja organiseerijaks mitme Jõgevamaale olulise hoone ehitamisel. “Kaheksakümnendatest aastatest meenuvad ametlikult sõjas haavata saanute raviks ehitatud Jõgeva haigla ja spordihoone Virtus ehitamine ja Põltsamaa lossi esimese etapi restaureerimine, mida tegi Poola firma Budimex.”\nJõgeva linnapeana kulutasime koos toonase abilinnapea ja praeguse linnapea Aare Olgoga rohkesti ajurakke selle nimel, et maakonnakeskusse kerkiks nüüdisaegne bussijaam. “Esimesest tööperioodist maavanemana pean üheks ülevamaks hetkeks seda, kui lõime käed justiitsminister Rein Langi ja siseminister Marko Pomerantsiga, mille tulemusena otsustati Jõgevale ehitada nüüdisaegne kohtu- ja politseimaja. Sellest hoonest ilmajäämine tähendanuks mitmete korrakaitse ja õigusabiga seotud töökohtade kadumist meie maakonnakeskuses.”\nKaitseliidu Jõgeva maleva pealiku abi Viktor Svjatõšev peab väga oluliseks, et Puurmani valda Kirnale riigikaitsealaseks õppeks ja enesetäienduseks rajatav tänapäevane keskus lõpuni välja ehitatakse. “Mul on ka kaitseliitlase vormirõivas, mida pidulikel sündmustel uhkusega kannan,” märkis ta.\nJõgeva linnapeana tuli Svjatõševil olla kohapealseks vastutajaks 2009. aasta suvel maakonnakeskuses peetud võidupüha paraadi ladusa toimumise eest.\n“Mulle helistati ja küsiti kas Jõgeva on valmis võidupüha paraadi läbi viima. Nõu ei tohtinud pidada kellegagi. Põhjalikult kaalunud, otsustasin hommikul jaatava vastuse anda.\nHiljem oli riigikaitsetegelastelt hea kuulda, et Jõgeva on olnud üks paremaid võidupüha paraadi toimumiskohti läbi aegade,” tunnistas ta.\nKui mootorikütust nappis\nPraegu mõjub paljude rahakotile raskelt mootorikütuse aktsiisi tõus. Veerand sajandit tagasi, Eesti taasiseseisvumise algusaastail olid aga mured hoopis teistsugused. “Bensiin oli defitsiit ja abimaavanemana tuli mul koordineerida selle varumist Jõgevamaale. Lahendust aitasid leida toonased koostööpartnerid Narvast eesotsas linnapea Vladimir Mižuiga,” põikas maavanem korraks tagasi lähimöödanikku.\nViktor Svjatõšev ütles, et koolipõlves ta noorteseltskondades eestvedajaks ei olnud. “Pigem olin kaasamineja. Võitlejahinge, korrektsust ja täpsust kasvatas minus aga malega tegelemine. Males toob eksimus kohe kaotuse. Üks väärikamaid kaotusi oli minu jaoks kooliajal simultaanil Paul Keresega. Mängud toimusid Tallinnas pioneeride palees.”\nÜht eredamat malevõitu meenutas mees aga nii. “Minskis peeti Eesti, Läti, Leedu ja Valgevene maleturniiri. Minu mängu tulemusest sõltus, kas Eesti turniiri võidab. Kogu Eesti seltskond ümbritses minu malelauda. Algul oli seis paljutõotav, siis mängisin selle aga maha.\nPärast kukkus aga valgevenelastest vastasel kell sajandik enne mind ja kohtunik fikseeris mulle võidu. See tähendas esikohta ka Eesti koondisele.”\nKui Viktor Svjatõšev ja Aare Olgo koos Jõgeva linna juhtisid, sündis neil ühine idee ehitada linna tänavamale väljak.\nUisapäisa tegutsemine vastukarva\nPärast tööd maavalitsuses tegutses Svjatõšev tootmisjuhina Painküla tärklisetehases, hilisemas firmas Pepsico. Seal oli ta tegev ka esimeste kartulikrõpsude valmimisel Eestis. Koos abikaasa ja teiste pereliikmetega rajas ta elektritööde ja kaubandusega tegeleva firma KSK Jõgeva, mis viiesaja ettevõtte hulgas Gaselli auhinna pälvis. “Hea meel on tõdeda, et KSKst tuule tiibadesse saanud mehed rajasid ettevõtte Autsec, mis tänaseni edukalt tegutseb,” ütles ta.\nMaavanemana käivitas Viktor Svjatõšev idee korraldada omavalitsuste ja ettevõtjate rahvusvahelisi kontaktseminare, kus osalejaid paljudest Jõgevamaa sõpruspiirkondadest ka välisriikidest.\nPuhkepäevadel näeb Viktor Svjatõševi sageli tervisejooksu tegemas, jalgrattaga sõitmas, sobivate talveilmade korral Adaveres või Peipsi järvel uisutamas. Koju sisustas ta endale jõusaali.\n“Tervist hakkasin põhjalikult väärtustama pärast seda, kui kolmekümne viie aastaselt väga tõsise terviserikke üle elasin. Doktor Kalle Piiskoppeli sõnul pääsesin üle noatera kõige halvemast. Püüan kõike teha pühendumisega. Ülepeakaela tegemised mulle ei meeldi. Uutesse ja originaalsetesse ideedesse nakatun aga kergesti. Jõgevamaa ilu ja valu lasen endast läbi erilise emotsionaalsusega,” rääkis Svjatõšev oma elu tähtsamatest põhimõtetest.\nViktor Svjatõševi elukäik\n*Sündis 20. veebruaril 1956 Jõgeval\n*Õppis Jõgeva keskkoolis (1974), Tallinna tehnikaülikooli geodeesiakursusel,Tallinna tehnikaülikool ehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal, saades aastal 1989 majandusinseneri kvalifikatsiooni\n*1975-1982 insener- geodeet rajooniarhitekti tootmisgrupis\n*1982-1987 ehitusosakonna juhataja Jõgeva rajooni täitevkomitees\n*1987-1992 abimaavanem Jõgeva maavalitsuses\n*1992-1993 tootmisdirektor Painküla tärklisetehases\n*1993-1999 juhataja osaühingus KSK\n*1999-2002 Jõgeva abilinnapea\n*2002-2005 Jõgeva linnapea\n*2005 november kuni 2009 Jõgeva linnapea\n*Alates 2009 kuni tänaseni Jõgeva maavannem\n*Hobid: tervisesport, male, lugemine\n*Abielus, kahe lapse isa, viie lapselapse vanaisa\nAjalooõpetaja Eino Veskise kinnitusel oli Viktor Svjatõšev koolis väga suure ajaloohuviga õpilane. “Hea vene keele oskuse tõttu usaldati Jõgeva keskkoolis tema organiseerida rahvaste sõpruse festivalid, kus osales noori mitmetest liiduvabariikidest.\nPraegu kohtume Viktoriga paljudel sündmustel, sageli ka juhuslikult tänaval. Surume teineteisel tugevasti kätt ja ajame pikemalt või lühemalt juttu, kuidas parajasti aega ja võimalust. Soovin Viktor Svjatõševile tugevat tervist ja energiat, et ta saaks veel palju aastaid Jõgevamaa hüvanguks töötada.”


Terviseameti kommunikatsioonijuht vallandatakse usalduse kaotuse tõttu | Tervisegeenius\nTerviseameti kommunikatsioonijuht vallandatakse usalduse kaotuse tõttu\n22. dets. 2020 kell&nbsp17:39\nTerviseameti kommunikatsioonijuht Simmo Saar vallandati vaktsineerimiskava kritiseerimise tõttu.Foto: Ants Liigus / Postimees / Scanpix\nTerviseameti senine kommunikatsioonijuht Simmo Saar tõi möödunud nädalal saates “Kuuuurija” anonüümselt välja, et Eesti vaktsineerimiskavas on palju vajakajäämisi.\nSee, et kritiseerija oli Saar, tuvastati üsna kiirelt ning esmaspäeval andis ta juba oma näo ja nimega intervjuu Postimees TV-le.\nSaar ütles intervjuus, et Eestis hakati koroonaviiruse vastase vaktsineerimise planeerimisega tegelema liiga hilja. “Kui täna räägitakse sellest, et on olemas suurepärane plaan, siis ma ütlen ausalt, see ei ole mingi plaan. See on heal juhul vaktsineerimisstrateegia lähteülesanne,” sõnas ta.\nSaar tõi välja, et vaktsiini logistika on korralikult läbi mõtlemata ja hangetki ei ole tehtud. Perearstid ei ole saanud täpseid juhiseid kaitsesüstimise kohta, vaktsineerimiskoolitused on alles tulemas. Ka ei ole teada, kuidas hakatakse tavitama vaktsineeritavaid ning planeeritud ruume vaktsineerimiseks.\nTerviseamet andis teisipäeva pärastlõunal teada, et amet ei nõustu esmaspäeval saates “Otse Postimehest” Simmo Saare esitatud väidetega ja lõpetab töölepingu temaga.\nTerviseameti juhi Üllar Lanno sõnul ei ole pärast Simmo Saare väljaütlemisi võimalik koostööd jätkata.\n“Need väljaütlemised olid solvavad terviseameti inimeste suhtes, kes on pea viimase aasta pingutanud ning kümneid tunde igapäevaselt panustanud ühiskonna jaoks olulise vaktsiini saabumise ettevalmistamisse. Pärast selliseid väljaütlemisi ei näe ma võimalust koostöö jätkamiseks,” ütles Lanno.\nPerearstide seltsi juhatuse liige Ruth Kalda, kes kuulub vaktsineerimiskava juhtgruppi, ütles Õhtulehele, et kõik on vaktsineerimisega seonduv on vajanud kiiresti planeerimist, informeerimist ja läbirääkimist. Aga see on täiesti mõistetav, kuni ei ole olnud veel kindel, millised vaktsiinid ja millal tulevad, millal saab müügiloa.\n“See võib nii olla, et info ja ettevalmistamised on koondunud üsna lühikese aja peale, aga ei saa öelda, et siin oleks kaost. Selged juhised tulevad [sotsiaalministeeriumist ja terviseametist], aga seni ole tegeletud sellise detailsusega,“ sõnas Kalda.\nMärksõnad: koroonaviirus, sotsiaalministeerium, terviseamet, üllar lanno


INTERVJUU | Sten Maasalu: kui teised pallitrenni tegid, saadeti mind jooksma – Käsipall24\nAvaldatud 07.08.2019; 12:41\nAutor Taavi Tibar 07.08.2019; 12:41\nEelmisel hooajal Soomes Siuntio IF võistkonnaga pronksi võitnud Sten Maasalu jätkab samas klubis ka uuel hooajal. Eesti koondise paremsisemine viskas neljakümnes mängus 169 väravat ning valiti eelmine aasta SM-Liiga all-star võistkonda.\n25-aastane Viljandi kasvandik on veetnud Soomes kaks hooaega ja on end seal tõestanud ühe parema mängijana omal positsioonil. Kui arvestada, et mees ei viska seitsme meetri karistusviskeid, siis oli eelmine aasta skoorijate tabelis temast eespool vaid teine eestlane Ardo Puna.\nKuidas tuli pakkumine Soome minekuks?\nSiuntio võistkond oli vaadanud interneti vahendusel ühte Viljandi play-off kohtumist. Nad olid vist algselt jälginud rohkem Ott Varikut ja Kristo Voikat, kuid kuidagi jäin mina silma. Neil oli sel hetkel vaja minu positsiooni mängijat ja nii sõlmisime lõpuks Otiga mõlemad soomlastega lepingud.\nNüüd oled pikendanud lepingut juba kolmandaks aastaks? Kas sul oli ka teisi pakkumisi?\nMa tegin oma praeguse klubiga lepingu ära juba suhteliselt varakult, enne seda ei olnud mujalt suurt huvi. Nüüd viimase koondisetsükli järel tuli ka teisi pakkumisi, kuid selleks hetkeks olid mul juba nimed paberil ja ei hakanud enam asju ümber seadma.\nViimase kahe hooaja jooksul on teil olnud kaks eri treenerit, millised on olnud nende erinevused?\nVõib öelda, et need on kaks täiesti erinevat isiksust. Teddy (Nordling – Siuntio praegune treener – toim.) suutis meile kiiresti selgeks teha, mida meilt ootab. Endise tippmängijana on kõigil tema suhtes suur respekt. Isiklikult olin alguses natukene skeptiline, kuid nüüdseks olen aru saanud tema filosoofiast ja mulle see sobib. Hooaja lõpuks saavutatud pronks oli lisakinnitus selle kohta, et liigume õiges suunas. Eelmise treeneri (Kaj Hagman oli Siuntio juhendaja Maasalu esimesel aastal Soomes – toim.) kohta midagi halba öelda ei ole, aga pigem on vahetus mõjunud võistkonnale positiivselt.\nMis osas oled Soomes isiklikus plaanis arenenud?\nVõib öelda, et koostöös uue treeneriga on minust saanud parem võistkonna mängija. Kui varem olin pigem selline “püüa ja viska” vend, siis nüüd tunnen, et isetsemist on vähemaks jäänud ja näen rohkem platsi. Tahaks öelda, et saan rohkem aru, kuidas käsipall päriselt käib.\nLisaks olen arenenud just füüsilise poole pealt. Jõusaal pole kunagi probleem olnud. Küll aga jooksu osale ei ole suurt rõhku asetanud. Ville (Schoultz – Siuntio füüsilise ettevalmistuse treener – toim.) on teinud mulle selgeks, kui tähtis on anaeroobne osa käsipallis. Eelmine hooaeg oli näiteks periood, kus teised tegid saalis pallitrenni ja mina ühe võistkonnakaaslasega pidin väljas jooksuharjutusi tegema, et oma vormi parandada.\nVideos rääkis Sten Käsipall24.ee lehele lühidalt rannakäsipallist ja Soomes pronksi võitmisest.\nMillised on uue hooaja eesmärgid?\nEga meil muud ei saa olla kui medal. Võib öelda, et pronks on reaalne, finaali pääsemine maksimum. Eks Cocks on Cocks (Riihimäe võistkond on võitnud Soome meistritiitli seitse aastat järjest ja osaleb ka Meistrite liigas – toim.) ja ulmelisi illusioone endale looma ei hakka. Pigem loodame võidelda Dickeniga finaalikoha nimel.\nKuidas võrdleksid Eesti ja Soome liigat?\nSoome liiga on ühtlasem, siin on rohkem võistkondi, kes võivad medalile pretendeerida. Ühegi võistkonna vastu “lõdva kummiga” minna ei saa. Kuigi Cocks on teistest üle, näitas Dicken eelmise aasta finaalseerias, et nemad ei ole ka võitmatud. Usun, et siin võivad heal päeval kõik kõigiga võrdselt mängida.\nMillisena näed oma käsipallialast tulevikku?\nUnistus on loomulikult mängida Meistrite liigas. Eelmise koondisetsükli järel tulnud pakkumised andsid lootust, et suudan ronida kõrgemale. Sel aastal pean olema kannatlikum uue lepingu tegemisel. Tunnen, et Soome liiga ei ole minu lagi. Rootsi ja Saksamaa oleks huvitavad variandid, kust omakorda oleks lihtsam samm edasi astuda.\nKuidas võtad kokku esimese koondisetsükli uue treeneri käe all?\nMinul isiklikult oli alguses väga raske uue treeneri süsteemi sisse sulanduda. Koondise juhendajal ongi raske töö, tal on ikka nii vähe aega antud. Asja sees olles aga tundsin, et see töötab. Peame paljusid asju veel lihvima ja üksteist paremini mõistma. Kuid tundub, et sellest võib asja saada.\nLõpetuseks, sa oled kaks aastat järjest kuulunud Soomes all-star koosseisu, mida selline valik sportlase jaoks tähendab?\nEks ta midagi ikka annab. Ju siis kellegi arust ma olen Soome parim mängija omal positsioonil. Eks ta on au ja lisamotivatsioon. Kui juba korra sinna valitud on, siis sealt enam välja jääda ei tahaks. Siis oleks ju tunne, et asjad liiguvad vales suunas.\nSten Maasalut ja Siuntio IF-i saab Eestimaa pinnal näha 23.-25. augustil toimuval Põlva Cupil.\nEelmine Ülekaalukalt täpseim snaiper ja kahepeale 30 väravat mängus ehk 8 fakti Eesti esiliigast\nJärgmine“Käsipallikangelased” – suurim hooajaeelne kohtumine Euroopa käsipallis


Valutab harja Kuidas ravida. Neuroloog selgitab: viis levinumat põhjust, miks käsi valutab\nMetatarsalgia kirurgiline ravi on näidustatud sellisel juhul, kui eelmainitud konservatiivne ravi ei ole tulemusi andnud. Selleks ajaks oli esimesest palavikust möödunud umbes neli aastat. Seal viitavad autorid uuringutele toetudes, et mitme topeltpimekatse ja platseeboga kontrollitud uuringu alusel ei ole neil juhtudel siiani näidatud borreeliainfektsiooni kestmist. Põlvedele langeb liialt suur koormust ning seda mitte korra vaid pidevalt. Igasugused põlvetraumad on väga levinud spordivigastused. EMOs vastu võtnud perearst seevastu ütles, et kohe tuleks võtta antibiootikume, ent ta ei saa nakkushaiguste arstidest mööda minna.\nKui mõelda, siis meie põlved saavad väga suure koormuse osaliseks meie igapäevastes tegemistes. Kuigi tegu on ebameeldiva ja ka frustreeriva probleemiga, siis õnneks päris paljud põlve valuga seotud mured on hõlpsalt ravitavad. Füsioteraapia võib samuti aidata põlvevalu leevendada, kuid siiski mõnel juhul võib põlv vajada kirurgilist sekkumist.\nLuuotsad on kaetud kõhrega, et hoiduda luid üksteise vastu hõõrdumisest. Lisaks sellele on reie-ja sääreluu valutab harja Kuidas ravida menisk.\nMis toimib justkui amort. Neid struktuure kahjustav tegevus või haigus võib olla üks põlvevalu põhjustest. Selleks, et tõsisem trauma tekiks on vaja jõudu välistmis viib põlve normaalasendist välja. Sageli on need seotud just spordis tulenevatest olukordadest. Mis on need faktorid, mis suurendavad põlvevalu riski? Kehakaal — ülekaalulisus on põlvevalu üks suurimad riskitegureid.\nTegelikkuses kõikide liikumisharrastustega võib põlvele langeda liigne koormus. Sugu — uuringud on näidanud, et umbes 20 protsendil naistest on suurem tõenäosus põlve probleemidele, kui meestel. Suurimaks põhjuseks on tõsiasi, et naistel Perioodiline liigesevalu vaagna laius suurem. Naistel on ka nõrgemad jalalihased jalalihased destabiliseerivad põlve. Põlvevalu sündroomid ja haigused Toome välja kolm enamlevinud põhjust.\nKuna bursiit vähendab hõõrdumist liigese piirkonnas. Kui valutab harja Kuidas ravida saab järiepidevalt liialt koormust võib tekkida seal põletik. Näiteks: pidev põlvedel töötamine ehituse peal. Tendiit ehk kõõlusepõletik kutsutakse ka hüppaja põlveks — siin kohas on suurimaks probleemiks see just jooksjatel, suusatajatel ja ka jalgratturitel.\nTendiit on tavaliselt tingitud ülemäärastest koormatest või kõõluste kahjustusest ehk kõõlust ümbritseb libisev kude, kui selle funktsioon on häiritud, siis see põhjustab põletikku. Seda saab ravida mitmel viisil: füsioteraapia, teipimisega spetsiaalne või siis kirurgia abil. Artroos ehk Osteoartroos — seda peetakse üheks kõige levinumaks liigesehaiguseks. Ajaga asjad kipuvad kuluma.\nSellise trauma peamiseks tekkimise põhjuseks on põlve järsk keeramine või siis pööramine. Sidemete vigastused — peamisteks sidemevigastusteks on erinevad sidemete rebendid ning venitused. Need jagunevad oma raskusastme poolest kolmeks: Kerged sidemete vigastused: side on saanud venitada ja on valus aga sidemekiud ise Spec Salvi liigesed rebenenud.\nNihestused — põlve nihestused ehk dislokatsioon on harvemini esinev põlve vigastus ning see toimub valutab harja Kuidas ravida mõne suure lööktrauma tagajärjel näiteks löök põlve või kukkumine põlvele. Selle vigastuse korral nihkub liiges oma õigest asendist välja. Kuna antud seisund võib oluliselt kahjustada nii närve kui ka veresooni on tegu väga tõsise Mida teha artriidi sormedes ning arsti või isegi kirurgi sekkumine on vajalikud.\nPõlvedele langeb liialt suur koormust ning seda mitte korra vaid pidevalt.


Pärnumaa Noortekogu Suvekool | Osaluskogud Eestis\n/ Infonurk / Uncategorized @et / Pärnumaa Noortekogu Suvekool\nOsaluskogu tegevustes osaledes eeldatakse noortelt, et nende kohustuseks on ainult vallavanemaga kohtumine kord kvartalis või rääkimine poliitilistel teemadel, mis noori puudutavad. Osaluskogus tegutsedes on aga võimalik astuda tavapärasest kastist välja ning teha midagi uudset.\nUudne on võtmesõnaks hetkel kõiges, mida Pärnumaa Noortekogu viimasel ajal teeb, mistõttu otsustas noortekogu ühiselt, et 2018. aasta suvel korraldatakse noortele suvekool, mis on õpetlik ning huvitav, kuid samas annab noortele võimaluse ühiseks aja veetmiseks.\n30. juunist kuni 1. juulini korraldas Pärnumaa Noortekogu meeskond Suvekooli, mis oligi täpselt seda kõike. Toimusid mitmed koolitused noortelt-noortel. Noored said külalisesinejatelt ülevaate nii õpilasaktivismi, projektide kirjutamise kui ka enesearendamise kohta. Noori õpetati ka argumenteerima. Lisaks sellele arutleti brändi loomise üle ning räägiti astronoomiast ning koos käidi vaatamas Veenust, Kuud ja Jupiteri kuid.\nKõikidele tarkustele lisaks, mida noortele jagati, toimus ka grillimine ning orienteerumine kaunil Tõstamaal.\nÕpetlik oli suvekool nii osalejatele kui ka korraldajatele. Korraldajad mõistsid, et alati tasub astuda piiridest välja ning teha tavapärasest midagi erinevat, kui selleks on võimalus. Noortele, kes plaanivad ise midagi sarnast teha, on neil järgnevad soovitused:\nÄra korralda üritust üksinda. Seltsis on segasem ja mis kõige tähtsam – lihtsam.\nHakka aegsasti peale, see pole üritus, mida õhtuga korraldada.\nOsaleja tahab ka liikuda, hoia tasakaalus vaba aeg ja muud tegevused.\nTäis kõhuga sujub töö alati paremini, otsi hea toitlustus.\nHoia osalejad informeeritud, et neil oleks kõik võimalikult selge. Ei saa eeldada, et osalejad teavad kõike seda, mida korraldajadki.\nKahepäevase ürituse puhul veendu, et saad vähemalt öö enne magada.\nVillu Liivla, Pärnumaa Noortekogu liige


Saare maakonna kiirabibrigaadidele tehakse aastas ligi 5000 väljakutset, millest enamus on seotud inimeste haigestumisega. Vigastuste osakaal on aga väljakutse põhjuste seas märgatavalt langenud.\nTervise Arengu Instituudi statistika andmeil, mis käsitleb aastaid 2004–2012, oli enim väljakutseid 2011. aastal – 5197. Madalaim, 4589 oli see näitaja aga 2005. aastal.\nTuhande elaniku kohta tehti Saare maakonnas 2011. aastal 150,4 kiirabi väljakutset. Eesti keskmine näitaja selles vallas oli 203,9 – suurim Hiiu maakonnas (265,7), väikseim aga Järva maakonnas (121,9). Saaremaa on selles edetabelis tagantpoolt kolmas, järgneb Rapla maakond (146,7).\n“Järelikult on meil väga hea perearstindus,” leidis SA Kuressaare Haigla juhatuse esimees Viktor Sarapuu. “Maakonna perearstidega kaetus on üks tegur, mis kiirabi kutseid vähendab.”\nMullu sai kiirabi 5146 väljakutset. Abistatuid oli kokku 4968, neist 4468 juhul oli kiirabi poole pöördumise põhjuseks haigestumine, 487 puhul vigastused. Sportimisel saadud traumasid registreeriti 15 korral, tööõnnetus oli vigastuse põhjuseks 14, suitsiidikatse kolmel puhul. Neljal korral otsiti abi mürgistuse tõttu, üheksal korral pöörduti kiirabi poole sünnitaja transportimiseks.Abisaanutest hospitaliseeriti 1981 inimest.\nVigastusi väljakutsete põhjusena registreeriti enim 2006. aastal. Mullune näitaja 487 on aga madalaim. Olmevigastusi pandi aastal 2006 kirja koguni 532 korral ning ka see arv on tublisti vähenenud. Tööõnnetustes saadud vigastusi läks enim kirja samuti aastail 2005–2 007, vastavalt 78, 71 ja 75.\nSuitsiidikatsest põhjustatud vigastused märgiti 2005. aastal väljakutse põhjuseks koguni 30 korral. Veel 2008. aastal oli see näitaja 18, pärast seda aga on neid olnud aasta kohta 3–6. Võrreldes mulluseid andmeid 2006.\naastaga, on poole võrra vähenenud ka vägivalla tagajärjel saadud vigastuste arv – 77-lt 36-le.\nSee-eest on viimase viie aastaga suurenenud nende arv, kelle kiirabi poole pöördumise põhjuseks oli haigestumine. Kui 2007. aastal oli nende arv 3838, siis mullu juba 4468.\nAbisaanute arv oli meie maakonnas kõige suurem 2011. aastal, 5036, kõige väiksem aga 2005. aastal, 4457.\nKui 2004. aastal konstateeris kiirabi surma 65-l ja 2005. aastal 61 korral, siis 2010. aastal koguni 124-l ja 2011. aastal 111 korral. Mullu tunnistati inimene surnuks 96 korral.\nTerviseameti kogutud andmed Saare maakonna kohta sisaldavad Orissaare kiirabi ja Kuresaare haigla õebrigaadide ning 2012. aastal tööd alustanud Põhja-Eesti regionaalhaigla Ruhnu esmaabibrigaadi andmeid.\nIngrid Valdmaa, Tervise Arengu Instituudi tervisestatistika osakonna analüütik:\nSaaremaal oli mullu 51 väljakutset vähem kui aasta varem. Tulemuseta väljakutsete hulk on aga varasema aastaga kasvanud kaks korda, 20-lt 40-le, kuid samas on olukord pikemas ajalõikes pigem stabiliseerunud.\nÜle Eesti on suurenenud selliste väljakutsete hulk, kus lähedased otsustavad haige või õnnetusjuhtumis kannatanu haiglasse toimetada pärast kiirabi kutsumist, ent häirekeskus jäetakse sellest teavitamata, mistõttu kiirabibrigaadi jaoks tekib tühisõit. Positiivsete tendentsidena saab välja tuua, et põhjuseti on aasta-aastalt vigastuste tõttu kiirabi kutsutud üha vähem, samuti on mürgistusi esinenud väga vähe või üldse mitte.


NordenBladet.ee | May 2019 — NordenBladet.ee\nNordenBladet — Väliskomisjon otsustas tänasel istungil saata täiskogu istungile eelnõu, millega kiidetakse heaks Põhja-Makedoonia Vabariigi NATOga ühinemist käsitleva lepingu protokoll. Komisjoni esimehe Enn Eesmaa sõnul on Põhja-Makedoonia üks neljast riigist lisaks Bosniale ja Hertsegoviinale, Gruusiale ning Ukrainale, kes on oma\nNordenBladet — Riigikogu esimees Henn Põlluaas võõrustab homme Tallinnas Korea Vabariigi Rahvusassamblee esimeest Moon Hee-sangi ja teda saatvat delegatsiooni. Neljapäeval kohtub Põlluaas Moon Hee-sangiga Riigikogus. Kohtumisel osaleb ka Eesti-Korea Vabariigi parlamendirühma esimees Urve Tiidus. Õhtul annab Riigikogu esimees külalise auks\nNordenBladet — Riigikogu võttis tänasel istungil muutmata kujul vastu Vabariigi Presidendi poolt välja kuulutamata jäetud Kaitseväe korralduse seaduse muutmise seaduse. Riigikogus oli uuesti arutamisel Kaitseväe korralduse seaduse muutmise seadus (783 UA), mis laiendab Kaitseväe olemasolevaid õigusi isikute tausta kontrollimisel, et\nNordenBladet — Soomes vaatavad õpilased telefonist, mis toitu neile sööklas pakutakse. Vastava Rakenduse Koulusafka tegid õpilased ise. Üks neist oli praegu 19-aastane Oliver Palonkorpi, kes läheb edasi õppima ülikooli. Kaasa lõid tema kaksikvend Valtteri ja veel mõned sõbrad. Programmeerimisega olid\nNordenBladet — Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkonnas tehti esimesed loomkatsed Tartu teadlaste disainitud ja sünteesitud antioksüdantsete peptiididega, mis võivad leevendada oksüdatiivset stressi. Oksüdatiivne stress tekib ka haruldase ravimatu geneetilise haiguse, Wolframi sündroomi korral ning seda uurivad süvitsi teadlased üle kogu maailma.\nNordenBladet — Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkond ja Metšnikovi nimeline Riiklik Meditsiiniülikool allkirjastasid 23. mail vastastikuse mõistmise memorandumi. Peterburis tegutsev meditsiiniülikool näeb Tartu Ülikooli õppe- ja teaduskoostöö partnerina günekoloogia, farmakoloogia, esmatasandi tervishoiu, kardioloogia, pediaatria ja taastusravi alal. Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkonna\nNordenBladet — Tänases infotunnis soovisid Riigikogu liikmed valitsuse esindajatelt põhiliselt vastuseid Eesti eelarvestrateegia valikute ja eelarve tasakaalu hoidmise kohta. Riigikogu liige Taavi Rõivas küsis peaminister Jüri Rataselt, miks on majanduskasvust hoolimata järgmiste aastate riigieelarved puudujäägis ja valitsus kavandab kärpeid. Ratas\nNordenBladet — Tallinna Tehnikaülikool (TalTech) ja Nordecon AS sõlmisid lepingu ülikooli Mäepealse 3 teadus-ja õppehoone rekonstrueerimiseks ja laiendamiseks. Esmalt lammutatakse praeguse hoone tänavapoolne osa ja asendatakse uue ja suurema ehitusmahuga ning hoovipoolse katselaboriga osa rekonstrueeritakse. Tööde maksumus on 5,688 miljonit\nNordenBladet — Riigikogu juhatuse otsusega võeti menetlusse kuus eelnõu. Eesti Keskerakonna fraktsiooni, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni ja Isamaa fraktsiooni 27. mail algatatud alkoholi-, tubaka-, kütuse ja elektriaktsiisi seaduse muutmise seaduse eelnõu (30 SE). Eelnõuga muudetakse alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi\nNordenBladet — Riigikogu sotsiaalkomisjon sai tänasel istungil Tööinspektsiooni peadirektorilt Maret Maripuult ülevaate Eesti töökeskkonnast eelmisel aastal. Tööinspektsiooni järelevalve all on 43 protsenti Eesti tööturust ja 83 protsenti töötajatest. Mullu tegid tööinspektsiooni töötajad kokku 5128 kontrollreidi 3643 ettevõttesse. Kõige enam külastusi\nNordenBladet — Rahanduskomisjoni istungil arutati koos huvigruppidega rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse nõuete karmistamist seoses virtuaalvääringu teenuse pakkumisega. Rahanduskomisjoni esimehe Aivar Koka sõnul on vaja muuta virtuaalvääringu teenusepakkuja ja rahakotiteenuse pakkuja tegevusloa saamise nõudeid. „Nõuete karmistamise kaudu vähendame nende\nNordenBladet — Peaminister Jüri Ratas arutas täna Euroopa Liidu riigipeade ja valitsusjuhtidega Euroopa Parlamendi valimiste tulemusi ning Euroopa Liidu kõrgete ametikohtade täitmise edasist protsessi. Arutelude tulemusel alustab Ülemkogu eesistuja konsultatsioone Euroopa Parlamendiga. ELi liikmesriikide juhtidel on eesmärk nimetada Ülemkogu eesistuja,\nNordenBladet — Riigikogu võttis vastu kolm otsust nõukogude liikmete nimetamise kohta Kultuurikomisjoni esitatud Riigikogu otsus „Eesti Rahvusraamatukogu nõukogu liikmete nimetamine“ (21 OE) näeb ette nimetada Eesti Rahvusraamatukogu nõukogu liikmeteks Riigikogu liikmed Signe Kivi, Mihhail Lotman ja Peeter Rahnel ning Eesti


Projektitoetuse taotluste paremusjärjestusse seadmise ettepaneku esitamise ning taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise ja taotluse rahastamise suuruse ettepaneku esitamise kord\nKord kehtestatakse Maaeluministri määruse „Kalanduspiirkonna kohaliku arengu strateegia rakendamine“ § 14 lõike 2 punkt 4 alusel.\n1. Harju Kalandusühingu (edaspidi ühing) hindamiskomisjoni projektitaotluste hindamise üle teostab kontrolli ühingu juhatus.\n2. Ühingu juhatus kontrollib, kas projektitoetuse taotlused on hinnatud ettenähtud nõuete kohaselt.\n3. Nõuetele mittevastavusel tagastatakse paremusjärjestus hindamiskomisjonile nõuetega vastavusse viimiseks.\n4. Nõuetekohaste projektitaotluste paremusjärjestuse puhul ühingu juhatus:\n4.1. võtab vastu otsuse teha PRIA-le ettepanek projektitoetuse taotluste paremusjärjestusse seadmise kohta ning projektitoetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise ja taotluse rahastamise suuruse kohta nende taotluste puhul, millega taotletakse projektitoetust alla 60 000 euro.\n4.2. esitab üldkoosolekule need taotlused, millega taotletakse projektitoetust üle 60 000 euro.\n5. Kui ühingu taotlusvoorus ei jätku vahendeid võib ühingu juhatus teha taotlejale ettepaneku taotlussumma vähendamiseks.\n6. Kui taotleja keeldub taotlussummat vähendamast võib ühingu juhatus projektitaotluste paremusjärjestuse ettepanekusse tõsta tagumisi taotlusi vastavalt rahalisele eelarvele.\n7. Otsuse teha PRIA-le ettepanek projektitoetuse taotluste paremusjärjestusse seadmise kohta ning projektitoetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise ja taotluse rahastamise suuruse kohta nende taotluste puhul, millega taotletakse projektitoetust rohkem kui 60 000 eurot, teeb kohaliku algatusrühma üldkoosolek.\n8. Keelatud on osaleda enda või temaga tulumaksuseaduse § 8 tähenduses seotud isiku esitatud projektitoetuse paremusjärjestusse seadmise ettepaneku, projektitoetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise ning taotluse rahastamise suuruse ettepaneku kinnitamisel.\n9. Taotlejatele, kelle projektitoetustaotlustele kinnitati toetuse rahuldamata jätmise ettepanek, saadetakse hiljemalt viie (5) tööpäeva jooksul vastav teavituskiri,* kus märgitakse ära kõnealuse tegevussuuna toetusvahendite maht, taotlusvooru laekunud taotluste arv ja maht millele toetus määrati, taotleja toetuse koht paremusjärjestuses ning hinded põhjendustega hindamiskriteeriumite kaupa. Samuti paremusjärjestuse ettepanekut kinnitava juhatuse või üldkoosoleku toimumise aeg ja koht.\n10. Koos projektitoetuse taotlusega esitab ühing PRIA-le juhatuse ja üldkoosoleku põhjendatud otsuse, millega võeti vastu ettepanek projektitoetuse taotluse paremusjärjestusse seadmise kohta ning projektitoetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise ja taotluse rahastamise suuruse kohta.\n11. PRIA-le esitatakse kõik taotlusvoorus laekunud projektitoetuste taotlused, olenemata sellest, kas neile kinnitati projektitoetuse taotluse rahuldamise ettepanek või mitte.\n* Kuna antud teave on juhatuse esimehe otsusega tunnistatud asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks avaliku teabe seaduse § 35 lg 1 p 19 ja kalandusturu korraldamise seaduse § 8 lg 1 alusel, siis teavitatakse taotlejat kirjalikult peale PRIA otsust.


KÜSIMUSED JA VASTUSED KOOS GIOVANNI BULGARIGA - UUDISED\nkas veini aeraatorid tõesti töötavad\nKüsimused ja vastused koos Giovanni Bulgariga\nViimane koht, kust võiksite Giovanni Bulgari leida, on kitsedega ümbritsetud mudases aedikus. Ometi tunneb end just siin maailma ühe eksklusiivsema ehtedünastia pärija koduselt. Giovanni ja tema isa Paolo müüsid 2011. aasta märtsis kontrolli Bulgaari üle Prantsuse luksusettevõttele LVMH Moët Hennessy Louis Vuitton. Täna haldab 37-aastane Giovanni PodosNuovo a Palazzone'i, Toscana lõunaosas asuvat uut veinimõisa (ja kitsekasvandust).\nVeinihuviline: Vaatamata oma luksuslikule sugupuule olete otsustanud perekonnanime maha mängida. Miks?\nGiovanni Bulgari: Alustame uut ettevõtet nullist ja soovime anda identiteedi Palazzonele, kohale, kus asub meie viinamarjaistandus. Bulgari nimi esineb sildil väikeste tähtedega, kuid isegi selles ei olnud ma liiga kindel. Kartsin, et veini võiks näha veel ühe kuulsa luksusbrändi laiendina. Meie väljakutseks on pingutada ja keskenduda pudeli siseküljele. Õnn on olnud meie poolel, sest meie territoorium on hea viinamarjakasvatusele ja see on suurepärane lähtepunkt.\nW.E. : Kas teie eelmine juveliiri amet ja praegune veinivalmistaja jagavad ühiseid linke?\nGB: Mõlemas valdkonnas on vaja erilist tundlikkust primaarmaterjalide suhtes. Bulgarist hankisin vääris- ja poolvääriskive, kalliskive, pärleid ja iidseid münte. Isa õpetas mind kivi enda kätte võtma, silmad kinni panema ja selle servi tunnetama. Ta õpetas mind ära tundma nende temperatuure. Teemandid on külmad ja smaragdid soojad. Veinis nõutakse sama tähelepanu detailidele. Samuti õpetas ta mind analüüsima vääriskivi värvi ja selgust ning selle valguse ja kontrastide murdmise võimet. Need samad värvi- ja valguspunktid leiduvad veini sensuaalses hindamises. Tegelikult kasutavad kalliskivid ja vein mõlemad peaaegu ühesuguseid refraktomeetri seadmeid, millest üks mõõdab valgust ja teine suhkrut.\nW.E. : Miks valisite teise karjäärina veini?\nGB: Mul on alati olnud kirg maapiirkonna vastu ja ma tahtsin juba väikesest poisist saadik töötada põllumajanduses. Minu vanaemal, kes suri 103-aastaselt, oli Frascatis maja koos väikese viinamarjaistandusega. Aitaksin igal aastal saagikoristust ja meenutaksin vanu puidust presse ja keldrituba. Meie valmistatud vein oli jube, aga ma armusin sellesse protsessi.\nW.E. : Palazzone asub Toscana Chianti tsoonis, kuid te valmistate Toskaana superveine. Räägi meile neist.\nGB: Sangiovese on meie riba viinamari ja Sotirio on selle sordi puhas väljend. Seal on 100% Cabernet Franc nimega Argirio ning segu Sangiovese, Cabernet Sauvignon, Merlot ja Montepulciano, mis läheb Therrasse. Mõtleme lisada vahuveini ja oleme istutanud Pinot Nero ja Chardonnay.\nW.E. : Millised on PoderNuovo a Palazzone järgmised sammud?\nGB: Paneme uue veinitehase viimase lihvi ja plaanime järgmiseks külalistemaja ehitada. Lisasime just kitsed ja tahaksin veel palju loomi: kanu, hanesid, küülikuid ja kõike muud. Mis on minu tõeline luksuse määratlus? See on põllumajandusliku eluviisi elamine.


Uppuja päästmine - Sarnased failid\nUppuja päästmine - sarnased materjalid\nuppuja, rata, imalik, stja, tate, ujuja, veepinnal, seljaga, hingamisteed, murtud, hingamine, tahtmata, igem, tteid, peaaju, hilja, upub, aktiivseteks, magada\nKas uppuja päästmine on uppuja enda asi. Meile kõigile meeldib käija suvel mõnes järves või meres ujumas. Palava ilmaga tahaksime jahutada ennast kõikvõimalikes kohtades, tihti võivad need kohad olla meie jaoks tundmatud. Suvel reisides käiakse enamasti uutes järvedes või mereds suplemas. Enamus ei tea...\n... uppumine Ülekuumenemine Saades peatrauma Kõhuka hüppamisel Surm vees Tekib tavaliselt südamehaige südame hapnikuvarustuse häirete tagajärjel, kus infarktile järgneb uppumine. Üleväsimus Esmaabi Lähene uppujale selja tagant, tema käte haardeulatusest kaugemalt Võta uppunul kaenla alt või juustest ja tema pead veest väljas hoides too ta kaldale Keerates külili,vabanedes suus olevast veest Eemaldada suust võõrkehas nt hambaproteesid Elustamine Soojendamine vähendades alajah...\n...a valusokk- näiteks ,,kõhuka" hüppamisel (eriti tundlik päiksepõimik) 4. Surm vees · tavaliselt südamehaige hapnikuga varustus südames häirub · INFARKTILE järgneb uppumine NB! Üleväsimuse korral võib saabuda sama juhtum. Tegutsemisjuhised: · kui uppuja on olnud vee all ega hinga, alusta kiiresti hingamiselustamist. Ainult väga hea ujuja on suuteline ujumise ajal puhuma õhku päästetava inimese kopsudesse. Tavaliselt võib alustada elustamist kohe pärast uppuja veest välja toomist. · Kui kaelal ühisel unearteril pulss p...\n...d enda ja päästetava vahel. Väldi kokkupuudet päästetavaga ja ilma kohata, kust saaksid ise tugevalt kinni hoida, ära ulata kunagi paljast kätt. Jälgi olukorda päästmisel ja aita päästetav veest välja. Väldi riske, kus on ohus sinu enda turvalisus. Kuidas uppujat päästa? Uppumisohus ujujat tuleb abistada kiiresti (igal sekundil on elu hind), kuid läbimõeldult. Kui oled hea ujuja ja tunned vetelpäästevõtteid, mine ujudes päästma. Kui kahtled oma võimetes, leia hädasolija abistamiseks muu lahendus. Sobivaks võib osutuda mõni pikem oks või ujuv vah...\n...tes 10-aastastele lastele tehakse Heimlichi võtet nagu täiskasvanutelegi. Esmased elustamisvõtted (BLS) Ohud abi osutajale Enne elustama asumist peab kindlaks tegema, et sündmuskohal ei oleks otsest ohtu (liiklus, libedus, elekter, gaas). Eriti ettevaatlik tuleb olla uppuja päästmisel vees. Kui patsient on sisse hinganud mürgiseid gaase, tuleks elustamise ajal kindlasti kasutada kaitsemaski. Samuti tuleks rakendada ohutusmeetmeid söövitavate kemikaalide (tugevad happed, alkaalid või parakvaadid) või organofosfaatide mürgistuste korral, sest need võivad kerg...\n... kannatanu seisundi hindamine • elupäästev esmaabi • 112 – abikutse • jätkuv esmaabi • kiirabi • haigla 2. Seleta lahti eespool toodud mõisted. Mõtle – missugustel juhtudel tuleb kannatanu autost välja tõsta? Kuidas päästa uppujat? Kuidas päästa elektrilöögi saanud inimest, kes on vooluahela osa? jne 3. Kuidas hinnatakse kannatanu seisundit? Missugune on õige järjekord? (kõige kiiremini on tarvis välja selgitada elustamisvajadus). Kannatanu seisundi hindamine Kannatanu seisundi hindamisel o...\n...kompressi ei tohi kindlasti teha, esimesed kolm ööpäeva vajab see koht külma, eriti esimesel päeval. Külm sulgeb verejooksu, ei teki nii suurt turset ning vigastus paraneb kiiremini. UPPUMINE Rõhutagem taas enda ohutuse tähtsust, vette appi mineja peab oskama väga hästi ujuda. Uppujale tuleb läheneda selja tagant ja temast haarata. Eriti ettevaatlik tuleb abistajal olla siis, kui uppuja rabeleb. Veest välja tirides püüda hoida kannatanu selgroogu sirgelt, eriti siis, kui uppumisohtu on satutud vettehüppamise tõttu, sest siis võib olla selgroog vigastatud. Maale jõudes tuleb...\n...valt võimaliku ujumiskoha turvalisusega ( vee temperatuur, ujumiskoha sügavus, põhi jne). · Määra ujumise kord ja jälgi selle täitmist. · Ujumine väljasõitudel on lubatud vaid täiskasvanud saatja valve all, täiskasvanud saatja peab olema koos lastega vees. Uppuja päästmine · Kaldalt · Ulata kannatanule mõni ese, näiteks tugev puuoks, aer, lauajupp vm, basseinides võib olla selleks spetsiaalne teivas. · Võid heita basseini äärele, kaile kõhuli ja ulatada abivajajale käe. · Kui abivajaja on "käeulatuse" kaugusest väljas võid heita talle pääs...\nUJUMISE POSITIIVSED JA NEGATIIVSED KÜLJED Ujumine on bioloogilise organismi kulgemine vees. Sportlikus aspektis on ujumine inimese edasiliikumine vees sellekohaste liigutuste abil. Eristatakse rakendus-, tervise-, ja võistlusujumist. Rakendus ujumine hõlmab uppuja päästmist, veekogude ületamist ja sukeldusujumist. Tervise ja võistlusujumise eesmärk on inimorganismi üldine tugevamine ja karastamine. Ujumine võib olla ka teiste spordialade (moodsa viievõistluse, triatloni) koostisosa. Ujumises on oluline liigutuste kooskõlastatus ja rütmiline hingamine. Ujumine a...\n...pumpab, üksinda elustades on efektiivsus väiksem ja abistaja väsib ära, arvab Peärnberg. Väga kõvasti puhudes võib kannatanu oksele hakata, siis vaadata, et okse ei lämmataks teda. UPPUMINE Rõhutagem taas enda ohutuse tähtsust, vette appi mineja peab oskama väga hästi ujuda. Uppujale tuleb läheneda selja tagant ja temast haarata. Eriti ettevaatlik tuleb abistajal olla siis, kui uppuja rabeleb. Veest välja tirides püüda hoida kannatanu selgroogu sirgelt, eriti siis, kui uppumisohtu on satutud vettehüppamise tõttu, sest siis võib olla selgroog vigastatud. Maale jõudes tuleb...\n... on vigastatud, puhutakse õhku kannatanule ninna, beebidele ninasse ja suhu korraga. Väga kõvasti puhudes võib kannatanu oksele hakata, siis vaadata, et okse ei lämmataks teda. UPPUMINE Rõhutagem taas enda ohutuse tähtsust, vette appi mineja peab oskama väga hästi ujuda. Uppujale tuleb läheneda selja tagant ja temast haarata. Eriti ettevaatlik tuleb abistajal olla siis, kui uppuja rabeleb. Veest välja tirides püüda hoida kannatanu selgroogu sirgelt, eriti siis, kui uppumisohtu on satutud vettehüppamise tõttu, sest siis võib olla selgroog vigastatud. Maale jõudes tuleb...\nOlümpiamängud Pekingis . 2008 Mariliis Toome ja Annabel Kalev . Rocca al Mare kool . 6b 14.11.2008 SISSEJUHATUS. Ujumine 2008. aasta s...\n...shüppaja 21. Eesti spordiajaloo suurkuju(10) Erika Salumäe Erki Nool Gerd Kanter Andres Oper Paul Kires Jaak Mae Nikolai Küttis UJUMINE Sportlik ujumine sai alguse 1796 Ujumine oli esmakordselt OM kavas 1902 ja ujuti meres rakendus ujumine hõlmab uppuja päästmist, veekogude ületamist ja sukeldus ujumist Sportlikud ujumisviisid on rinnuli-, selili-, vaba  ja liblikujumine Mitu valestarti on ujumises lubatud? 0 Kui pika maa tohivad ujujad läbida peale starti vee all? 15 kombineeritud ujumine erinevad stiilid, nimeta mis järjekorras ujutak...\n...il peaks olema omandatud ujumisoskus ning vastavalt veesõiduki liigile kas aerutamis- või sõudeoskus. - Süstadevaheline soovitatav kaugus liikumisel on 3050 m, kitsastel jõgedel või suure kiirusega allavoolu liikumisel 100150 m. - Matkajad peavad tundma ja oskama rakendada uppuja päästmise ja kunstliku hingamise võtteid (vähemalt 1/4 grupi koosseisust). - Vees olles kasutatakse päästeveste, raskematel puhkudel ka kiivrit ja kaitseülikonda. NB! Veesõidukist ujumaminek on ohtlik. MÄGIMATKAD 12-14 a 15-16 a 17-18 a Matka kestus ...\nEsmaabi kursus Päästmine-kannatanu toimetamine ohutegurite mõjupiirkonnast kaugemale, haavatu maanteelt äraviimine, uppuja veest väljatoomine. Erivarustust ja väljaõppega päästjate abi läheb vaja tulekahjul, autosse kinnikiilumisel, plahvatus-või varisemisohu puhul. Esmaabi  päästa kannatanu elu õnnetuskohal, vältida tema seisundi halvenemist. Vältimatu e. elupäästev esmaabi=elustamine, tagatakse kannatanu hingamine...\n... alustades alt ülesse valge ja roheline. Päeval on laeva keskel kaks musta kolmnurka nurkapidi koos masti pandud. Udusignaal – 1 pikk, 2 lühikest iga 2 min tagant • Päästepaadi ja päästeparve vanema kohustused. Päästepaadi ja päästeparve juhtimine, uppuja päästmine. Päästepaati võib vette lasta üksnes kapteni loal. Ohutustehnika nõuete täitmise eest päästepaadi veeskamisel vastutavad vanemtüürimees ja päästepaadi vanem. Iga isik, kes osaleb päästepaadi veeskamisel, peab teadma oma kohustusi ja olema päästevesti ja ...\n...dest üles ja raputada üles-alla, kloppides samal ajal teda seljale. · Juhul, kui kannatanu kaotab teadvuse: - aseta kannatanu selili põrandale; - kutsu kiiresti kiirabi; - alusta taaselustamisega. UPPUMINE 1. Tegutsemisjuhised Vette appi mineja peab oskama väga hästi ujuda. Uppujale tuleb läheneda selja tagant ja temast haarata. Eriti ettevaatlik tuleb abistajal olla siis, kui uppuja rabeleb. Veest välja tirides püüda hoida kannatanu selgroogu sirgelt, eriti siis, kui uppumisohtu on satutud vettehüppamise tõttu, sest siis võib olla selgroog vigastatud. Maale jõudes tuleb...\n...nu peab saatma 24 tunniks meditsiinilisele jälgimisele, sest tal võivad tekkida südame rütmihäired. Kord voolu all olnul võib süda ka hiljem taas aeg- ajalt rütmist välja minna. Uppumine: rõhutatakse enese ohutuse tähtsust, vette appi mineja peab oskama väga hästi ujuda. Uppujale tuleb läheneda selja tagant ja temast haarata. Eriti ettevaatlik tuleb abistajal olla siis, kui uppuja rabeleb. Veest välja tirides püüda hoida kannatanu selgroogu sirgelt, eriti siis, kui uppumisohtu on satutud vettehüppamise tõttu, sest siis võib olla selgroog vigastatud. Maale jõudes tuleb...\n...vid eelistavad traditsiooniliselt omakapitali. · Madalad ja proportsionaalsed maksud. · Ei räägi regionaalpoliitikast. · Õhuke riik. Delegeerida võimalikult palju teenuseid erasektorile ja kodanikualgatusele. · Parim sotsiaalpoliitika on tööpoliitika. ,,Uppuja päästmine on uppuja enda asi." Keskerakonna programm: (vt. Noortekogu programmi) · Maailmavaade sotsiaalliberaalne. · Regionaalpoliitika. Riigil tuleb planeerida kõikide regioonide arengut.(Kolmevärviline Eest: Põhi, Kesk ning Lõuna) · Riik pead toetama, et riik peab toetama Eesti ka...\n...it pooldab turumajandust, vaba ettevõtlust ja algatusvõimelist ühiskonda. Toetavad avatud majandust ning kohtlevad kapitali võrdselt. Ei eristata välis- ja sisekapitali, kuigi konservatiivid eelistavad traditsiooniliselt omakapitali. Parim sotsiaalpoliitika on tööpoliitika. ,,Uppuja päästmine on uppuja enda asi." Eestimaa Rohelised: Eestimaa Rohelised on rohelisel ideoloogial põhinev Eesti erakond. Roheliste eesmärgiks on rajada tugev kodanikuühiskond, mis ühendab otsedemokraatia põhimõtteid kandvaid ja isiklikku vastutust tunnetavaid inimesi. Nad Pooldavad põhimõtet, et iga inimene ...\n...e sovinism on muidugi just administratsiooni tasemel olnud kaunis jälk läbi ajaloo. Venemaa soomeugri rahvaste õitseajad olid kahekümnendad aastad, bolsevismi aeg oli nende hea aeg. Kolmekümnendate repressioonid muidugi hävitasid nende tärganud intelligentsi täielikult. Aga uppuja päästmine on kõigepealt uppuja enda asi ja kui nad ise tahavad ellu jääda, siis see on ikkagi kõige olulisem. Kõrvalt saab natuke toetada neid. Millise rahva juures Te näete kõige suuremat tahtmist ellu jääda? Ma nimetaksin kõiki neid viit suuremat rahvast: need on siis komid, udmurdid, mari...\n...ses elavad üksikvanemad ja lasterikkad pered.Postimees 7.11.2015 [http://tarbija24.postimees.ee/391622/suuremas-vaesuses-elavad- uksikvanemad-ja-lasterikkad-pered] 6 Vooglaid, Ü. Vaesus tekitab vaesust Maaleht 2015 7 Padler, M. L. Kodutus Eestis – uppuja päästmine on uppuja enda asi? [http://www.eetika.ee/et/872077] 8 Lasteombutsman, Õiguskantsleri kantselei 13.02.2012. [http://oiguskantsler.ee/et/lasteombudsman-koostas-ulevaate-laste-vaesusest] 9 Riiklike peretoetuste seadus 2001.-Riigi Teataja, 2001...\nÜhiskond - Tartu Ülikooli Pärnu Kolledž\nMis on delegeerimine\n...ide kui ka elu ja tervise kaitseks. Kui keegi on kellelegi võlgu. Ma tasun ise selle võla teise eest. Lepingut ei ole, täidan teise inimese kohustuse lihtsalt. Kedagi soodustan, kellegi huvides tegutsen. Millised õigused ja kohustused tekivad minu ja soodustada saanud isiku vahel. Uppuja päästmine. Sellest tulenevalt tekivad teatud õigused ja kohustused. Riided vb saavad rikutud, vb telefon on taskus jne. see regulatsioon üritab luua teatud korda, kui üks inimene teist inimest, üks firma II firmat või üks isik teist firmat soodustab. Tuleb teha midagi teise isiku kasuks. On võima...\n... 1.1 Mis on ujumine? Ujumine on bioloogilise organismi kulgemine vees. Sportlikust aspektist vaadates on ujumine inimese edasiliikumine vees sellekohaste liigutuste abil. Eristatakse rakendus-, tervise-, ja võistlusujumist. Rakendusujumine hõlmab uppuja päästmist, veekogude ületamist ja sukeldusujumist. Tervise - ja võistlusujumise eesmärk on inimorganismi üldine tugevamine ja karastamine. Ujumine võib olla ka teiste spordialade (moodsa viievõistluse, triatloni) koostisosa. Ujumises on oluline liigutuste kooskõlastatus ja rütmiline hingamine. Ujumine a...\n...iigesed jäigastuvad ja lihasjõud nõrgeneb. Isegi üsna vähene alkoholi tarvitamine suurendab uppumisohtu. Nõrgal jääl liikujal peavad alati olema kaasas vajalikud päästevahendid, mida saab kasutada jääst läbivajumise korral. 2. Esmaabi: · Kui uppuja on olnud vee all ega hinga, alustan kiiresti hingamiseelustamist. Ainult väga hea ujuja on suuteline ujumise ajal puhkuma õhku päästetava inimese kopsudesse. Tavaliselt võib alustada elustamist kohe pärast uppuja veest välja toomist. · Kui kaelal ühisel uneart...\nUjumise kui spordiala mõjutused kehale ja tervisele\n... 4 1. ÜLDISELT UJUMISEST 1.1 Mis on ujumine? Ujumine on bioloogilise organismi kulgemine vees. Sportlikus aspektis on ujumine inimese edasiliikumine vees sellekohaste liigutuste abil. Eristatakse rakendus-, tervise-, ja võistlusujumist. Rakendus ujumine hõlmab uppuja päästmist, veekogude ületamist ja sukeldusujumist. Tervise ja võistlusujumise eesmärk on inimorganismi üldine tugevamine ja karastamine. Ujumine võib olla ka teiste spordialade (moodsa viievõistluse, triatloni) koostisosa. Ujumises on oluline liigutuste kooskõlastatus ja rütmiline hingamine. Ujumine a...\n...ontrollida, kas luud on terved.Viinakompressi ei tohi kindlasti teha, esimesed kolm ööpäeva vajab see koht külma, eriti esimesel päeval. Külm sulgeb verejooksu, ei teki nii suurt turset ning vigastus paraneb kiiremini. UPPUMINE Vette appi mineja peab oskama väga hästi ujuda. Uppujale tuleb läheneda selja tagant ja temast haarata. Eriti ettevaatlik tuleb abistajal olla siis, kui uppuja rabeleb. Veest välja tirides hoida kannatanu selgroogu sirgelt, eriti siis, kui uppumisohtu on satutud vettehüppamise tõttu, sest siis võib olla selgroog vigastatud. Maale jõudes tuleb püüda...\n...homogeenne ja isotroopne. Aga kui see pole nii?  Mina 1 KALLAS 2 JÄRV  Uppuja Kuna jooksu kiirus on suurem, jõuan teed 1 mööda kiiremini appi. Järelikult on lühim tee see, mille läbimiseks kulub vähem aega. Mis on “silmanähtav tõde”? Ega seegi ole üheselt mõistetav termin, kuid teatavat ettekujutust sellest me omame. Silmanähtavaiks tõdedeks peetakse väitei...\n...ge oht. Et see info jõuaks kõigini.” Ujumisoskuse kõrvale oleks vaja ka vetelpääste-alast teavitust. “Kui keegi satub uppumisohtu ja kõrval on inimene, kes oskab ujuda ning tahab aidata, siis on vaja teada, kuidas õigesti tegutseda, et end ise mitte ohtu seada. Uppuja klammerdub nii kõvasti päästja külge, et võrdse kehamassi puhul võib halval juhul päästja ka ise kaasa minna, sest uppumishirmu jõud on meeletu.” Olümpia võidud 1900 -tl! Medali Inimesed aasta ala d Ivar kuld 1980 4x20...\n...ripiirkondi parda"Valvepaat valmistatakse vette tonni ja järgmise kontrollimise kuupäev Allikas: ,,Eesti lootsiraamat", ,,Õpime võib prügi üle parda heita olenevalt prügi liigist laskmiseks.Laev hakkab uppujat otsima.Kõik Purunemiskoormus arvestatakse valemi R=fC2 madruseks", ,,Seamanship techniques". järgmiselt: vabad inimesed kutsutakse tekile veepinda (C-taimkiust 3...\n...adused ellu viib, pimesi poliitikut toetama asuvad. Mida raskem on inimese olukord seda hiilgavamana tundub kuld selle poliitiku sõnades. Selle valehiilguse eest meid rahvatarkus hoiatabki. Rasketel aegadel usuvad inimesed rohkem ka muinasjutte millel enamasti on õnnelik lõpp. Uppuja jällegi teadupärast haarab kinni ka õlekõrrest. Kui palju aga tegelik elu sarnaneb muinasjutuga ja mitut uppujat tegelikult õlekõrs ka kaldale on viinud seda me paraku ei tea. Lootus ja usk on inimesele vägagi vajalikud, omakasu ajendil antud petlik lootus, mis viib vältimatult olukorra halvenem...\n... ma leidsin: 1. Juhan Lepsaar `` Liivatuisus.`` - Sunnitöölise hingevalu laulud. Autor kirjutab nii: Minu parimad eluaastad möödusid vangilaagris sunnitööl vaeveldes. Et mitte vaimselt murduda ja tühjast lootusetuse tundest surra, haarasin ma pliiatsist kinni, kui uppuja õlekõrrest ja hakkasin paberile oma hingevalu ridasid vedama. See tegevus andis jõudu, mis mind vee peal hoidis. Vabanesin 12.05.1956. aastal. 2. Leo Nurmet `` Värvimängud, rütmirõõmud.``(1990) - Kunstiteaduse kandidaadi, muusikateadlase Leo Normeti artiklitekogu tutvusta...


AUTISTLIK POISS KIRJUTAB LIIKUVA LUULETUSE SELLEST, KUI VEIDER TA KOOLITÖÖ JAOKS ON, JÄTAB ÕPETAJA PISARATESSE | IGAV PANDA - MUU\nAutistlik poiss kirjutab liikuva luuletuse sellest, kui veider ta koolitöö jaoks on, jätab õpetaja pisaratesse\nSee, mis sai alguse klassiülesandest, on muutunud noorte jaoks autori vääriliseks teoseks Benjamin Giroux , mille toores ja emotsionaalne luuletus autismiga elust levis massiliselt ja viis tuhandeid inimesi üle kogu maailma.\nToonane 10-aastane New Yorgist Plattsburghist inspireerus kohe pärast seda, kui tema õpetaja palus õpilastel kirjutada enda kohta luuletus, alustades iga paari lause järel sõnaga „Olen”. Benjamin, kes tavaliselt ei väljenda palju emotsioone, lähenes sellele kodutööle meeldivalt ja asus selle kallale.\n'Ma olen veider, ma olen uus, ma ei tea, kas teiegi olete,' alustas Benjamin, kui ta asus proovima väljendada, kuidas on elada autismiga.\nKuulen õhus hääli\nMa näen, et te seda ei tee ja see pole aus\nMa tahan, et ma ei tunneks end sinisena\nOlen veider, olen uus\nMa teesklen, et ka sina oled\nTunnen end ilmakosmoses oleva poisina\nPuudutan tähti ja tunnen end kohatuna\nMul on mure, mida teised võiksid arvata\nMa nutan, kui inimesed naeravad, see paneb mind kokku tõmbuma\nSaan nüüd aru, et nii ka teie\nMa ütlen, et ma tunnen end nagu väljamõeldud\nMa unistan päevast, mis on okei\nLoodan, et kunagi ka\nOlen veider, olen uus.\nmaailma kõige peenem tüdruk\nTema vanemad olid emotsioonidest üle saanud, kui Benjamin ulatas neile oma luuletuse lugemiseks, nii sügavad ja puudutavad sõnad on nii noorelt meelest haruldane ja ilus asi. 'Alguses tundsime kurbust ja haiget, et ta tunneb end koolis eraldatuna, üksi, valesti mõistetuna ja veidrana,' rääkis Benjamini isa Sonny rääkinud Today.com. 'Kui luuletus jätkus, saime aru, et ta saab aru, et ta on veider ja nii on ka kõigi teiste omal moel, mida Ben tahab, et kõik omaks võtaksid.'\nLuuletuse võttis üles Riiklik Autismiühing, kes jagas seda oma lehel Facebooki leht . See läks kiiresti viirusesse ja seda on jagatud ligi 40 000 korda, sageli on sellega kaasas teadlikkuse hashtag #doodoo .\nPärast seda on Benjamin võitnud auhindu ja on uhkusega vaadanud, kuidas tema meistriteost on illustreeritud lasteraamatu (varsti ilmuva) jaoks, inspireeritud laule ja isegi kasutatud tätoveeringute kujundamisel. Kuid kõige tasuvam on Benjamini jaoks see, kui ta saab kirju temasugustelt, kes on tundnud end tema kaunite sõnade poolt võimestatud ja inspireerituna.\n'Benjaminil on kõik korras,' ütles isa Sonny lühikese ajakohastatud versiooniga Igav Panda. 'Ta õpib nüüd 8. klassis ja iga päev on uus päev.'\n'Benjamin pole viimasel ajal eriti palju kirjutanud. Ärevus proovida kirjutada midagi nii head kui see luuletus on tema jaoks liiga suur. Nii et ta on muutunud meediumiks ning naudib nüüd joonistamist ja muusika mängimist. '\npresidendid enne ja pärast nende ametiaega\nArvestades, et tema luuletus liigutas inimesi kogu maailmast pisarateni, väljendades oma aukartust ja tänu selle eest, et andsid ülevaate autismispektris oleva inimese mõtetest, on kindlasti mõistetav, et ta võib seda korrata üritades tunda hirmu. Kuid isegi kui ta otsustab enam kunagi pastakat kätte võtta, on ta saavutanud juba rohkem kui paljud meist autoriks pürgijad. Ta on inimesi inspireerinud.\npilte 6 nädala vanustest kassipoegadest\nMis juhtub, kui teete suumimisel jõulupuu pika säritusega pilti\nNaine päästab kõrbenud ja karjuva koala särgiga enda seljast\nSee poisi meilivahetus petturiga muutus lustlikuks looks\nKiireim inimese loodud objekt võib olla tuumajõul töötav kaevuluuk, mis jõudis 125 000 MPH-ni\n50 inspireerivat eluviisi kuulsatest lapsepõlvetegelastest\nLäbipaistvate lainete hüpnotiseerimine 19. sajandi vene maalides tabab mere toorjõudu\nLõbus Wieneri koer tembeldatud Heinz Super Bowli reklaamis\nmida saab teha plastpudelitest\nrick and morty realistlik fännikunst\narve nye see pole mõtet


Kodu: Kuidas Vabaneda Hallitusest Lucky Bambusest - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Vabaneda Hallitusest Lucky Bambusest\nKuidas Vabaneda Hallitusest Lucky Bambusest\nÕnnelik bambus (dracaena sanderiana) müüakse südamlike, vähese hooldusega taimedena. Kahjuks vähene hooldus võib sageli segi ajada ilma hoolduseta. Kuna enamik õnnelikke bambuse taimi kasvab vees, võivad niisked tingimused kiirendada hallitust ja hallitust. Ilma korraliku hoolitsuseta võib see hallitus ja hallitus ära võtta...\nÕnnelik bambus on kergesti vormitud ja hallituse.\nÕnnelik bambus (Dracaena sanderiana) müüakse südamlike, vähese hooldusega taimedena. Kahjuks vähene hooldus võib sageli segi ajada ilma hoolduseta. Kuna enamik õnnelikke bambuse taimi kasvab vees, võivad niisked tingimused kiirendada hallitust ja hallitust. Ilma korraliku hoolitsuseta võib see hallitus ja hallitus ära võtta teie õnneliku bambuse üle ja isegi tappa. Paar kiiret lahendust ja mõningaid muudatusi teie tehase hooldamisel eemaldab teie hallituse ja ennetab tulevikus hallitust.\nEemaldage oma õnnelik bambus taim oma mahutist. Viige juurte juured ja vormitud osad sooja veega.\nKontrollige juurteid mistahes hõõguvate kohtade jaoks. Lõika teravate kääridega teravamaid juuritükke. Kontrollige kahekordset, et veenduda, et suvalisi juuri ei jääks isegi siis, kui peate suurel osal juurtest välja lõigama. Asetage taim paberrätikule ja asetage kõrvale.\nValage vesi õnnelikust bambusest anumasse ja loputage kive või liiva põhja põhjalikult. Loputusvesi tühjendage ja loputage uuesti, kuni pole vormi või lima.\nPõletustage oma õnnelikule bambuseseadmele suvalised lehed ja visake need ära.\nPange õnnelik bambus taim tagasi mahutisse ja lisage substraatmaterjal ja värske, filtreeritud vesi.\nVastavalt American Bamboo Society'ile rakendage fungitsiidi, mis sisaldab triadimefooni või propikonistooli. Järgige pakendi juhiseid selle kohta, millal ja kui palju rakendada.\nHallitus võib olla ka halva elutingimuse tulemus. Proovige liigutada oma bambust sunnier, vähem niiskes kohas. Muutke vett kaks korda nädalas, et jääda tulevaste hallitusprobleemide juurde.\nKui teie taime vars või vars on sünge, on selle salvestamiseks tõenäoliselt liiga hilja. Võite proovida bambusetööstuse ülemise osa klammerduda ja kasutada seda uue tehase käivitamiseks. Lihtsalt asetage bambuse varre ülaosa puhtasse anumasse ja lisage värske, filtreeritud vesi.\nKuidas Puhastada Betoonisekke Kaunistusi\nMustad Laigud Paradiisi Linnu Lehtedel