SunHill Villa - rabav eraldatud villa - Airbnb\nSunHill Villa - rabav eraldatud villa\nKogu elumaja, mille majutaja on Nuno\nHämmastav eraldi villa panoraamvaadetega Montejunto mägedes, rõdu ja laiad terrassiruumid, mis on ideaalsed Al fresco einestamiseks ja lõõgastumiseks.\nMahutab 10 kuni 12, (5 magamistuba pluss 2 suurt elutuba 4 vannitoaga).\n• Suurepärane vaade Serra de Montejunto mäenõlvale, mis asub kõrgel kohal, on lõunapoolne külg ja otsene päikesepaiste kogu päevaks. Teisel korrusel on rõdu, mis ulatub kogu majutuskoha ulatuses välja, tänu millele on see ideaalne lõõgastumiseks ja mõtlemiseks, millega kaasneb lahe jook kuumadel suveõhtutel, ilusateks grillideks või al fresco einestamiseks. Ja teisel korrusel on isuäratav intiimne terrass, mida laiendatakse teistele ideaalsetele päikeseenergial toimuvateks seanssideks.\n•Eksklusiivne heliarhitektuur, mis on loodud selleks, et meelitada vabaaega nautida ning nautida päikest ja selle valgust, väga funktsionaalset, kvaliteetset ehitust ja valitud materjale, kus on rohkelt marmoreid, klaasi, terast ja puitu, erakordset viimistlust ja varustuse kujundust. Kinnisvara on loodud ja ehitatud, järgides ökoloogilisi standardeid. Villas pakutakse külastajale riigi ja looduse rahu ning heaolu kvaliteetses, viimistletud ja vaikuses.\nMahutab 8 kuni 10 inimest (5 kahekohalist magamistuba pluss 2 suurt elutuba 4 vannitoaga).\n4,69 out of 5 stars from 80 reviews\n4,69 · 80 hinnangut\n•Asub Serra de Montejunto mäejalamil, vaid 2 minuti kaugusel Cadaval 'i omavalitsuse külast, mis on üks 12 maakonnast, mis koosneb ilusast "Hõberannikust", mis on endise Extremadura provintsi keskosa.\n• Silver Coasti piirkonnal on strateegiline asukoht pealinnale Lissabonile - vaid 45 minuti kaugusel - ning sealt Euroopasse ja maailma - ning teistesse linna- ja kultuurikeskustesse.\n•Leiad rahuliku ja turvalise naabruskonna viinamarjaistandustest, aiandustest ja ümbritsevast metsast.\n•Lissaboni lennujaam on ainult 40 minuti autosõidu kaugusel A8 kiirteest või A1-st;\nKülaline saab võtmete kohaletoimetamise ja peatumisjuhiste eest pärast seda, kui maja on ise kohale jõudnud.


Ola liigeste reumatoidartriit Reumatoidartriit\nAlgul tekib liigestes valu ja hommikune jäikus, seejärel lisanduvad liigeste tursed ja kuumamine või punetus, tekib väsimus, isutus ja üldine halb enesetunne. Ole väljas päikse käes, nii saad rohkem D-vitamiini. Reumatoidartriidi liigitustunnused: 1. Põletik kahjustab ka kõõluseid ning aastate jooksul kujunevad reumatoidartriidile iseloomulikud deformatsioonid moonded.\nOla liigeste reumatoidartriit, mis põhjustab lisaks õlavalule õla liikumispiiratust, nimetatakse adhesiivseks kapsuliidiks ehk külmunud õlaks.\nSee on tingitud õlaliigese kapsli kroonilisest ola liigeste reumatoidartriit, mille algne põhjus jääb sageli ebaselgeks. Õlavalu diagnostika ja ravi Õlavalu põhjuste väljaselgitamiseks on vaja põhjalikku infot valu tekkimise ja kujunemise kohta ning arstlikku läbivaatust.


Amber / DROPS 152-17 - DROPS Design tasuta heegeldamise mustrid\nDROPS / 152 / 17\nDROPS Cotton Light lõngast heegeldatud pitsmustriga kampsun. Suurused S kuni XXXL.\nDROPSi disain: muster nr cl-027\n400-450-500-550-600-650 g värv nr 28, kollane\nDROPSi HEEGELNÕEL: 4,5 mm – või sobiv, et saavutada 16 ühekordset sammast (sm) x 8 rida = 10 x 10 cm.\nAsenda uue rea alguses 1 ühekordne sammas (sm) 3 ahelsilmusega (ahels).\nAlusta ja lõpeta noolega märgitud rea juurest skeemil A.x.\nKahanda 1 ühekordne sammas, heegeldades 2 sm kokku järgmiselt: tee 1 sm, aga ära tee viimast läbitõmmet (= 2 aasa heegelnõelal), siis tee järgmine sammas, aga viimasel lõnga läbitõmbel tõmba läbi kolme aasa heegelnõelal.\nTee 4,5 mm heegelnõelaga 83-90-100-107-121-132 lõtva ahels.\n1. RIDA: tee 1 sm 4-ndasse ahels-sse heegelnõelast (= 2 sm), siis tee 1 sm igasse järgmisesse 2-2-5-5-5-2 ahels-sse, *jäta vahele 1 ahels, tee 1 sm igasse järgmisesse 6 ahels-sse*, korda *kuni* veel 10-11-12-13-15-17 korda = 70-76-85-91-103-112 sm.\nSiis heegelda veel 5-5-5-4-5-5 rida, tehes 1 sm igasse sm-sse (= 6-6-6-7-6-6 sammaste rida kokku) – loe HEEGELDAMISE INFOT.\nJätka mustriga järgmiselt: tee skeemi A.1 esimesse 4 sm-sse, skeemi A.2 kuni jääb 3 silmust, skeemi A.3 ülejäänud 3 sm-sse.\nJätka skeemidega A.1 – A.3 edasi-tagasi järgmisel 8 real, nüüd on diagonaalselt üles 8 auku (= esimene triip pitsmustriga) ja 1 rida sambaid.\nJätka triipudega ja pitsmustriga samamoodi, aga tee skeemi A.x, SAMAL AJAL, kui töö pikkus on 32-32-32-40-41-41 cm, ja kui heegeldad sammaste sektorit, paigalda silmusemärkija (SM) mõlemasse serva käeaukude jaoks.\nKui töö pikkus on 49-50-51-60-62-63 cm, kahanda kaelaaugu jaoks ja lõpeta õlad eraldi järgmiselt, töö PP: tee 1 rida, heegeldades sambaid esimesse 21-24-27-30-36-39 sm-sse, pööra tööd ja kahanda 1 sm – loe KAHANDAMISE NIPPI. Heegelda rea lõpuni.\nKui töö pikkus on 51-52-53-62-64-65 cm, on seljaosa valmis.\nHeegelda teine õlg samamoodi, aga peegelpildis.\nHeegelda nagu seljaosa.\nKui töö pikkus on 43-43-43-53-54-54 cm, kahanda kaelaaugu jaoks ja lõpeta õlad eraldi.\nHeegelda vasakut õlga järgmiselt, töö PP:\nheegelda ahels-kaari nagu enne (tehes 2 sm iga kinnissilmuse vahele esimesel ahels-kaarte real) esimesse 27-30-33-36-42-45 sm-sse, SAMAL AJAL kahanda kaelaaugu jaoks 1 ahels-kaar skeemi A.4 pitsmustris.\nJätka sedasi edasi-tagasi, kuni on tehtud 1 vertikaalne skeemi A.4 mustrikordus.\nJärgmisel real heegelda 4 sm esimesse ahels-kaarde, 3 sm igasse järgmisesse ahels-kaarde, kuni rea lõpuni jääb 1 ahels-kaar ja tee 4 sm viimasesse ahels-kaarde = 20-23-26-29-35-38 sm on õlal. Siis jätka, tehes 1 sm igasse sm-sse.\nKui töö pikkus kokku on 51-52-53-62-64-65 cm, siis on esiosa valmis.\nHeegelda teine õlg samamoodi, aga peegelpildis ja tee skeemi A.5 skeemi A.4 kohale. Õmble kokku õlaõmblused.\nVarrukad heegeldatakse käeaukudest väljapoole.\n1. RIDA: alusta käeaugu alumisest silmusemärkijast, heegelda käeaugu ahels-kaartesse järgmiselt: 1 ks, *5 ahels, 1 ks*, korda *kuni*, kuni jääb 20-21-23-23-25-26 ahels-kaart (iga ahels-kaar on 1,5-2 cm). Jätka edasi-tagasi skeemiga A.x, kuni on tehtud 3 vertikaalset mustrikordust – loe HEEGELDAMISE NIPPI, SAMAL AJAL kahanda igal samba sektoril järgmiselt: esimene ja teine kord, kui tehakse skeemi A.x, kahanda 1 sm mõlemal küljel 1., 3. ja viiendal skeemi sammaste real = 6 kahandatud sammast mõlemal serval = 48-51-57-57-63-66 sm.\nKolmandal skeemi A.x korral kahanda järgmiselt: kahanda 1 sm mõlemal serval esimesel 4-5-5-5-5-5 samba real = 40-41-47-47-53-56 sm. Heegelda 4-3-2-2-1-0 sammaste rida. Varruka pikkus on umbes 36-35-34-34-33-32 cm.\nHeegelda ääris kaelaaugu ümber järgmiselt, alustades õlajoone keskelt: 1 ks, *3 ahels, jäta vahele umbes 1 cm, 1 ks*, korda *kuni* ümber kaelaaugu ja lõpus tee 1 aass esimesse kinnissilmusesse ringi algul.\nÕmble küljeõmblused ja varruka siseküljeõmblused ühe õmblusena ääresilmustest.\nParandatud online: 04.03.2014\nUus skeem A.x (1 rida sambaid lisatud viimasel real)\n= ks ahels-kaarde\n= see rida on selgitatud mustris\n= varrukamuster hakkab siit. Kui on tehtud skeemi A.x mustrikordus, heegelda terve A.x mustrikordus ülejäänud varrukal\n= see rida on selgitatud varruka esimesel real\nNacira 11.12.2013 - 11:20:\nMagnifique, il sera dans mes projets futurs\nIrmi 11.12.2013 - 08:02:\nMartyna 11.12.2013 - 00:16:\nThis is just beautiful! Definitely my favourite :)\nMona 10.12.2013 - 23:31:\nSvenja 10.12.2013 - 23:21:\nLOCHMUSTER!!!Ja, ja, ja.\nMirNah 10.12.2013 - 22:27:\nJäta kommentaar mustrile DROPS 152-17


Koristustalgud Haaberstis > Tallinn\nReedel, 4. mail algusega kell 10 korraldab Haabersti Linnaosa Valitsus talgud Haabersti Sotsiaalkeskuse hoovis (Õismäe tee 24). Talgutel korrastatakse sotsiaalkeskuse hoov ja ehitatakse petanki mänguplats.\nHaabersti linnaosa vanem Marek Jürgensoni sõnul tehakse talgutel korda mitmed piirkonnad linnaosas. „Linnaosa valitsus alustas heakorratöödega kohe, kui ilmastikuolud seda võimaldasid ja teeb seda jõudumööda. Talgud on Haabersti linnaosas traditsiooniks saanud ja nii toimub ka sel kevadel mitmeid talguid, kuhu on oodatud kõik abikäed. Koristustalgutel on võimalik osaleda kõigil, kes soovivad panustada linnaosa kaunimaks muutumisse,“ ütles Jürgenson.\n5. mail algusega kell 10 toimuvad Kakumäe Surfikooli eestvedamisel talgud Kakumäe rannapargis.\n5. mail algusega kell 10 toimuvad Rocca al Mare Lions klubi talgud Kakumäe rannapargis. Korrastatakse rannapargis asuvad kraavid ja metsaalad.\n5. mail algusega kell 10 toimuvad Veskimetsa-Mustjõe Seltsi korraldatud talgud, kus puhastatakse Veskimetsas asuvaid kraave pakenditest ja prahist. Kogunemiskohad on Halla ja Tuuleveski tänavate ristmik ning Piibelehe ja Kõrgepinge tänavate ristmik.\n5. mail algusega kell 11 toimuvad Kakumäe Rahva Seltsi eestvedamisel talgud Kakumäe poolsaare tipus.\n5. mail algusega kell 11 toimuvad talgud aktiivsete elanike eestvedamisel. Korrastatakse Mirta tn 18 ja 20 vaheline metsatukk ja mänguväljak.\n6. mail algusega kell 10 toimuvad talgud aktiivsete elanike eestvedamisel Pöörise tänava majade ümbruses. Korrastatakse majade ümbrus ja terviseraja äärne ala.\nVõta kaasa hea tuju ja soov ise midagi kodukohas ära teha.\nHaabersti Linnaosa Valitsus toetab talguid prügikonteineri, prügikottide ja kinnastega ning korraldab prügi äraveo.


Ülevaade osteokondroosi parimast salvist: ülevaated, hinnad - Bursiit - - Osteokondroosi salvi hinda\nNeid müüakse nimede Teraflex ja Hondrolone all.. MSPVA-sid kasutatakse alati osteokondroosi ravis, kuna lisaks valu kõrvaldamisele ja muude sümptomite leevendamisele on neil ka väljendunud terapeutiline toime. Samal ajal ei sisene ravimite komponendid verre, neil ei ole toksilist toimet seedetrakti organitele, neerudele ja maksale. Kas on võimalik uisutada joonistel uisudega gonartroosiga Intervencijama i Seljaaju tüsistus osteokondroosi Osteokondroosi põlved salvi.\nKondroprotektiivid Osteokondroosi ravis on oluline kasutada ravimeid, mis aitavad taastada selgroo kahjustatud kõhrekoed - kondroprotektoreid. Lisaks koe struktuuri taastamisele on neil valuvaigistav toime ja need kõrvaldavad põletiku.\nKondroprotektoritesse kuuluvad ained stimuleerivad sidekoe regeneratsiooni, aktiveerivad sünoviaalvedeliku tootmist, mis aitab valu kaotada.\nSelle rühma ravimid seovad kaltsiumimolekule ja kiirendavad luukoe regeneratsiooni. Kondroprotektiivse toimega ravimite kasutamine kroonilise osteokondroosi korral aeglustab märkimisväärselt selgroo degeneratiivseid muutusi. Selle rühma peamised uimastid: Keeruline tegevus Selle haiguse raviks on keerukate ravimite kasutamine väga tõhus.\nSelle farmakoloogilise rühma ravimitel on samaaegselt põletikuvastane, valuvaigistav ja taastav toime. Emakakaela, nimmepiirkonna kahjustuste korral avaldub paranemine lühikese aja jooksul, kuna aktiivsed komponendid tungivad kiiresti kudedesse.\nSiin on mõned selle uimastirühma esindajad: Taimsed tooted Loodusliku päritoluga komponentidest taimeõlid, taruvaik jt põhinevaid osteokondroosi leevendavaid ja põletikuvastaseid salve kasutatakse reeglina haiguse remissiooni ajal ägenemiste ennetamiseks, kompleksravis koos süsteemse toimega ravimitega. Sellised ravimid parandavad vereringet, suurendavad veresoonte seina toonust ja takistavad põletiku fookuse teket. Apteekides pakutakse järgmisi taimseid preparaate: Efektiivne salv osteokondroosi korral On võimatu eraldada ühte ravimit, mis oleks kõigist kõige tõhusam, sest eduka ravimiravi jaoks on vaja integreeritud lähenemisviisi selle haiguse raviks.\nSiiski on mitmeid ravimeid, mis üksi aitavad patsiendil toime tulla selle seljaajuhaiguse ebameeldivate sümptomitega ja peatavad kõhrekoe hävitamise.\nCapsicam Soojendav ravim Kapsikam on efektiivne salv rindkere lülisamba osteokondroosiks. Peamine toimeaine on dimetüülsulfoksiid.\nSeda ainet kasutatakse laialdaselt liigeste ja nende komponentide põletikuliste haiguste farmakoloogilises ravis.\nCapsicami eeliseks on kiire toime ja puuduseks on ärrituse ja nahapõletuste suur tõenäosus irratsionaalse kasutamise korral. Mesilasmürgi salv Mesilasmürki sisaldav salv on eriti efektiivne emakakaela lülisamba osteokondroosil: see aitab vältida haiguse sagedasi ägenemisi. Seda kasutatakse laialdaselt radikuliidi, spondüliidi korral. Selle rühma kõige tavalisemad salvid on ravim Sofia ja ravim Apizatron.\nNende positiivsed küljed on väike loetelu vastunäidustustest kasutamiseks ja looduslik koostis ning nende puuduseks on ebaefektiivsus ägeda protsessi korral. Ibuprofeen Ibuprofeeni põletikuvastane salv on üks populaarsemaid abinõusid kudede, sidemete ja põletikuliste kahjustuste Osteokondroosi salvi hinda kahjustuste raviks.\nRavim kuulub väliseks kasutamiseks mõeldud mittesteroidsete ravimite hulka. Salvi kasutatakse erinevates teraapiavaldkondades, see on universaalne ravim põletikulise protsessi fookuste, kahjustatud piirkonna lokaalanesteesia kõrvaldamiseks. Ravimi eeliseks on selle mitmekülgsus ja madal hind ning puuduseks on pikaajalise kasutamise korral suur kõrvaltoimete oht.\nOsteokondroosi kreem Erinevalt salvist sisaldab kreem oma koostises madalamat kontsentratsiooni aktiivseid valuvaigistavaid või põletikuvastaseid komponente, seetõttu kasutatakse seda reeglina haiguse kroonilises staadiumis ägenemise vältimiseks.\nRavimid takistavad põletiku fookuste teket, soolade Osteokondroosi salvi hinda ja on suunatud kõhrekoe kudede regenereerimisele kahjustatud selgroos. Ravimiturul on neid aktuaalseid ravimeid palju: kreem-vaha Tervis; kreem-geel Golden Us. Osteokondroosi geel Geelide kujul olevatel ravimitel on reeglina soojendav või jahutav toime, valuvaigistav toime.\nPatsiendid kasutavad neid lülisamba lihaste valu ja spasmide kiireks kõrvaldamiseks. Pikaajaliseks raviks kasutatakse geele harva. Siin on mõned ravimid geeli kujul: Emakakaela osteokondroosi salv Emakakaela osteokondroosi salv, krooniline düstroofiline protsess, mis mõjutab peamiselt lülivahekettaid ja seejärel kaelalüli osteo-ligamentoosseid struktuure, on kompleksse uimastiravi lahutamatu osa.\nMõjutatud on kõik selgroo osad: emakakaela, rindkere, nimme. Intervertebraalsete ketaste veresoonte voodi täiskasvanul puudub, seetõttu toidetakse kõhre hajusalt. Trofismi rikkumine põhjustab plaatide elastsuse, tugevuse, plaadi kuju ja konsistentsi muutust. See väljendub valus, häiritud tundlikkuses, lihasspasmides ja liikumisulatuse vähenemises.\nEmakakaela lülisamba osteokondroosi salvid koos füsioteraapia harjutuste, füsioteraapia, massaaži, veojõu meetodite, refleks- ja hüdrokinesiteraapiaga aitavad Osteokondroosi salvi hinda patsientide funktsionaalset seisundit. Lisaks salvidele kasutatakse nendel eesmärkidel laialdaselt kreeme ja Osteokondroosi salvi hinda.\nJaotub kiiresti ja ühtlaselt, kuid Osteokondroosi salvi hinda pealiskaudsemat toimet kui rasvu ja õlisid sisaldavad tooted. Klassifikatsioon Emakakaela osteokondroosi raviks mõeldud salvid jagatakse vastavalt toimemehhanismile. Seal on järgmised tüübid: valuvaigistid või valuvaigistid; kohaliku verevoolu soojendamine ja parandamine; kudede regeneratsiooni soodustamine; keeruline; Osteokondroosi salvi hinda.\nSelle põhimõtte kohaselt eraldamist peetakse tinglikuks, kuna tavaliselt on isegi ühel toimeainel, mis on salvi alus, mitu terapeutilist toimet. Pealegi on enamik tänapäevaseid paikseks kasutamiseks mõeldud ravimeid mitmekomponentsed. Tõhusate salvide loetelu Patsiendid tunnevad sageli, et salvide kasutamiseks pole arsti soovitust vaja.\nSee on vale lähenemine. Need on tavaliselt efektiivsed haiguse algfaasis Osteokondroosi salvi hinda Suur poidla valu meetmete kompleksis.\nNende kasutamine patoloogia hilises staadiumis ei anna soovitud tulemust. Neid tuleks kasutada vastavalt näidustustele ja pärast spetsialistiga konsulteerimist. Mittesteroidsetel põletikuvastastel ravimitel põhinevad salvid Selle ravimite rühma aluseks olevad mittesteroidsed põletikuvastased ravimid MSPVA-d vähendavad valu, leevendavad põletikku.\nPikaajalise sissevõtmise korral avaldavad need seedetraktile negatiivset mõju: nad mõjutavad mao ja kaksteistsõrmiksoole limaskesta koos haavandite moodustumise ja verejooksu tekkega. Kuid ravimvormi välimine kasutamine salvi kujul minimeerib need kõrvaltoimed aktiivsete komponentide äärmiselt madala süsteemse imendumise tõttu. Loetletud ravimeid kasutatakse koos teiste ravimitega valu ja põletiku kõrvaldamiseks ägenemise ajal.\nKasutamise sagedus on tavaliselt 2 kuni 4 korda päevas.\nVäike kogus toodet kantakse õhukese kihina kaelale ja hõõrutakse kergete masseerivate liigutustega kergelt. Geeli kasutamisel pigistatakse torust välja cm pikkune riba ja jaotatakse see ühtlaselt nahale kahjustatud piirkonda. Geeli hõõrumine pole vajalik.\nMõni minut pärast selle pealekandmist võite riideid selga panna - see ravimvorm ei jäta sellele jälgi. MSPVA-del põhinevad välispidiseks kasutamiseks mõeldud vahendid on vastunäidustatud alla 6-aastastele, rasedatele ja rinnaga toitvatele lastele.\nKetoprofeen - toimeaine: kiire geel, Fastum geel, lõplik geel. Integreeritud tegevus Teraapias võivad osaleda ravimid, mille toime spekter on laiem. Emakakaela lülisamba osteokondroosiga seisundi leevendamiseks kasutatakse sageli Dolobene.\nKui neid kasutatakse paralleelselt muude MSPVA-de vormidega, on eeltingimus arvestada toimeaine üldkogusega. Seedetraktist põhjustatud tüsistuste vältimiseks ärge ületage juhistes näidatud maksimaalset ööpäevast annust. Soojendavad salvid Selle rühma vahendid soojendavad kudesid. Naha-vistseraalsete retseptorite ergastamine ja kohaliku vereringe parandamine toimub valuvaigistava, soojendava ja spasmolüütilise toimega. See toob kaasa vähem lihasvalu ja parema liigese liikuvuse.\nSeejärel hõõruge aeglaselt ja jõuliselt naha sisse. Kasutage korda päevas, mitte rohkem kui päeva. Mitte kasutada rasedatel, rinnaga toitvatel lastel, alla 6-aastastel lastel. Tavaline rästiku mürk, kamper, tärpentini kummi, salitsüülhape Nahale kantakse väike kogus, mitte rohkem kui 5 g umbes Osteokondroosi salvi hinda teelusikatäishõõruge järk-järgult sisse.\nOsteokondroosi salvi hinda korda päevas päeva jooksul. Vastunäidustused: vanus kuni 12 aastat, rasedus, Salv astronautide liigestele, maks, Osteokondroosi salvi hinda, tuberkuloos. Nonivamiid on kapsaitsiini paprikas sisalduva alkaloidi sünteetiline analoog, nikoboksiil - nikotiinhappe derivaat Kandke väikeses koguses herneste suurus vaevata nahapinnale, mis ei ole suurem kui peopesa.\nKreem hakkab soojenema minutiga, maksimaalne toime ilmneb minutiga.\nKasutage mitte rohkem kui 3 korda päevas. Imetamine ja rasedus on vastunäidustused. Liniment vedel salv Kamper, metüülsalitsülaat, salitsüülhape, paprika tinktuur, kastoorõli, tärpentiniõli Kandke nahale väike kogus linmenti, jagage kergete masseerivate liigutustega, kandke 2 korda päevas.\nVastunäidustatud raseduse, imetamise ajal, Osteokondroosi salvi hinda 6-aastastel lastel. Looduslik kapsaitsiin, etüülnikotinaat, hüdroksüetüülsalitsülaat Kandke kahjustatud piirkonna nahale õhuke kiht mitte rohkem kui 2 korda päevas.\nMitte kasutada rasedatel, imetavatel, alla 6-aastastel lastel. Enne esimest kasutamist tuleb tabelis toodud ravimeid manustada minimaalselt väikesele nahapiirkonnale.\nAllergiliste ilmingute puudumisel on edasine kasutamine lubatud. Ravi vastunäidustus on individuaalne sallimatus. Osteokondroosi salvi hinda vaja eristada selle rühma ravimite allergilisi ilminguid ja terapeutilisi toimeid: lokaalne punetus, soojustunne.\nViimane on tunda minutit pärast pealekandmist, suureneb järk-järgult, minuti pärast saavutab maksimumi, kestab kuni 1 tund. Tundliku nahaga patsientidel ei soovitata enne ega pärast toote kasutamist kuuma dušši ega vanni võtta.\nKomplekssed salvid Mitmekomponentsetel toopilistel ainetel on lai toimespekter. Kui neid kasutatakse, siis: on põletikuvastane toime.


Kümme viisi, kuidas suhtes rahu hoida - Suhted & seks - sõbranna.ee\nKümme viisi, kuidas suhtes rahu hoida\nEsmajärjekorras pead sa hoolitsema iseenda vajaduste eest. Olgu selleks siis õhtune jõusaaliskäik või segamatu tund raamatu seltsis – püüa hoida oma neid harjumusi, mis on mõeldud vaid sulle endale. Siis oled sa heas vormis, et ka partnerile pühenduda.\nPaku oma kallimale mingil hetkel päevas jagamatut tähelepanu. Kuula teda, ära tunne survet talle vastata. Hoia silmsidet, et ta teaks, et sa teda kuulad. Palju tülisid saab alguse just sellest, et üks osapool arvab, et teine ei kuula ega pole huvitatud.\nVõta hetk, enne kui hakkad kallimaga rääkima. Kui sul on halb tuju, püüa hoida jutt minimaalne, muidu kannad oma negatiivsuse suhtlusse üle ja see pole lihtsalt aus, kuna tema pole ju süüdi. Rääkige siis, kui tume pilv on hajunud.\nÄra torma järeldustega. On ahvatlev ehk mõelda, et ta on valesti käitunud või teinud midagi, et sulle meelega haiget teha, kuid on suur šanss, et see pole nii, kirjutab Female First. Enne kui sa teed otsuse juhtunu kohta, küsi temalt selgitust. Partneri teod ja sõnad pole alati halvasti mõeldud.\nKui sa oled kallima peale pahane, siis tõmba sügavalt hinge. Enne probleemist rääkimist lase äkkvihal hajuda. Ei tule head nahka sellest, kui hakkad vihast vahutades probleemi lahendama.\nTee selgeks, kuidas end maha rahustada. On selleks jalutuskäik? Patja röökimine? Tee seda nii, et kallim sind ei näe ja alles siis võta jutud üles.\nPalu partneril olla sinuga aus. Kui sulle tundub, et sa ei panusta ehk temasse või teie suhtesse piisavalt, siis palu tal seda sulle öelda. Muidugi taktitundeliselt! Asi ei saa enne korda, kui te mõlemad sellest teadlikud pole.\nVaata enda sisse. Tavaliselt norid sa tüli, sest suhtes peegeldub miski, millega sa enda juures rahul pole. Kõigepealt tasub vaadata enda sisse ning alles siis otsustada, kas see on partner, kes ängi põhjustab, või on tegemist sinu enda tunnete, ebakindluse või eelarvamusega.\nMõtle asjadele, mida te teineteise heaks teete. Sulle võib tunduda, et su partner teeb sinu heaks väga palju, kuid ära unusta, et ka sinul on suhtes suur roll kanda. Te mõlemad olete olulised, et suhe töötaks, mitte vaid üks teist.\nOlge teineteisega haavatavad. Mõnikord, kui sa hoiad tagasi mõnda negatiivset emotsiooni nagu kurbus või mure, võib see väljenduda vihas või frustratsioonis. Selmet maskeerida tõelist tunnet, näita oma partnerile, et sul on vaja nutta või miski teeb sind ärevaks. Tunnetest valesti aru saamine võib kallima kiiresti eemale tõugata – ajal, kui sul on vaja, et ta oleks lähedal.


Pärnu Postimees: Tori hobusekasvanduse lugu (Kalev Vilgats) | Sven Sester\nPärnu Postimees: Tori hobusekasvanduse lugu (Kalev Vilgats)\nLiivimaa maapäeva otsusega 1856. aastal asutatud Tori hobusekasvanduses käisid omal ajal kõik kooliõpilased klassiekskursioonil.\n1999. aasta augusti algul ähvardas soliidse ajalooga ettevõtet pankrot, sest Pärnu linnakohus oli maksuameti ettepanekul arestinud AS Tori Hobuse varad, kuna firma võlgnes maksuametile üle miljoni krooni.\nTollane tegevjuht Kalev Mitt ütles lehele, et pangaarve ja vara arestimisest hoolimata tegevus jätkub. 114 hobuse ja 186 lehma talvesööda miinimum oli varutud ja silotegu käis.\nKõige enam kahjumit tootsid hobused, kelle müügitulu ei katnud allesjäänute pidamist. Kahjumit loodeti katta piimamüügiga, aga selle kokkuostuhind langes.\nTori Hobuse aktsiatest kuulus 40 protsenti ELKE Paluvere puidutööstusele, ülejäänu võrdselt tallinlastele Peeter Kangurile ja Imre Samsile. Riigi omand firmast oli 35 tõuhobust, kuus maakivitalli ja 1000 hektarit maad.\nToonane Tori vallavanem Jüri Puust leidis, et Tori Hobusel ei ole sellisel kujul tulevikku.\nPõllumajandusministeeriumi riigivara haldamise büroo juhataja asetäitja Rein Seljamäe seevastu kinnitas, et paanikaks pole põhjust.\n2000. aasta novembris saatis Tori vallavolikogu põllumajandusministeeriumile otsuse munitsipaliseerida Tori Hobuse valduses olev riigivara. Ministeerium ei vastanud vallale. Küll anti märtsis 2001 teada, et on tehtud otsus müüa Tori hobusekasvandusest riigile kuuluv osa erakätesse.\nVeidi varem oli Tallinna linnakohus välja kuulutanud Tori Hobuse pankroti, sest võlgu oli üle kaheksa miljoni, kuid vara vaid kuni kolme miljoni krooni eest.\nOktoobris 2001 toetas riigikogu majanduskomisjon Tori vallavolikogu otsust võtta munitsipaalomandisse riigivara hulka kuuluv osa Tori hobusekasvandusest. Kaks aastat kestnud protsess leidis vastuvõetava lahendi. Muidugi tahtsid torilased seejuures teada, kuidas sai Tori Hobuse õigusjärglaseks üleöö OÜ Tori Hobusekasvandus.\nJaanuaris 2002 andiski põllumajandusministeerium riigivara hulka kuuluva osa, nende hulgas 35 mära, Tori valla omandisse. Ent vald keeldus ministeeriumi varade hindamise aktita üle võtmast riigivara Tori hobusekasvandusest. Muu hulgas kõlas põhjenduste hulgas väide, et viis aastat on käinud üks petmine.\nTaas jõudis hobusekasvandus leheveergudele 2007. aasta algul, mil põllumajandusministeeriumi riigivara halduse büroo töötajad käisid Toris vaatamas, kuidas riigivara on säilinud ja seda kasutatakse. Häirivad olid kuuldused, nagu tahaks ministeerium müüa osa metsamaast, mille võrra väheneks tõuaretuse raha. Magusat metsamaad oli üle 500 hektari. Seni oli metsamajandamise tulu läinud hobuste aretamisele, kuna aretustöö eraldi ei andnud kasumit.\nTori Hobusekasvanduse omanik Imre Sams ütles lehele, et metsamaa müügiplaan olevat üleval, aga kui sellest juttu teha, eitavad ministeeriumis kõik.\n2009. aasta juulis lõpetas kasvandus töölepingu hobuste ratsastaja, tegevsportlase ja treeneri Andrus Kallastega ning ametist sai lahti ka üheksa aastat tegevjuhina töötanud Jaanus Kallaste, kes läksid tegelema oma äridega.\nLeht lisas toona selgituseks, et ajalooline Tori hobusekasvandus kuulub riigile ja Samsi osaühing vaid rendib seda. Omaniku ja rentniku suhted polnud kunagi kuigi head. 2011. aastal ei jäänud rentnik rahule sellega, et pidevalt käivad jutud riigi plaanist hobusekasvandus maha müüa.\nMaavanem Andres Metsoja lubas asjaga tegelema hakata. “Riigi seisukohalt ei pruugigi olla oluline, kus Tori hobuse tõuaretusega tegeldakse. Pärnumaale on aga tähtis, et see oleks Toris, nagu ajalooliselt on välja kujunenud,” ütles Metsoja.\nOmaniku ja rentniku suhete teravnemise aastate jooksul tingis 2006 riigikontrolli järeldus, et 1999. aastal 30 aastaks sõlmitud üürileping on riigile ebasoodus.\n2014. aastaks olid rentnik ja ministeerium jõudnud kohtukulli ette. Ministeerium süüdistas üürnikku rendi osalises mittemaksmises 2008. aastast. Too heitis ministeeriumile ette rendileppe ennetähtaegse ülesütlemise katset ja majandustegevuse häirimist, mis ei võimalda renti kogu ulatuses maksta.\n2015. aasta septembriks tehti kirik keset küla: valitsus eraldas maaeluministeeriumile 370 000 eurot Tori Hobusekasvandusele kuuluva kinnis- ja vallasvara omandamiseks ning 75 000 eurot selle ülalpidamiseks ja korrashoiuks. Kompromissina loobus osaühing kõikidest kahjunõuetest.\n2016. aastal tähistati Tori hobusekasvanduse 160. aastapäeva. Sel puhul öeldi välja eesmärk: kujundada hobusekasvandus rahvusvaheliselt tuntud ja hinnatud hobumajanduse kompetentsikeskuseks. Veidi pärast juubeli tähistamist põletas hooletu suitsetaja maha vana talli, kus hoiti heinapalle. Maaeluminister Urmas Kruuse tähendas seepeale, et põleng ei peata riigi plaani Toris hobumajandust arendama hakata.\nMärtsis 2017 käisid hobusekasvanduses peaminister Jüri Ratas, maaeluminister Tarmo Tamm ja rahandusminister Sven Sester. Otsus: kasvandus säilitada ja välja arendada. Pärast Samsiga rendilepingu lõpetamist oli kasvandust majandanud Eesti põllumajandusmuuseum.\nJuulis 2017 andis valitsus maaeluministrile voli asutada SA Eesti Maaelumuuseumid – C. R. Jakobsoni talumuuseum, Tori hobusekasvandus ja Eesti põllumajandusmuuseum. Ühtlasi eraldas valitsus 1 905 000 eurot Tori hobumajanduskeskuse taastamiseks ja väljaarendamiseks.\n2018 ilmus Tori hobusekasvandusest juubelile pühendatud põhjalik raamat ja veel enne aasta lõppu tutvustati põlengu järel taastatud tallihoonet number 6, mis on esimene hobusekasvanduse kompleksi restaureerida plaanitud hoonetest.\nTänavu aprillis kuulutati välja riigihange Tori hobusekasvanduse kompleksi ehitustöödeks.


Kogukonnad räägivad riigimetsa majandamises aktiivselt kaasa - Lõunaeestlane\nRMK on viimasel kolmel aastal korraldanud kaasamiskoosolekuid riigimetsade majandamiseks 149 eri piirkonnas, neist 139 puhul saavutati kohalikega enne raietööde alustamist kokkulepe.\n„Sageli kritiseeritakse, et RMK pole riigimetsa majandamisse kohalikke kaasanud või jõudnud nendega kokkuleppele, ent möödunud kolme aasta tulemuste põhjal saame öelda, et meil on vaid üksikud kohad, kus me pole kohalikega konsensusele jõudnud. Neis metsades läbirääkimised jätkuvad ning raieid enne kokkuleppeid ei tehta,“ lausus Andres Sepp, RMK peametsaülem.\n2020. aastal toimusid avalikud arutelud 67 riigimetsa osa suhtes. Neist vaid Häädemeeste kandi, Herjava, Suurupi ja Valgeranna metsade puhul ei ole veel kohaliku kogukonna või elanikega kokkulepet saavutatud. Varasemast on läbirääkimised pooleli veel Kose ümbruse ja Ohtu metsade osas.\n„Ka alanud aastal kaasame kogukondi metsa majandamise planeerimisse. Välja on valitud 80 uut riigimetsa osa, kus teavitamine ja kohalike elanike arvamuse küsimine on juba alanud või ettevalmistused selleks tegemisel,“ selgitas Andres Sepp. Enim huvi on seni üles näidanud Otepää inimesed Apteekrimäe osas, samuti loodame kohalike kõrget aktiivsust Kärdla ja Orissaare puhul.\nKõrgendatud avaliku huviga metsade puhul on tegu enamkülastatavate metsaosadega, kus inimesed armastavad jalutada ja sporti teha. Pärast metsa majandamise plaanide läbiarutamist kannab RMK need alad RMK kodulehel avaldatud avalikule metsatööde kaardile https://www.rmk.ee/metsatoode-kaart.


Buduaar - KOOLIÕE 5 soovitust, kuidas laps algavale kooliaastale vastu saata\nKoolivaheaeg on peagi läbi ja taas on kätte jõudnud aeg valmistuda uueks kooliaastaks. Tallinna kooliõde Zinaida Kendra jagab lastevanematele nõu, millele tuleks kooliks valmistudes ja algaval kooliajal tähelepanu pöörata.\nKoolilapsi ootab ees uus kooliaasta ja taas tuleb harjuda igapäevase kindla päevakavaga. Esimese klassi lapsel on vaja omaks võtta suur koolimaja, koolipere, oma klassiruum, klassikaaslased ja õpetajad ning ka harjuda pingis istumise, õpetaja kuulamise ja vaikselt olemisega. \n“Lapse jaoks on kõik uus ja võtab aega enne, kui ta kohaneb ning harjub koolielu ja uue elurütmiga. Sel ajal on esmatähtis, et vanemad oleksid oma lapsele toeks ning leiaksid kiire elutempo juures siiski aega, et temaga suhelda ja päevategemiste vastu huvi tunda,” rõhutab Kendra. “Läbirääkimine, usalduslik suhe vanematega ja teadmine, et lapsel on alati kodune toetus, loob turvatunde, mis on lastele elus toimetulekuks kõige tähtsam.”\nKooliõe sõnul tuleks algklassilapsele koolikotti valides jälgida, et koolikott toetaks selga, seda oleks võimalik kinnitada ka kõhu ümbert ning koti rihmad oleksid reguleeritavad. “Koolikott peab istuma keset selga ja ei tohi olla õlgadest kõrgemal ega vajuda allapoole tuharaid,” selgitab Kendra. \n“Koolilapsel aitab tervena püsida piisav liikumine, sport, värskes õhus viibimine vähemalt kaks tundi päevas, hea meeleolu, pingevaba õhkkond, positiivne ellusuhtumine, piisav uneaeg (9–10 tundi), vee joomine ning mitmekesine ja tasakaalustatud toit,” tõdeb kooliõde, lisades et selles vallas on lastele suurimaks eeskujuks just vanemad. \n“Nutiseadmete osatähtsusega lapse elus tasuks olla tähelepanelik – arvuti ja telefoni kasutamine ei tohiks asendada kõiki muid tegevusi,” toob kooliõde välja. Veedab ju laps niigi poole oma päevast koolipingis istudes ning kodus arvuti või telefoni taga olles on laps taas sundasendis, mis kokkuvõttes mõjub halvasti nii lapse rühile, nägemisele kui ka arengule tervikuna. “Kõiges tuleks siiski püüda leida tasakaal ja olla ka siin ise lapsele eeskujuks,” sõnab Kendra.\nIgas koolis on kooliõde, kes on oma eriala kvalifitseeritud spetsialist, kes hoolib koolilaste tervisest ning soovib, et osapoolte vahel toimuks igakülgne koostöö. Zinaida Kendra, kes on üks Tallinna Koolitervishoiu sihtasutuses töötavast 80 kooliõest, soovitab vanematel kindlasti kooliõega tuttavaks saada. “Soovitan lastevanematel saada tuttavaks oma lapse kooliõega ning salvestada endale kooliõe telefoninumber. Kui koolipäeva jooksul tekib õpilasel mingi terviseprobleem, peab kooliõde saama lapsevanemaga ühendust, et laps saaks õigeaegselt ja asjakohast abi.”


Tehvandi Spordikeskus arendab Lõuna-Eestis maailmatasemel spordikeskusi | Kultuuriministeerium\nAvaleht Uudised Tehvandi Spordikeskus arendab Lõuna-Eestis maailma...\n29. oktoober 2020 - 9:35\nTehvandi Spordikeskuse eesmärk on välja arendada maailma tipptasemel talispordi võistluskeskus, omades rahvusvahelise laskesuusaliidu A litsentsi, mille saamise nimel viidi viimaste aastate jooksul ellu suuremad investeeringud valgustuse, lasketiirude ning teenistushoonete parendusse. Nii laskesuusastaadion kui suusastaadion, mis on suviti kasutusel naturaalse murukattega jalgpallistaadionina, said IBU, FIS ja UEFA nõuetele vastava valgustuse, mis annab võimaluse korraldada suurvõistlusi teleülekannete seisukohalt õhtusel parimal eetriajal.\n2020. aasta novembriks paigaldatakse Tehvandile K-90 hüppemäe lähedusse uus kunstlumetootmise konteiner, mis võimaldab vaatamata Eesti heitlikule ilmastikule toota isegi plusskraadide juures kunstlund, et ükski talvine suurvõistlus enam lume puudumise tõttu pidamata ei jääks. Investeering annab keskusele võimaluse anda võistluste toimumise garantii ning lisaks pikendada talviste treeninglaagrite kestvust nii suusaradadel kui ka hüppemäel. Rahvusvahelise tippspordikeskusena konkureerib Tehvandi parimatega üle maailma. See tähendab seda, et peame liikuma lähiaastatel edasi ka võimaluste loomisega, mis soodustaksid treeningtegevust ka väljaspool suusa- või rolleriradasid. Lähiaastate arengukavas on plaanis Tehvandile projekteerida ja ehitada kaasaegne jõusaali laiendus koos taastuskeskusega, tagamaks klientidele vajalikud teenused keskuses.\nLisaks spordirajatistele on Tehvandil 84-kohaline hotell ja 20-kohaline puhkemaja, võistlus- ja konverentsikeskus ning toitlustamiseks staadioni kohvik ja hotelli restoran.\nKääriku Spordikeskusest on välja arenenud tänapäevastele tingimustele vastav treening- ja laagrikeskus. Alates 2012. aastast, kui Kääriku Spordikeskust haldab SA Tehvandi Spordikeskus, on etapiti valminud järgmised uued objektid: neli valgustatud kiire kuivamisega savi-liiva tenniseväljakut; pallimängude väliväljakud ja rannaspordiväljakud; 150-kohaline sportlasmajutushoone; täismõõtmetes kunstmurukattega jalgpalliväljak ning eelmisel aastal valminud pallimängude hall. Käesoleval aastal valmisid kergejõustikustaadion ja võistkonnamajad. Keskuse eesmärgiks on rakendada ja anda oma klientidele kasutusse innovaatilisi ning targa treenimise nutikaid vahendeid nüüd ja tulevikus, mida täiendavad kvalifitseeritud füsioteraapia ja spordimeditsiiniala partnerite teenused.\nJärgmiseks suveks tehakse korda vana spordihotell, millele lisatakse juurdeehitusega 30 majutuskohta. See tähendab, et korraga suudab Kääriku järgmisest aastast mahutada 350 laagrilist. Lisaks rekonstrueeritakse vana spordihoone ja ühendatakse see hotelliga. Uuenenud spordihoonet hakkavad peamiselt kasutama judokad, maadlejad, poksijad ja tõstjad ning taastatakse kunagine spordimeditsiini ja taastumisala. Kahe aasta perspektiivis uuendatakse ka koolitus- ja toitlustuskeskus.\n2014. aastal SA Tehvandi Spordikeskusega ühendatud Tartumaa Tervisespordikeskuse kinnistul asuvad lasketiirude hooned, majutushoone ja kämpingud. Elva Laskespordibaasina üleeestilist tuntust kogunud keskuses on SIUS laskeseadmetega varustatud lasketiirud nii treeningute kui võistluste läbiviimiseks: 30 laskekohaga 25 m tiir, kolm 50 m tiiru, väike 12 kohaga tiir, kus kasutusel ainsad Eestis olevad elektroonilised märklehed, lisaks liikuva märgi tiir ja maastikuvibu rada. Keskuse üheks suurimaks väärtuseks on ilusa männimetsa keskel asuvad liikumis- ja matkarajad.\nKõik tegevused, mis on sihtasutusega liitumisest saadik keskuses ette võetud, on lähtunud tulevikuperspektiivist, et keskuse asukohale kerkib rahvusvahelistele nõuetele vastav laskespordikeskus. Keskuse tulevikunägemus joonistab meile pildi kõrgetasemelisest ja modernsest laskespordikeskusest nii laagrite kui ka treeningute läbiviimiseks. Keskus omab potentsiaali pärast uuendusi olemaks treeninglava ka meie kaitseliidule, kaitsejõududele ning korrakaitsjatele. Kasutades ära lasketiirude laskekohtade ning laskemärkide vahelist ala näeb visioon ette sisetingimustega jalgpalliväljaku loomist suure 50 m lasketiiru alale. See oleks tänase seisuga ainuke sisehall Tallinnast lõunasuunal.\nLaskespordi ja jalgpalli kõrval ei unusta nägemus ka tegevusi, mis on keskuses laiemaltki tuntud. Erinevad Tartu Maratoni üritused saavad oma sportlikult väsitavad lõpud just Tartumaa Tervisespordikeskuses ning saavad seda teha tulevikus oluliselt paremini. Mändide vahele peituvad tulevikus ka suvekämpingud ning harrastusspordirajatised, lisana oleks võimalik keskuses tagada kunstlumetootmissüsteemi kaudu rohkem rõõmu ka suusasõpradele. Koostöös Eesti Arhitektide Liiduga on sihtasutus kuulutamas välja arhitektuurikonkurssi keskuse nägemuse visualiseerimiseks ja järgmise aasta lõpuks on seatud eesmärk, et valminud on etapilise ehitustegevuse kõik eelprojektid ning väljastatud ehitusload.\nKultuuriminister Anneli Ott teatas maadleja Heiki Nabit puudutava dopingutarvitamise kahtluse avalikuks saamise järel, et igasuguse dopingutarvitamise suhtes kehtib nulltolerants. Sportlasel on õigus taotleda B-proovi avamist, mistõttu tuleb ära oodata asjade edasine käik.


Aju ja selle töö - Vaba foorum - Fitness.ee foorum\nBy Sadist2, June 21, 2010 in Vaba foorum\nTeema on selline, et kuidas parandada aju funktsioneerimist ?\nNimelt probleem on selles, et viimane aeg ei taha üldse mõelda, aju on nagu läbipõlenud. (selline tuim tunne on, kui loen midagi teaduslikku)\nMillest võiks olla see tingitud ?\nIse arvan, et asi peitub järgmistes tegurites:\n-äsja lõppenud põhikool\n-lähen hilja magama\nKuidas teie, kallid treenijad, oma aju töös hoiate ? (nipid, võtted)\nIse kasutasin vahepeal toidulisandina letsitiini, värskendas aju küll, mälu paranes jms.\nalkoholi tarbid? üle pika aja joomine teeb mõituse korda + munadddddddddddddddddddddddd hoiava ka aju korras\nSamas läbi pika aja joomine rikub mõistuse ikka üsna ära;) Rääkimata kõikidest muudest halbadest asjadest.\nUni ja toitumine on ikka ülitähtis.\nÕnnelik pead olema, kui aju ei taha mõelda. Just vähem mõeldes kasutad aju maksimaalseid võimeid ja suudad keskenduda. Ära mõtle, mõtle siis kui seda vaja on. Proovi näiteks lihtsalt istuda ja olla, mitte midagi tehes, samal ajal ole teadlik oma peas toimuvast. Peagi märkad kuidas mõtte hüppab ühelt mõttelt teisele ja koos sellega kaasneb sisemine dialoog, hinnangud ja arvamused. Hullumeelsus. Aga ära muretse, see on enamike inimeste probleem. Mõtle vähem ja naudi seda mis on praegusel hetkel, tulevikku-minevikku pole olemas, aega pole olemas, on ainult praegune hetk ja iga hetk annab täpselt nii palju mõtlemist kui vaja. Seda kogedes kaob igasugune stress jne ning midagi teadusliku lugemine ei ole mingi probleem.\nKeskendumisraskused. Otsi internetist erinevate keskendumismeetodite kohta. Samas vähene uneaeg ja halb toitumine on selgelt pärssivateks teguriteks.\nMis puutub õppimisse/keerukamate tekstide lugemisse, siis minu hinnangul on parimaks abiliseks visualiseerimine, st püüa loetavat visuaalselt piltidena ette kujutada ja konstrueeri piltide põhjal nn. film, mis adapteerub sinu loogikaga.\nStabiilne veresuhkur st head süsivesikute allikad piisavas koguses.\nAlkoholi jne mittetarbimine.\nKõige parem puhkus õppimisest on kas siis füüsiline töö või raske treening.\nKui ma nopiks siit välja ühe.. siis oleks see stabiilne veresuhkur. (alkohol on kuidagi nii iseenesestki mõistetavalt ajusurm)\nÜks "pilvisust" tekitav ainete grupp on kunstlikud magustajad nagu aspartaam jne.\nAile, aga milline oleks näidismenüü, hoidmaks stabiilset veresuhkrut ?\nMuidu ma vaatan, et kuidagi vähesed toidud sisaldavad väikest GI-d (süsivesikute allikad)\nEi aita see stabiilne veresuhkur midagi. Spetsialisti toitumiskava järgi süües peaks see olema stabiilne küll, aga mul sama probleem et ei suuda keskenduda millegi lugemisele, õppimisele vms.\nGI ei ole dogma. N2itena v6ib tuua arbuusi ja porgandi...k6rge GI ga.\nUnustasin mainimata veel yhe v2ga t2htsa elemendi... vesi. Mina kasutan 6ppimise soodustamiseks V2rska Originaali.\nHetkel ma l6petan oma kooli ja lisaks veel muud tegemised ning ma ei ole alustanud tegelemist klientide personaalse n6ustamisega...poolikult midagi teha ei tasu.\nKuid ma annan sulle k2tte niididotsa, kust sa saad edasi googeldada\nmul on vahepeal selline tunne, et ma mõtlen isegi unes....ärkan öösel üles, et wc-sse minna ja ka siis on mitu mõtet peas\nJa hommikuti ärgates juba mõtted keerlevad, ilgelt kopp on ees sellest. Tahaks pead kuidagi tühjaks saada....\nMüts peas, mõte sees!\nEi mäleta enam, kes nii ütles, kuid kõlas see umbes nii, et me ainult arvame, et me mõtleme, tegelikult me lihtsalt tõstame omaenda eelarvamusi siia-sinna. St tegelikku konstruktiivset sünteesi ei toimu...\nVõitlema peaks kõige negatiivsega, mis pähe tekib, see sööb teid ennast. Positiivseid mõtteid võiks ikka olla ja rohkem.\nFüüsiline töö ja puhastus missugune... Üsna tühjaks võtab pea.\nPuhtalt nö aju toitmiseks läheb ööpäevas üle 100g süsivesikuid, seega tuleks sellega arvestada oma toitumises.\nNo, eks Sa püüa siis näiteks füsioloogiat visualiseerida Mina näiteks sellega hakkama ei saanud.\nYks huvitavamaid aineid.\nMida v2hem on teil teadmisi, seda raskem on teil 6ppida. Mida rohkem 6pite ja teate...seda rohkem olete v6imeline juurde 6ppima.\nMida rohkem 6pite ja teate...\n... seda enam aru saate, et midagi ei tea.\n...jah, ka see on v2ga kasulik teadmine.\nKui juba filosofeerimiseks läks, siis tark vähmalt teab, mida ta ei tea\najule on vaja vähemalt 100-150 g GLÜKOOSI päevas.\nloomulikult ei tähenda see seda, et süsivesikud peaksid ainult glükoos olema, kuid glükoos nt viinamarjadest, parendab aju tööd väga hästi. Samuti Kreeka pähklid, lõhe jms omega 3 allikad.\nEdited June 24, 2010 by Madis232\n...ma ütleks, et suudab hoomata oma piiratust. Kuid see on juba ülim tase... et selleni jõuda peab väga palju õppima ja väga sügavalt pühenduma.\nÕige tähelepanek... kuid ma ei poolda sellist makrotoitainetesse armumist ja oksendamiseni lihtsustamist.\nViinamari...meie kliimas ei ole toiduaine, mida soovitada.\nma tean,et ma midagi ei tea,ütlevad targad ...\naga meie ei tea sedagi,väidavad kõige targemad ...,\nOi, sõbrad, ka tunduvalt keerukamaid asju on edukalt võimalik visualiseerida. Veidi pealehakkamist ja kujutlusvõimet on lihtsalt vaja.\nPole erilist vahet, milliseid süsivesikuid sa toidust saad. Seedides lõhustatakse nad niikuinii glükoosiks, välja arvatud laktoos, mille lõhustumisel tekib galaktoos ja glükoos ning sahharoos, mille lõhustumisel tekib fruktoos ja glükoos.\nPealegi saab ka aminohapetest ja lipiididest toota glükoosi ning organismi glükogeenivarudes on ka üsna palju glükoosi.\nselleks on vaja omada ka eelteadmisi ?\naga kui nad puuduvad ?


Kuidas muuta Twitteri välimust oma kodulehe sarnaseks | Arvutiturve\nKuidas muuta Twitteri välimust oma kodulehe sarnaseks\n11. juuni 2010 — Priit\nPaljudel firmadel ja tavakasutajatel on lisaks kodulehele olemas ka Twitteri konto. Üsna sageli aga, kui ma kasutajate kodulehelt lipsan nendeTwitteri kontot vaatama, siis see välimus pole eriti kiita – sageli kasutatakse Twitteri enda vaiketeemasid mis on üheülbalised ja üldistavad.\nLoomulikult pole minu asi öelda, kuidas keegi oma Twitteri välimust peaks seadma, ja loomulikult pole ka Twitteri enda pakutavad teemad inetud, aga eriti just firmade puhul oleks ju neile endile oluline, kasulik ja heaks reklaamiks, kui erinevatel kontodel oleksid samad firmalogod, tunnuslaused, värvid või ka firma üldtutvustus.\nTeatavasti kodulehe kujundamistööd maksavad suhteliselt palju, samuti ka eraldi kodulehe alusblanketi loomine. Praegusel MASU ajal aga ei taha keegi selle peale raha raisata. Sellepärast kasutataksegi Twitteris olevaid teemalahendusi, mis aga ei anna täit infot firma kohta ja jätavad suhteliselt kesise mulje.\nTegelikult saab aga tasuta vahenditega ise luua lihtsasti oma kodulehest või blogist alusblankett, mille saab paigutada Twitteri teemapildiks ja mille vahel hakkavad jooksma Twitteri säutsud. Allolevat pildikatkendit saab täismahus vaadata siit ja võrrelda siis sellesama blogilehega.\nKes aga soovib vaadata vastupidist näidet, kus Twitteri konto pole kuigi informatiivne, ehkki on küll väga ilusate värvikombinatsioonidega, võib esialgu avada Arvutikaitse.ee kodulehe ja seejärel võrdluseks Arvutikaitse Twitteri lehe.\nKuidas aga teha oma blogist või kodulehest alusblankett, mis oleks sinna kirjutatud tekstist puhas, kuid millel oleks informatiivne logoga päis ja vajadusel ka veebilehte tutvustavad parem- või vasakveerud?\nAsi on imelihtne. Kõigepealt on vaja tirida arvutisse Mozilla Firefox või Google Chrome (mõlemad vastavalt soovile kas eesti või inglise keeles). Seejärel on vaja paigaldada ühele neist veebilehitsejatest plugin, millest olen kirjutanud siin – Firefox mugavamaks – FastestFox/Browse Faster. Samas loos on ka õpetus, kuidas pluginat Firefoxile paigaldada.\nFirefoxi plugina saab siit lehelt ja Chrome brauserilaiendi sellelt lehelt.\nKui plugin on veebilehitsejale paigaldatud, tuleb oma blogis või kodulehel avada selline leht, millel on suhteliselt vähe infot – see on vajalik iseenda mugavuse mõttes. Mina valisin selleks lehe Google Translate.\nNii palju kui sellel lehel teksti on, kaasaaarvatud pildid, teen hiire vasaku klikiga aktiivseks, seejärel valin paremkliki abil FastestFox funktsiooni Remove Selection ja vajutan sellele. Valitud pildid ja tekst kustutatakse ning järele jääb puhas leht.\nLoomulikult peab igaüks ise arvestama oma lehe eripäraga ja soovidega, et mida kustutada ja mida jätta. Mina näiteks tahtsin jätta mõlemat veergu alles, nii vasak- kui parempoolset, aga soovi korral oleksin võinud ühe neist kahest või kasvõi mõlemad korraga samuti kustutada nii, et alleks oleks jäänud vaid lehe päis ja logo. Sõnaga, kustutada saab kõike, mida vaid tahetakse ja alles jätta samuti vaid seda, mida soovitakse. Kui ma näiteks oleksin soovinud veel kustutada paremast veerust Otsi-lahtri ja Google Translate automaatsed tõlkijad, siis ma oleksin saanud seda teha ja teema Kasulikku oleks tõusnud kustutatu asemele.\nKui leht on meelepäraseks muudetud, tuleb teha sellest ekraanipilt ehk Print Screen ja see salvestada. Edasi saab seda mõõtu lõigata ehk siis pildile jäänud ebavajalik osa (näiteks veebilehitseja ülemine äär ja arvuti alumine tegumiriba) välja lõigata fototöötlusprogrammidega Photo!Editor või FotoMix või Microsoft Office olemasolul kasutada selleks Microsoft Office Picture Manager´i (avada sealt Edit Pictures, seejärel Crop). Samuti võib siis veel vajadusel töödelda pildi heledust, teravust, värvigammat jne.\nKui suureks aga pilt jätta ehk mitu pikslit valida, seda on mul üsna raske soovitada, kuna arvutiekraanid on erinevad. Ühtedel kasutajatel on moodsad laiekraanid, teistel aga vanemat tüüpi neljakandilised kuvarid.\nNäiteks minu arvutiekraani resolutsioon on 1440×900 pikslit, monitor ise on 20,1 tolli. Pildi riputasin üles 1282×740 pikslit. Sellise pildisuuruse valisin nö keskteena, kus enamik peaks nägema enam-vähem normaalset kontopilti, kuid paraku kõigi jaoks pole see ikkagi kõige parem lahendus. Midagi ei ole aga teha, ekraanide resolutsioonide erinevus jääbki sellisel puhul probleemiks – näiteks 15 tolliste kuvarite omanikele, mille ekraani resolutsioon on 1024×768, jääb pilditeema segaseks.\nEdasi sisene Twitteri kontole, vali Settings, seejärel Design ja Change background image ning Browse nupu abil laadi pilt arvutist kontole. Kinnitamiseks vali Save changes.\nKes soovib veel oma konto taustavärve muuta, võib avada Change design colors ning muuta nii tausta-, teksti-, linkide-, küljeriba- kui ka küljeriba äärte värvust.\nNB! Võrreldes firma või tavakasutaja peamise kodulehega ei oma Twitteri konto niivõrd suurt tähtsust, et kõik peaks selles läikima kui kuld – kui ka pildid ei saa kõige paremad ja teravamad, siis keda see huvitab! Küll aga huvitab kasutajat informatiivsus, mis sellelt kontoteema pildilt leida võib. Kes selle arvamusega ei nõustu, siis sel tuleb siiski sammud reklaamifirmasse seada ja taustateema loomise eest raha maksta.\nPosted in Internet, Messenger, Rapidshare, Twitter, Facebook jne, Trikid, nipid. Sildid: internet, tiikid-nipid, Twitter. Leave a Comment »\n« Unustamatu reis universumi sügavusse – teleskoop koduarvutis\nTee ise värviraamat oma väikestele lastele »


Rukki süvenduse hind kahekordistus öötöö tõttu « Hiiu Leht\n07.august, 2018 Transport / Turism / Uudised\nValitsus eraldas neljapäevasel istungil Hiiumaa ja mandri vahelisel laevateel asuva Rukki kanali hooldussüvendustöödeks täiendavalt üle 400 000 euro, mis teeb tööde kogumaksumuseks üle 800 000 euro.\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi avalike suhete nõunik Kadri Tonka selgitas Hiiu Lehele, et süvendamine läks kallimaks, kuna ministeerium tuli vastu hiidlaste soovile ning süvendustöid tehakse vaid öösel.\n“Vaid laevaliiklusevabal öisel ajal süvendustööde tegemine on ajamahukam ja seega kallim, kuid võimaldab Hiiumaa ja mandrivahelisel laevaliiklusel jätkata tavapärasel marsruudil ja graafikus,” selgitas Tonka.\nKokku läheb süvendamine ministeeriumi andmetel maksma 808 440 eurot.\nVeeteede amet tunnistas edukaks ASi Insenerehitus pakkumuse ja sõlmis reedel lepingu Rukki kanali hooldus-süvendustöödeks. Tööde lepingujärgne maksumus on 650 000 eurot, sellele lisandub käibemaks 130 000 eurot.\nKogu 2,5 kilomeetri pikkune kanal puhastatakse setetest. Tööde käigus taastatakse kanalis eelmise süvendusega saavutatud sügavus, mis Balti normaalkõrgussüsteemi (BK77) järgi oli 5,4 m, praegu kasutuses olevas Euroopa ühtses kõrgussüsteemis (EH2000) on 5,2 m. Süvendustööd peavad algama hiljemalt 22. augustil ja lõppema vastavalt väljastatud vee erikasutusloale 15. oktoobril. Töid tehakse öötundidel, et mitte segada parvlaevaliiklust.\nKa VTA tugiteenuste osakond juhataja Katriin Pellä ütles, et hanke kallinemise peamine põhjus seisneb tööde tegemise keerukuses. “Töid saab teha üksnes parvlaevaliikluse välisel ajal ehk päeva viimase parvlaevareisi ja järgmise päeva esimese parvlaevareisi vahelisel ajal – seega jääb tööde tegemiseks väga lühike ajavahemik öisel ajal,” nentis juhataja. Tema kinnitusel on kanali minimaalne sügavus 5,2 meetrit (EH2000) on piisav, et ka madala mereveetaseme korral tagada laevaliikluse Rukki kanalis.\nLoodab suuremat konkurentsi\nKadri Tonka lisas, et riigi eelarvestrateegias on nähtud süvendamiseks ette vahendid ka 2020. ja 2022. aastal. “Tulevaste tööde hankeid saab pikemalt planeerida ja seega võib eeldada tihedamat konkurentsi hankel,” avaldas ta lootust.\nVeeteede amet kuulutas välja Rohuküla-Heltermaa parvlaevaliinile jääva Rukki kanali hooldussüvendamise hanke, millele tähtajaks, 5. juuliks, tegi pakkumise vaid üks ettevõte, Inseneriehituse AS.\nNende tööde kallinemist loodab ministeerium vältida. “Kuna ka tööde maht on väiksem, sest töid tehakse kahe aasta tagant, siis jätkub järgnevatel aastatel eelarvestrateegias eraldatud vahenditest,” ütles Tonka.\nViimane hooldussüvendamine tehti Rukki kanalis 2014. aastal. Tänavu aprillis tehtud hüdrograafilise mõõdistuse järgi leiti kanalis mitmeid kohti, kus sügavus oli väiksem kui 5,2 meetrit. Madalama sügavusega kohtadest tuleb eemaldada pinnas ja vajadusel kivid sellises mahus, et pärast tööde lõppu oleks kogu kanali sügavus EH2000 järgi 5,2 meetrit.\nMadala veetaseme puhul on tähtis Rukkirahu kanali sügavuse iga sentimeeter, kuna sellest sõltub, kas laevad sõita saavad.\nSildid: laevaühendus, Parvlaevaliin, Rukki kanal, Rukkirahu


Inimese papilloomiviiruse üle - Papillor\nAmetlik kodulehekülg Papillor\nHPV – Inimese papilloomiviiruse infektsioon.\nInimese papilloomiviiruse üle\nSuguelundite inimese papilloomiviiruse nakkus – see on nakkushaigus, vahetatavat sugulisel teel levivate haiguste (STLH). Haigusetekitaja inimese papilloomiviiruse infektsioon - viirused on inimese hpv (HPV). Viirused on inimese hpv – see grupp on viirused, mis hõlmab umbes 100 erinevat liiki. Rohkem kui 30 HPV tüüpi edastatakse sugulisel teel, nakatavad suguelundite ja päraku piirkonnas naistele ja meestele.\nEnamik nakatunud ei ole teadlikud oma haiguse kohta ei ole kliinilisi ilminguid ning lisaks võivad iseeneslikult paranema.\nOsa neist viiruste nimetatakse viiruste "kõrge kantserogeenne risk", on nad võivad põhjustada vähieelsete kahjustused piirkonnas. Uuringud on viimastel aastatel kinnitanud olulist rolli HPV arengus emakakaelavähi. HPV kõrge riskiga samuti mängivad rolli põhjustab vähki häbeme -, tupe naistel ja vähi peenise meestel. Lisaks kõrge riski viiruste hulka 16, 18, 31, 33, 35, 39, 45, 52, 53, 56, 58, 59, 68, 69 tüübid – need HPV tüübid vastutavad 95-98% juhtudest haigestuda emakakaelavähki. Nad põhjustavad ebanormaalsete rakkude kasvu, mis on üldiselt tasane ja peaaegu nähtamatu tavalisel läbivaatusel võrreldes healoomulised kahvatu tüükad, mis on põhjustatud viiruste madal risk – 6, 11 liiki. Healoomulised anogenital tüükad ilmuvad läbi 2 – 6 kuud pärast nakatumist. Arengu precancerous või vähkkasvaja muudatusi, mis on seotud vedu HPV kõrge riski lähevad aastad ja sageli juhtub spontaanne toibumine HPV.\nInfektsioon on kõige enam levinud vanuses 15 kuni 40 ja mõjutab võrdselt naisi ja mehi. 50 eluaastaks on umbes 80 protsenti naistest saavad HPV - nakkus.\nUmbes 50-75% seksuaalselt aktiivseid inimesi nakatunud HPV jooksul oma elu, ja enamikul juhtudel nakkus ei põhjustanud haigus ja lõpetab kuivatatud.\nUmbes 90% HIV-nakatunud on ka HPV-nakkus.\nKuidas edasi HPV\nHpv viirused inimese, nakkav seksuaalse ala, edastatakse, läbi seksi. Enamik nakatunud ei ole nähtavaid ilminguid haigus ja nii meedia HPV ei ole teadlikud oma nakatunud ja võivad nakatada oma seksuaalse partner. Mõnikord positiivne ema võib nakatada vastsündinud sünnituse ajal. See võib kaasa tuua nii algpunktist kui papillomatosis kurgus vastsündinutel.\nEnamik nakatunud inimesi ei tea seda. HPV sageli ei põhjusta mingeid ilminguid, nahale ja limaskestadele. Osad inimesed arenevad suguelundite tüükad või toimuvad vähieelsete muutuste kohta emakakaelal, kui häbeme, päraku piirkonnas või seksuaalse liige. Väga harva on need muutused lähevad otse vähk. Alates nakkuse enne arengut raske düsplaasia keskmiselt möödub 20 aastat. Enamik naisi spontaanselt käes jooksul 9 – 15 kuud alates nakatumisest. Peamine ilming inimese papilloomiviiruse infektsioonid – suguelundite tüükad või kondüloomid (on põhjustatud HPV 6 ja 11 liiki) - pehme süüdlane haridus-lühike õhuke vars, mis meenutavad lillkapsast või kukk kamm erineva asukohaga (pea peenis, peenis, väikesed ja suured mokkasid, tupe, emakakaela, päraku piirkonnas). Kondüloomid esinevad läbi 2 – 6 kuud pärast nakatumist. Nähtavaid kondüloome on avastatud uurimisel.\nDiagnostika tüükad läbi alusel kontrolli. Diagnoos on HPV kõrge kantserogeenne risk ja sellega seotud muutused, keerulisem ülesanne. Aluseks diagnostika precancerous haiguste emakakaela jooksul paljude seisis tsütoloogiline analüüs mustamine (uuring mustamine mikroskoobi all). Aga ta on mõned olulised puudused – keerukas, tundlikkus on madal ja kõrge sagedus ebakindlad tulemusi. Ameerika komitee FDA (komitee ravimid ja toiduainetetööstus) kinnitas uuring HPV meetod polümeraasi chain reaction - PCR, mis suudab tuvastada 13 tüüpi HPV kõrge riskiga. PCR HPV on väga tundlik, lihtne täitmisel. Jagamine tsütoloogiline teadus-ja PCR testid võimaldab oluliselt parandada diagnostika, tundlikkus suureneb kuni 99 – 100%. On oluline, et tuvastada HPV kõrge riski tekib ammu enne seda kui precancerous limaskestade muutused.\nPCR uuring HPV kõrge riski soovitatav:\n- Kui esmane meetod lisaks tsütoloogia, et naised on vanemad kui 30 aastat.\n- Luba küsitav tulemuste tsütoloogiline uuringud.\n- Patsientidel,, kes on ravi üle düsplaasia või vähk.\n- Esimeses etapis diagnostika, et riikides, kus on halvasti korraldatud programmi uuringu infektsioon papilloomiviiruse.\n- Uuring meestel.\nKas on võimalik ravida seda haigust?\nDiagnoosimine ja ravi, SUGUHAIGUSTE, peab toimuma spetsialiseeritud kliinikud – KVD, millel on kõik vajalikud tööriistad kiire ja täpse diagnoosi.\nSpetsiifilist ravimit HPV vastu täna ei ole. On olemas palju meetodeid eemaldada kondüloome, kuid haigus võib tagasi tulla, sest viirus jääb inimese organismis. Kordused on võimalikud 25% juhtudest 3 kuu jooksul pärast ravi. Ravi kondüloome on vajalik ülevaatus seksuaalpartnerit. Aga enamik seksuaalpartnerit nakatunud HPV ja lihtsalt ei ole nähtavaid ilminguid haigused.\nRavi precancerous haigused on kasutada keemilisi, füüsilisi ja muid meetodeid, mille eesmärk on muuta struktuuri nakatunud piirkondi, limaskestade, samuti kohaldamise preparaadid stimuleerivad immuunsüsteemi. Edaspidi on vaja iga-aastase tsütoloogiline uurimine ja määramine HPV PCR meetod.\nMis seos HPV ja emakakaelavähi?\nViirused on inimese hpv kõrge riski on peamine põhjus emakakaelavähi.\nJuhul raske düsplaasia (precancer) ja emakakaelavähi HPV teibitud peaaegu 100% juhtudest.\nNimetage HPV seotud 250-kordse riski raske düsplaasia.\nEmakakaelavähk võtab 1. koht põhjuste hulgas on naiste suremust arengumaades.\nEmakakaelavähk võtab aega 2-e koha pärast rinnavähk naiste seas maailmas – 250 tuhat inimest igal aastal.\nVenemaal igal aastal 12 300 naisi haigestub emakakaelavähki ja üle 6 tuhandeid patsiente igal aastal sureb.\nViimase 10 aasta keskmine vanus on haige langes 58 kuni 55 aastat.\nNaistel 29 aastat vana haigestumus on kasvanud 2 korda.\nHPV kõrge riski põhjustavad emakakaelavähki 100% juhtudel vähk läbisõitu – 90%, vähk tupe ja häbeme – 40%, vähk peenise – 40% ja vähk suuneelu 12% juhtudest.\nAmeerika Ühiskond iarc ootasid 2004 aastas, mis on ligikaudu 10 520 naiste areneb agressiivne emakakaelavähk ja umbes 3 900 naist sureb selle haiguse tõttu. Enamik naisi agressiivne emakakaelavähki, ei liigu õige uuring HPV nakkus.\nKindlaim viis vältida suguelundite HPV-infektsioon on see, et hoiduda mis tahes seksuaalse kontakti teise indiviid.\nPikaajaline seksuaalne suhe on püsiv partner seksuaalselt ei anna 100% garantii nakatumist HPV. On raske kindlaks teha, ilma erilisi teste, nakatunud, kas praegu seksuaalse partner.\nMeeste kondoomid on valmistatud lateksist, kui õigel kasutamisel vähendada riski, ülekande infektsioon.\nKõik ilmingud, nagu valu või ebameeldiv tunne urineerimisel, ebatavaline lööve, voolus on signaali lõpetamise suguelundite kontakti ja kohe uuringu spetsialiseeritud kliinikus. Kui patsient on avastatud STI, peab ta teatama sellest oma sugulisel partneritele, et nad on samuti läbinud täieliku kontrolli ja vastav ravi. See vähendab riski haigestuda tõsiseid tüsistusi ja aitab vältida võimalust uuesti nakatumist.\nMis on tüükadest kõige tõhusam ravim: rahvapärane või apteek. Üksikasjaliku teabe leiate artiklist.\nMiks papilloomid tekivad ja kuidas neid ravida?\nHPV nakatumise peamised teed. Papilloomide eemaldamise tunnused kehal ja kondüloomid.\nPeenise papilloomid: foto, ravi ja papilloomide eemaldamine\nMiks papilloomid ilmuvad sugutipea peenisele ja kuidas neid ravida? Ebaõige hügieeni tagajärjel ilmnevad peenisele papilloomid.


Euroopa Kohtu poole oli selles asjas eelotsusetaotlusega pöördunud Saksamaa Baieri liidumaa kohus, selgitamaks, kas tahtmatult väikestes kogustes õietolmu sisaldavad mesindussaadused kuuluvad EL määruse (EÜ) nr 1829/2003 (GM toidu ja sööda kohta) reguleerimisalasse. Nimetatud määrusega on kehtestatud GM-toidu jaoks lubade andmise, selle toidu märgistamise ja järelevalve kord. Eelotsusetaotluse ajendiks olid Baieri liidumaal mesilasi pidavate talunike kaebused, kelle maad asuvad mõne kilomeetri raadiuses GM-maisi kasvatuseks kasutatavatest põldudest ning kelle õietolmust ja meest on seetõttu leitud GM-maisi DNA-d. Kuna vaidlusaluse GM-maisiliini (MON810) kasvatamine turustamiseks on Saksamaal keelatud, palusid talunikud kohtul tuvastada, et nende mesindussaadused on GMO-sisalduse tõttu muutunud müügi- ja tarbimiskõlbmatuks.\nEuroopa Kohus leidis, et GM maisi õietolmu sisaldav mesi kuulub EL määruse nr (EÜ) 1829/2003 reguleerimisalasse, kuigi GM maisisordilt pärinev õietolm ise ei ole määruse tähenduses käsitatav organismi ega GMOna, kuna on kaotanud paljunemisvõime ning sellel puudub igasugune võime üle kanda temas sisalduvat geneetilist materjali. Kohus pidas võimalikuks, et sellist õietolmu sisaldava mee puhul on tegemist GMOdest toodetud koostisosi sisaldava toiduga. Kohus argumenteeris enda seisukohta asjaoluga, et õietolm ei ole võõras aine ega mustus mee sees, vaid mee tavapärane koostisosa ning seda ei tohi üldjuhul ka eemaldada lähtuvalt EL direktiivi 2001/110/EÜ (nn meedirektiivi) II lisa lõikest 3. Seejuures ei ole oluline, kas GM-taimelt saadud materjal on toitu sattunud tahtlikult või juhuslikult ning millises koguses seda mees leidub.\nEuroopa Kohtu seisukohast tulenevalt on GM maisi õietolmu tahtmatult sisalduva mee turuleviimine lubatud vaid EL määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikkel 4 lõike 2 alusel väljastatud loa alusel. Kohus rõhutas, et loa- ja järelevalvekohustuse puhul pole oluline GM-materjali hulk mees. Toidu märgistamisel GMOsid sisaldava toiduna kohaldatakse seevastu piirmäära, milleks on 0,9 % toidu üksikutes koostisosades või ühest komponendist koosnevas toidus, tingimusel et GMOde sisaldus toitudes on juhuslik või tehniliselt vältimatu.\nOtsuse tähendus ja võimalikud tagajärjed\nKõnealuse kohtuotsuse puhul on tegemist põhjapaneva otsusega eelkõige seetõttu, et seni ei ole GM-kultuuri õietolmu sisaldavat mett GM-toiduks loetud (ehkki on olnud selge, et nt mahetootmises on GMOde kasutamine keelatud ja seetõttu ei tohiks ka mahemesi GM-kultuuri õietolmu sisaldada).\nKÕKi hinnangul võiks otsusel olla edaspidi oluline tähendus mahe-, tava- ja GMO-põllunduse kooseksisteerimise reeglite paikapanemisel EL liikmesriikides, sh Eestis. Eesti vastavates õigusnormides on ette nähtud, et GM-põllukultuuri kasvatada sooviv isik peab kirjalikult teavitama oma kavatsusest kuni 3 km kaugusel asuva mesila omanikku, kui viimane on avaldanud soovi, et teda teavitataks. Selle regulatsiooni väljatöötamisel 2007. aastal oli vaidlusküsimuseks ka see, kas mesi on loomne toode või on seda võimalik GMO-tootena käsitleda ning kas teavitamiskohustus on üldse õigustatud. Euroopa Kohtu värske otsus lükkab selgelt ümber tollal Põllumajandusministeeriumi nõustanud Saksa ekspertide seisukohad, nagu ei oleks mett võimalik GMO-tootena käsitleda, ning toob ilmselt kaasa palju peavalu mesinikele, kes peavad hakkama tõsiselt kaaluma, kus oma mesitarusid hoida. Samuti tekib küsimus, kas mesinike teavitamisest piisab või oleks GM-põllukultuuri kasvatamiseks ikkagi vajalik mesilaomaniku nõusolek.\nEuroopa keskkonnaorganisatsioonid on juba nimetanud kohtuotsust mesinike ning GMO-vaba liikumise võiduks, leides, et see toob selgelt esile GM- ja tavapõllumajanduse kooseksisteerimise võimatuse.\nVt Euroopa Kohtu otsust C-442/09


Tallink tellib 250 miljoni eest uue LNG-kiirlaeva - Uudised.tv3.ee\nTallink tellib 250 miljoni eest uue LNG-kiirlaeva\nEuroopa Parlamendi valimised on alanud aktiivselt\nTallinnas algas 13. Lennart Meri konverents\nHarukordne võimalus! Tallinna tuletornid avasid täna huvilistele uksed\nKevadtormil paukusid suurtükid, miinipildujad ja raketid\nPilgud taevasse! Täna öösel võib näha virmalisi\nEesti Päevaleht lõpetab laupäeviti ilmumise\nRenditööjõud viib maksud Eestist välja\nAlgas Euroopa Parlamendi valimiste eel- ja e-hääletamine\n12:41 18. oktoober 2018\nTallink teatas neljapäeval 250 miljonit eurot maksma mineva LNG-l töötava kiirelaeva ostmisest Tallinna-Helsingi liinile.\n"Investeeringu maht on ligi 250 miljonit eurot. Laeva valmismisajaks on planeeritud 2021. aasta lõpp või 2022. aasta esimesed kuud," ütles Tallink Grupi juhatuse esimees Paavo Nõgene pressile.\n"Eile hilisõhtul allirjastas Tallink ühiste kavatsuste kokkuleppe Rauma laevatehasega ülikiire Shuttle-laeva ehitamisest Tallinna-Helsingi liinile. Ma ei kasuta sõna Megastar, sest see on uus laev ja ehitatakse teises laevatehases."\n"Uus laev saab olema veelgi kekskonnasäästlikum. Uus laev võtab arvesse kõik kogutud kogemused kaasaarvatud Megastari kui referentslaeva poolt kogutud andmed. Meie soov on ehitada kõige keskkonnasäästlikum ja efektiivsem laev tänaste teadmiste juures," ütles ta.\nMegastari maksumus ulatus 230 miljoni euroni. Kiirlaeva ehitusprotsess algas 4. augustil 2015. aastal, kiilupanek leidis aset üle-eelmise aasta 9. veebruaril, ristimistseremoonia juulis, esimesed proovisõidud 2016. detsembris ning avareis Tallinnast-Helsingisse mullu 29. jaanuaril. Laeva ristiema on Soome Vabariigi endine president Tarja Halonen.\nMegastar on 212 meetrit pikk ja mahutab 2800 reisijat ehk on sama lai ja mahukas kui Tallinki üks suurimaid kruiisilaevu Baltic Queen. Kütusena kasutab Megastar peamiselt veeldatud maagaasi (LNG), kuid on võimeline liikuma ka diiselkütusega. Laev sõidab kiirusel 27 sõlme. Megastar on ehitatud spetsiaalselt Tallinna-Helsingi laevaliini jaoks.


20 minutit köögis üllatuseks (2020)\n20 minutit köögis üllatuseks\nTagasi kell 7.30 pingsalt kõlas "mida me täna õhtul sööme?" ". Õhtusöök õhtul kell kaheksa, seega 30 minutit ja kõik, laud seatud ja käed pestud ... Sama sisselõige igal nädala õhtul. Pikas perspektiivis, hea tüdruk, eks, hea ema, pole me vaevalt üllatunud.\nEeltingimusega pole midagi võimatut: nädalavahetusel on ostlemine hästi tehtud, õhtuse menüü ideedega terveks nädalaks ja vähemalt kaheks gratini, piruka või pitsa taaskasutusideeks.\nTeie ülesandeks on kaevata meie 12 ekspressretsepti, nad on hämmastavad.\n3 plaati komponeerimiseks\n. Hooajaline õhtusöök\nKoorige valged sparglid (arvestage 3–5 sparglit inimese kohta) ülalt alla, alustades otsa alt. Kõrvaldage 1 cm kand ja keetke 10 minutit. Kastke värske pasta hea koguse soolaga maitsestatud vette ja keetke vastavalt juhistele 1–4 minutit. Tehke pool vinaigretti, pool majoneesikastme, emulgeerides sinepi maapähkliõli ja 2 spl tilgakesega. õunasiidri äädikas. Selle kastme saate kaunistada hakitud kõvaks keedetud munaga. Ja pakkuge spargelit 400 g kooritud ja tükeldatud nööbiseenega. Vala pastale tilguti oliiviõli, soola ja pipraga neid. Õhtusöök on valmis!\nPese ja kuivata 4–6 ümmargust tomatit. Lõika need pooleks paksuks. Haki 3 küüslauguküünt 4–5 oksapeterselliga. Jagage see hakkliit tomati vahel ½. Lisage kummalegi tilguti õli või väga väike tükk võid ja küpseta 15 minutit. Vahepeal keetke vees riisi ja kvinoa segu, lugedes 3 mahuosa vett ühe mahu seemnete kohta. Pese ja kuivata 2 suvikõrvitsat. Viilutage otsad ja lõigake viljaliha väikesteks täringuteks. Pruunista need pannil oliiviõli tibus. Soola ja puista oma seemneseguga. Lisage 2 uut sibulat, tükeldatud osa nende varrega. Serveeri suvikõrvitsaseemne segu Provenca tomatitega (loe 2–3 pool tomatit / pers.).\n. Täielik roog\nLõika 4 kaunist linnufileed umbes 1 cm pikkusteks kuubikuteks. Prae neid keskmisel kuumusel pannil 8 minutit oliiviõlis. Soola neid kergelt. Kaussi segage 2 spl. magus karrikastmes 2 spl. crème fraîche (või koor segatuna 1 spl karripulbriga). Vala üle linnulihakuubikutega ja kuumuta madalal kuumusel umbes 5 minutit. Vahepeal keetke keevas vees 2 klaasi basmati riisi ekvivalenti, 11 minutit (arvestage 2 klaasi kohta 1 klaas). Lisage riisile nupp võid ja serveerige koos kana-karriga. Serveeri salatiga.\nLeidke ka meie kana retseptid, lõpuks meie 50 parimat kiirretsepti\nSelveriga Köögis: Grilltud beebiforell peterselliõli ja laimiga (November 2020)


Meist – EMK Räpina Kogudus\nSIIRUS ja ELULÄHEDANE OSADUS\nApostlite teod 2:42-47 Aga nemad püsisid apostlite õpetuses ja osaduses, leivamurdmises ja palvetes.\nMe jagame kaasinimestega evangeeliumi elumuutvat sõnumit, aga ka oma rõõme ja muresid, andeid ja materiaalseid väärtusi (koostöös Põlva Toidupanga ja Sõbralt Sõbrale organisatsiooniga). Me tahame olla avatud ja külalislahked. Me tunnistame Jumala toimimisest meie elus ja koguduses.\nMe hoiame osadust – jumalateenistusel, väikerühmades ja lihtsalt suheldes.\nELUKESTEV ÕPPIMINE ja AVATUS IGAS VANUSES INIMESTELE\nRoomlastele 12:11 Teenige Issandat tüdimatu innuga ja vaimult tulisena!\nMe oleme õppimisvalmis ning kaasame sellesse nii lapsi, noori kui ka täiskasvanuid! Me ei ole veel kõike mõistnud ega saavutanud. Tahame olla tähelepanelikud Jumala juhtimise ja piiblitarkuse, aga samuti kaasinimeste suhtes. Oleme valmis oma olukorda hindama ja tegema parandusi oma elus ja koguduse tegevuses. Meie hoolivus väljendub teenivates tegudes. Me hindame erinevate põlvkondade panust ja otsime koosmeelt.\nMe hoolime iseendast – oma tervisest, oma usu kasvamisest, isiksuslikust arengust.\nJUMALA JA KOGUKONNA TEENIMINE SÜDAMEGA\n1Peetruse 4:10 Teenigu igaüks teisi selle andega, mille ta on saanud, nagu Jumala mitmesuguse armu head majapidajad.\nMe väärtustame inimeste hingelist tugevust ning tööd kaasinimeste teenimisel. Me tegutseme nii, et Jeesuse eeskuju ja Piibli vaimulaad muutuksid kaasinimestele nähtavaks. Me jutlustame ja selgitame Piiblit nii, et see on ka argipäevas tähendusrikas.\nTahame olla avatud kogukonnale, kus elame, mitte sulguda kirikuseinte vahele.\nPastor Ele Paju\nEle on lõpetanud EMK Teoloogilise Seminari ning Tallinna Ülikooli alushariduse pedagoogika õppekava. Ele alustas pastorina teenimist 1998. aastal, esialgu Võru koguduse pastori kohusetäitjana, seejärel Viitka koguduse pastorina ning alates 2010. aastast Räpina koguduse pastorina.\nEle on abielus Taneliga ning neil on kaks poega.\nEle on EMK kirikuvalitsuse liige ning ta juhib Eesti Metodisti Kiriku noortetööd ning kuueliikmelise meeskonnaga MTÜ Lugemislusti huvikooli eelkooliealistele lastele.\nElele meeldib tegutseda oma aias, mängida pilli, vaadata pallimängu ja õpetada lapsi läbi mängu lugema.\nEmail – ele.paju@metodistikirik.ee\nTelefon – 5214634


Lotovõit! | Lilli blogi | Filtrita\nnovember 17, 2018 ~ Lilli\nJaanus ei usu lotodesse, tema jaoks on loterii, millesse tasub panustada, enda aeg, enda energia, enda kontaktide loomised, töökus – see on see, mille kulgu on hasartne jälgida ja mis võib viia tõelise võiduni. Ma olen temaga nõus, aga vahel lihtsalt tuleb tahtmine, et vot, ostan õige Bingo Loto või mõne muu sarnase, sest kui mul juba on see tunne, järelikult on see märk ja ennustab ju võitu! 😀\nKolmapäevaks ostsin üle “saja” aasta piletid ja kuna meil on nii tihedad ajad, õigemini Jaanusel, siis ega me ei ole jõudnud omavahel enne rääkidagi väga, kui alles täna. Täna siis teatasin Jaanusele, enne, kui ta jälle kodust väljus, et mõtle, ma ei võitnudki lotoga! Nii harva, kui ma üldse pileti ostan, siis ka ei võida, ma ju olin kindel, et võidan – me ju nii väärime päris enda kodu oma perele, onju?!\nAga siis ma mõtlesin ja hakkasime arutlema, et tegelikult väärivad seda väga paljud, sest kahjuks on liiga palju “kodutuid”, kõrvalise abita pereinimesi, kes kõigest väest lihtsalt püüavad enda elu kuskile paika saada. Jah, on ka neid, kellel on oma kodu, peavad seda iseenesestmõistetavaks ega leia üldse, et nad on tegelikult õnnega koos, siiski, nendele ma hetkel ei keskenduks.\nMa mõtlesin hoopis sellele, et öeldakse ju, et kui sa ei oska hinnata seda, mis sul juba on, siis sa midagi paremat ei saa ka või võetakse sinult see vähenegi ning nii üldiselt on. Neid mõtteid ei mõelnud ma lihtsalt täna, vaid pigem on see selline igapäevane asi. Mul on nii hea meel, et uitmõtted või unistused loto peavõidust on meie elus lühikest aega ja absoluutselt iga päev me tunneme tegelikult tänulikkust selle eest, mis meil on. See võib kõlada imalalt, aga me oleme õnnelikud inimesed ja me oskame ning julgeme seda sõnadesse panna ja tunnistada. Seda on eriti hea mõelda ning rääkida siis, kui tuleb nõrkuse hetk, nutt on peal, koduigatsus on suur, mure tuleviku pärast suur, siis jõuame ikkagi selleni, kui hästi meil siiski on. See, et mul on argipäevased virvendused sellest, et ma olen väsinud, lastega on väsitav, kodu ei ole, ise tahan end teostada, see kõik on ajutine tunne, mitte midagi nii sügavat ja määravat, tegelikult, see muutub. Kõige taustal tean ma ikkagi, kui õnnelikud me oleme.\nMe oleme tänulikud, et me leidsime Jaanusega teineteise nii õigel ajal, kui üldse sai. Me oleme tänulikud, et meie elus on kaks last, kelle oleme kerge vaevaga saanud ja kes on terved, tublid, ägedad ning nii-nii armsad. See on asi, mida ma mõtlen, tõesti, alates Johani ja Oskari sünnist saati iga päev, sest ma vahel ei suuda ära imestada, kuidas meil sai nii hästi minna, et me saime ühe lapse, täiesti terve, komplikatsioonideta ja et kui see tundus juba tohutu vedamine, tuli teine täpselt sama täiuslik veel.\nMe oleme tänulikud, et me ise oleme terved, väga väsinud, aga terved ja et meil on piisavalt terve mõistus, et mitte olla pimestatud koguaeg asjadest või võimalustest, mida meil ei ole, et me oleme endiselt teadlikud sellest, kui hästi on ning mis veel parem, me oleme ettevõtlikud, meil on raske, aga me liigume koguaeg edasi ja seda saab teha ainult siis, kui oled leidnud endale õige partneri, kellega seda teha, kellega olla absoluutselt aus ja valmis minema terve tee edasi, tulgu, mis tuleb. Mul on hea meel, et me oleme nutikad, tõesti oleme. Me leiame võimalusi seal, kus paljud ei leia, me läheme enamus ajast, pea püsti, taaskasutuse teed, me leiutame ja meisterdame nii palju, kui meie võimuses ja kui vaja uut, siis eelistame alati kvaliteeti ning teeme mõistlikke otsuseid. Mul on nii hea meel, et ma olen leidnud enda kõrvale sellise inimese, kes naudib selliseid isetegemise/taaskasutuse/loovuse asju, nagu mina.\nKui koduse koha osas füüsiliselt kindlustunnet ei ole, siis meil on täielik turvatunne selles osas, et me oleme üksteisel nii kaua olemas, kui meie võimuses ja see, et keegi usub sinusse, sina temasse ning saate loota teineteise peale, millal iganes, täiesti võrdselt, nii, et miski sees ei kripelda, on ülisuur asi. Päris paljudel ei ole enda kõrval sellist inimest, nad on üksikud, või minu meelest veel hullem – nad on vale inimesega, kes mõjuvad halvavalt ja mürgiselt ning nad ei oska kuidagi endas jõudu või väärtust leida, et üksi edasi minna.\nJa kuigi meil ei ole seda päris enda kodu, siis meil on üürikorter, mille üle me oleme ääretult tänulikud! Me oleme tänulikud nii mõistva ja vastutuleliku korteriomaniku üle, kelle sarnast ei leia vast mitte kuskilt. Me oleme siin alustanud oma perega, meil on soe, kuiv, mugav. Me saame siin paljajalu ja lühikeste riietega ringi käia, meie lapsed võivad vabalt põrandal poolpaljalt olla ilma, et end külmetaksid. Me ärkame hommikul ja juba on soe, ei hakka kütma, nuputama, kiruma, kuidas see soe toas kauem seisaks, teeme kraani lahti, sealt tuleb soe vesi. Ma olen elanud kohtades, kus seda kõike pole olnud ja kui nüüd mõtlen, siis see korter on tegelikult esimene koht, kus ma saan igal aastaajal paljajalu või lühikeste riietega ringi käia. Kui on päris oma kodu, mida kütta, siis on arusaadav ja kütaksimegi, aga kütta õhukeste seintega üürikorterit, mille soojustust ise ei paranda, on päris muserdav. Ja mul on hea meel, et siin me lihtsalt oleme soojas.\nMa võin ju kiruda seda, kuidas ei ole ruumi piisavalt, et oleks kõigil oma nurk või piisav olemine neljasele perele ja koguaeg tundub kõik nii ebakindla ja ajutisena, sest mitte iial ei tea, millal me siit välja peaksime kolima, aga ikkagi, oleme me tänulikud, et nüüd ja praegu on meie pere siiski turvalises, kuivas, soojas kohas. Väga paljudel on väga palju halvemini, kes oleks samuti mõnusamat kodu väärt ning samamoodi otsivad ning leiavad iga päev seda energiat eiteakust, et olla nutikas ja minna edasi sellistes oludes, milles nemad parasjagu on.\nMa mäletan, et mõned kuud tagasi, kui jälle loto ostsin, siis soovisin, et oh, tuleks meile nüüd see jackpot! Samal hetkel mõtlesin kohe, et ei, ma ei teagi, kas ma seda tahan, sest äkki keegi teine peab selle saama. Mitte, et see loterii oleks nüüd mingisugune asi, millele loota või toetuda ning raha raisata, ei, üldse mitte, sellepärast ma seda nii harva ostangi. Aga lihtsalt, see hetk, kui ostsin ja mõtlesin, jõudsin mõtetega juba sinna, et ma loodan südamest, et see võit läheb kuskile peresse, kus on seda hädasti vaja. Ma mõtlen, hädasti!\nMeil ei ole hädasti vaja – me oleme terved ja soojas ning üksteisel olemas. Jackpot!\nPildi tegi: http://karmenphotography.ee\nPosted in Beebiblogi, Igapäevandus - arvamus/kogemus/muu\tjackpotloteriioma kodutänulikkus\n< Previous Jutud ja pildid argipäevast\nNext > Hõivatud inimeste jõulu-hack!\n10 thoughts on “Lotovõit!”\nnovember 17, 2018, 6:45 p.l.\nKõik õige. Minu mees samuti rääkis, et ei usu lotosse. Ikka ostis aeg ajalt. Hopsti 11k millegagi 😁 Saime oma pesa, mida jõudu mööda putitame. Autot oli ka toona hädasti vaja. Tuleb, kui uskuda sellesse.\nJa otse loomulikult peab olema tänulik selle eest, mis olemas on. Inimesed kipuvad üldse pigem asju väärtustama, mitte suhteid ja lähedasi. Kurb tõsiasi.\nnovember 17, 2018, 6:56 p.l.\nTõsi, see viimane lõik. Ja esimese kohta nii palju, et pidid sa seda nüüd ütlema 😀\nnovember 17, 2018, 7:55 p.l.\nAga miks te üürikorterit “oma koduks” ei pea? Kodu on ju midagi muud, kui märge kinnistusregistris.\nMa olen elanud nii üürikates, kui oma korterites, praegu jälle elame pinnal, mis pole meie oma. Minu kodu on seal, kus on mu mees ja laps. 🙂 Ma arvan, et teil on imelusväärne pere ja imeline kodu!! Kinnisvara omandamine pole üldse tänapäeval midagi, mille poole hambad ristis püüelda.\nnovember 17, 2018, 8:27 p.l.\nTõenäoliselt on see harjumuse asi, sest eestis on pigem omamine see nn kodu. Kui asi oleks vaid märkes, siis poleks muidugi midagi, aga pigem on ju see, et kindlustunnet, stabiilsust ei ole, kui oled kellegi teise pinnal. Muidugi on see ajutine kodu, aga minu eesmärk on midagi lastele jätta, et nende kindlustunnet suurendada ja tagada see nn staap, kuhu naasta, kui on raske. Kahjuks meil Jaanusega seda staapi ei ole endal vanemate kodu näol samuti, nii et on tunda küll, kui õbluke on sõltuda terve perega kellegi teise otsustest kinnisvara osas. Sest kui omanik otsustab, näiteks, müüa, siis me kolime kõigega jälle uude kohta ja selliselt kohti vahetada on väga kulukas nii vaimselt kui materiaalselt. Ka lastel pole üks koolitee või isegi kool tagatud, kui kolime tihti või sinna kuhu võimalik. Ühesõnaga, eelkõige laste nimel tahaksime siiski omada ja paikseks jääda.\nnovember 17, 2018, 11:01 p.l.\nKui omanik peaks hakkama korterit müüma, siis üürnikel peaks olema esmaõigus selle ostuks – nii mulle väideti. Aga jah, me oleme 6-liikmelise perena Tallinnas samas seisus ja tegelikult mõtlen täpselt nagu sinagi, et meil on ju ometi kõik hästi. Oleme ise terved ja töökad, lapsed on terved ja tublid! Ning sihikindlust on jätkunud ka… 10 aastat olen pidanud muu eluolu ralli (väiksed lapsed, kodutööd ja palgatöö) kõrvalt vaikselt firmakest ning möödunud aastal võtsin dividenditulu. Ostsin maakodu, pool hektarit elamumaad ning vana palkmaja peal. Tänaseks on korralik elektrikilp ja elekter majas, puurkaev õue peal. Vaikselt liigume selles suunas, et kunagi (kui lapsed oma elude peal) on, kuhu päriseks mugavalt minna ja ka lastel tagalasse tulla… Ja eks inimene pea ju rahulikumad aastad kusagil ka veetma :D. Jõudu ja ikka rõõmsat meelt, Lilli perega!\nnovember 18, 2018, 5:41 e.l.\nAitäh, Lilli, selle postituse eest. Sa oled väga siiras ja aus ja mõtted on väga õiged. Ma mõistan sind nii hästi, sest ma olen ise sarnases olukorras – meil on ka üürikas, lapsed, ka ei ole tugivõrgustikku vanavanemate näol – peame täiesti ise hakkama saama – ja oleme ka selle tõttu väsinud, nagu teie. Mõtlen täpselt samu mõtteid – kuigi oleme väsinud ja on raske, ometi oleme terved ja mul on imeline suhe abikaasaga, terved ja tublid lapsed. See kõik annab väga palju jõudu. Su postitust oli tõeliselt lohutav täna hommikul lugeda. Tuleb olla tänulik ja märgata seda, mis on 🙂\nnovember 18, 2018, 10:03 e.l.\nAitäh sulle ja jõudu teile! Oleme ühes paadis 🙂\nnovember 18, 2018, 6:08 e.l.\nIgaks juhuks küsin – kas olete pangas konsultatsioonil käinud? Kui te olete väikeste lastega noor pere, peaks saama kredexit, ehk sissemaks vaid 10%. Kogute 10k, saate mustamäele 3-toalise korteri küll ma usun. Meie sissetulekud pole midagi utoopilist, usun et te vb teenite rohkemgi aga ostsime kesklinna eestiaegse 3toalise. Ärge mõelge, et esimene ostetud kinnisvara peab olema See kus elate elupäevade lõpuni. Küll jõuab maja ostuni ka, kui aeg paras. 10k kogumine tundub ehk raske, aga kui eelarve korralikult läbi vaadata siis umbes 1-2a saab kokku küll.\nnovember 18, 2018, 8:57 e.l.\nNii hästi kirjutatud postitus! Just hea perekond ongi see jackpot, mida elus vaja on! Paarile miljonile ei ütleks keegi ära, aga selle saamise tõenäosus on väike. Tulebki hinnata seda, mis sul olemas 🙂 Ja sul on ju väga tore perekond! See ongi kõige tähtsam 🙂\nnovember 18, 2018, 10:04 e.l.\nOskariga samal lainel #copyandpaste #motherandson #homestudio #greenscreen #justforfun\nNädalavahetuse-DIY - Johanile uus seljakott. Esimest korda tegin, nii et anname mõne praagi andeks, eks. #diyminipackback #withwendy #youtubetutorial\nPühapäevane pargiidüll #familytime #tiringourboys #parklife #bredenkids #didriksons\nJap 🙋♀#momlife #sleepdeprived #newnormal\nKutid kommipoes #bauhof #bredenkids\nKirjutasin üllatajast Kivvist! #kivvi #kivvicosmetics #wakuorganics #blogger\nArhiiv Vali kuu märts 2019 (2) veebruar 2019 (4) jaanuar 2019 (5) detsember 2018 (4) november 2018 (3) oktoober 2018 (5) september 2018 (4) august 2018 (4) juuli 2018 (4) juuni 2018 (6) mai 2018 (5) aprill 2018 (3) märts 2018 (4) veebruar 2018 (6) jaanuar 2018 (6) detsember 2017 (8) november 2017 (8) oktoober 2017 (8) september 2017 (8) august 2017 (8) juuli 2017 (7) juuni 2017 (8) mai 2017 (12) aprill 2017 (9) märts 2017 (14) veebruar 2017 (13) jaanuar 2017 (16) detsember 2016 (11) november 2016 (17) oktoober 2016 (8) september 2016 (9) august 2016 (17) juuli 2016 (17) juuni 2016 (15) mai 2016 (16) aprill 2016 (21)\n1 033 979 hits


Eestlaste arv Soomes kasvab endiselt jõudsalt PM - Estonian World Review\nEestlaste arv Soomes kasvab endiselt jõudsalt PM\nKuumad uudised 11 Feb 2009 EWR\nSoomes elavate välismaalaste edetabelis on eestlased kinni püüdmas venelasi, keda oli põhjanaabrite juures veel nelja aasta eest ligi kolmandiku võrra rohkem.\nSoome migratsiooniameti avalikustatud statistika kohaselt elas riigis 2008. aastal endiselt kõige rohkem Venemaa kodanikke – 26 887. Eestlasi elas püsivalt Soomes mullu 22 509 ning kolmandale kohale jäid rootslased 8493 elanikuga.\nKui Venemaa kodanike arv on Soomes kasvanud viimase nelja aastaga ligi 2000 võrra ning Rootsi Kuningriigi kodanike arv vaid mõnesaja võrra, on Soomes püsivalt elavate Eesti kodanike arv kasvanud ligi 7000 võrra.\nKui 2005. aastal oli Soomes ligi 9000 Venemaa kodanikku enam kui eestlasi, siis tänaseks on vahe vaid 3000ni langenud.\nEuroopa Liidu uutest liikmesriikidest on Eestist konkurentsitult kõige enam inimesi Soome elama kolinud. Teisele kohale jäävad Poola kodanikud, keda elas Soomes möödunud aastal ligi 1800.\nKokku oli Soomes möödunud aastal arvel ligi 140 000 välismaa kodaniku, kes alaliselt riigis elasid. Mullusega võrreldes on see arv kasvanud ligi 10 000 võrra. Et riigis elavate eestlaste arv kasvas 2007. aastaga võrreldes ligi 2500 inimese võrra, moodustasid 2008. aastal veerandi Soomes alaliselt elama asunud välismaalastest eestlased.


Aita oma lähedasi ja telli kaitsemaskid neile otse postkasti - KASULIK\n30.november 2020 06:00\nKaitsemaske saab nüüd ka otse postkasti tellida.\nRiigiettevõte Eesti Post alustas kevadel, koroonakriisi alguses oma e-poes kirurgiliste kaitsemaskide müüki. Kvaliteedinõuetele vastavad maskid tarnib Eesti Post otse tellija postkasti.\nEesti Posti kaubamüügi grupi juhi Marili Tammaru sõnul saavad kõik soovijad tellida endale kaitsemaskid otse kodusesse postkasti. „Samuti on võimalik maske osta oma lähedase postkasti,“ viitas Tammaru võimalusele tellida mask ka oma vanavanematele.\n„Kaitsemaskid on vähemalt lähikuudel avalikus kohas liikumisel kohustuslik hügieenifaktor ja aitame omalt poolt sellega, et kõikidel inimestel oleks võimalikult mugav vajalik kogus maske regulaarselt koju tellida,“ viitas Tammaru.\nViiest maskist koosneva paki hind on 5 eurot ja pakk jõuab tellijani reeglina ülejärgmiseks tööpäevaks. Lisaks ühekordsetele maskidele on müügis ka korduvkasutatavad kaitsemaskid ja käte desinfitseerimisvahendid.\nMaske saab tellida siit.\nOmniva hoiatab: Hiinast ja USA-st on juba hilja jõuluoste teha 03.12.2020\nTähtsündmus väärib postmarki – kujunda Minu Mark! 04.12.2020


Vampiirid: tõeline päritolu, legendid ja lood - AJALUGU - Teemadel\nVampiirid on kurjad mütoloogilised olendid, kes rändavad öösel mööda maailma ja otsivad inimesi, kelle verest nad toituvad. Nad võivad olla tuntuimad klassikalised koletised\nMis on vampiir?\nKas vampiirid on tõelised?\nVampiirid on kurjad mütoloogilised olendid, kes rändavad öösel mööda maailma ja otsivad inimesi, kelle verest nad toituvad. Nad võivad olla kõige tuntumad klassikalised koletised. Enamik inimesi seostab vampiire krahv Draculaga, mis on legendaarne verd imev teema Bram Stokeri eepilisest romaanist Dracula, mis ilmus 1897. aastal. Kuid vampiiride ajalugu algas juba ammu enne Stokeri sündi.\nVampiiride erinevaid omadusi on peaaegu sama palju kui vampiirilegende. Kuid vampiiride (või vampiiride) peamine omadus on see, et nad joovad inimverd. Tavaliselt tühjendavad nad oma ohvri vere oma teravate kihvade abil, tapavad nad ja muudavad nad vampiirideks.\nÜldiselt jahivad vampiirid öösel, kuna päikesevalgus nõrgendab nende võimu. Mõnel võib olla võime moonduda nahkhiireks või hundiks. Vampiiridel on ülitugevus ja sageli on nende ohvritele hüpnootiline, sensuaalne mõju. Nad ei näe oma pilti peeglist ega varju.\nArvatakse, et Bram Stoker nimetas krahv Draculaks Vlad Dracula, tuntud ka kui Vlad Impaler. Vlad Dracula sündis Rumeenias Transilvaanias. Ta valitses aastatel 1456–1462 Rumeenias Walachiat.\nMõned ajaloolased kirjeldavad teda kui õiglast - kuid samas julmalt julma - valitsejat, kes võitles vapralt Ottomani impeeriumi vastu. Ta pälvis oma hüüdnime, sest tema lemmikviis oma vaenlaste tapmiseks oli nende puidust vaia lamineerimine.\nLegendi järgi nautis Vlad Dracula oma surevate ohvrite keskel einestamist ja leiva verre kastmist. Kas need põlised jutud vastavad tõele, pole teada. Paljud inimesed usuvad, et need lood äratasid Stokeri fantaasiat luua krahv Dracula, kes oli samuti Transilvaaniast pärit, imes oma ohvri verd ja võis tappa, surudes vaia läbi tema südame.\nKuid vastavalt Dracula ekspert Elizabeth Miller, ei rajanud Stoker krahv Dracula elu Vlad Draculale. Sellegipoolest on kahe Dracula sarnasused intrigeerivad.\nVampiiride ebausk õitses keskajal, eriti kuna katk hävitas terveid linnu. Haigus jättis ohvritele sageli veritsevad suukahjustused, mis harimatu jaoks oli vampirismi kindel märk.\nEi olnud haruldane, kui keegi, kellel oli võõras füüsiline või emotsionaalne haigus, tembeldati vampiiriks. Paljud teadlased on viidanud porfüüriale, verehaigusele, mis võib päikesevalguse käes olevale nahale põhjustada tõsiseid villid, kui haigusele, mis võib olla seotud vampiirilegendiga.\nMõningaid porfüüria sümptomeid saab ajutiselt leevendada vere sissevõtmisega. Muud vampiirimüüdi propageerimises süüdistatavad haigused hõlmavad marutaudi või struuma.\nKui kahtlustatav vampiir suri, segati nende keha sageli vampirismi tunnuste otsimisel. Mõnel juhul suruti surnukeha kaudu vaia surnuks. Teistes kirjeldustes kirjeldatakse kahtlusaluste vampiiride laibade eemaldamist ja põletamist juba XIX sajandisse.\nMercy Brown võib konkureerida krahv Draculaga kui kõige kurikuulsama vampiiriga. Erinevalt krahv Draculast oli Mercy siiski päris inimene. Ta elas Exeteris, Rhode Island ja oli talupidaja George Browni tütar.\nPärast seda, kui George kaotas 1800-ndate aastate lõpul paljud pereliikmed, sealhulgas Mercy, tuberkuloosi tõttu, kasutas tema kogukond Mercy’d nende surma selgitamiseks patuoinana. Sel ajal oli tavaline, et süüdistati ühes perekonnas mitut surma 'surnut'. Iga surnud pereliikme surnukehad kaevati sageli välja ja otsiti vampirismi märke.\nKui Mercy surnukeha kaevati välja ja sellel ei olnud tõsist lagunemist (pole üllatav, kuna tema keha pandi Uus-Inglismaa talvel maapealsesse võlvkambrisse), süüdistasid linlased teda vampiirina olemises ja tema pere jäises haigestumises. haud. Nad lõikasid tema südame välja, põletasid ära ja söötsid siis tuhka tema haige vennale. Võib-olla pole üllatav, et ta suri varsti pärast seda.\nEhkki tänapäevane teadus on mineviku vampiirihirmud vaigistanud, on end vampiiriks nimetavaid inimesi siiski olemas. Nad on normaalse välimusega inimesed, kes joovad väikese koguse verd (võib-olla ekslikult), et tervist hoida.\nEnesetuvastatud vampiiride kogukondi leidub Internetis ja linnades üle kogu maailma. Vampiiride ebauskude taaselustamise vältimiseks hoiavad enamus kaasaegseid vampiire endas ja viivad tavaliselt läbi oma toitmisrituaale, mis hõlmavad ka valmis annetajate verd. -privaatselt.\nMõni vampiir ei tarbi inimverd, vaid väidab, et toidab teiste energiat. Paljud väidavad, et kui nad regulaarselt ei toida, on nad ärritunud või masendunud.\nPärast seda said vampiirid peavooluks Dracula ilmus. Sellest ajast alates on krahv Dracula legendaarne isik olnud paljude filmide, raamatute ja telesaadete teema. Arvestades inimeste vaimustust kõigest õudusest, elavad vampiirid - nii tõelised kui ka ettekujutatud - tõenäoliselt ka tulevikus aastaid.\nLühike ajalugu mitte-hindu tsivilisatsioonide surematutest. Shri Bhagavatananda guru.\nVampiiride looduslugu. Teaduslik ameeriklane.\nDracula koduleht. Smithsonian.com .\nTõsielu vampiirid on olemas ja teadlased uurivad neid. Avasta.\nKust tulevad vampiirid? National Geographic.\nVampiirimüüdi levitavad tõsielulised haigused. BBC tulevik .\nLillasse sündinud: Porfüüria lugu. Teaduslik ameeriklane .\nkas Ameerika Ühendriigid kirjutasid alla Versailles 'lepingule\noli Vietnam külma sõja osa\nkus toimus teotegu\nkiri john Adamsile Abigail Adamsi kokkuvõte


Esileht > Bioloogilised preparaadid > Vere käitlemine\nDoonoriveri on ja jääb veel kauaks asendamatuks elupäästvaks ressursiks. Eesti vereseaduse kohaselt peetakse verest toodetud verekomponente ravimiteks, mille tootmisega tegelevad Eestis ravimite tootmise tegevusloa alusel  verekeskused.\nEestis on doonorlus vabatahtlik ja tasustamata. Aastas kogutakse verd ligikaudu 34 000 doonorilt, millest valmistatakse üle 140 000 verekomponendi. Verekeskused varustavad haiglaid erütrotsüütide suspensiooni, trombotsüütide suspensiooni, värskelt külmutatud vereplasma ning teiste verekomponentidega. Ravimiamet teostab regulaarselt järelvalvet verekomponentide tootmise üle, vastavalt Eestis ning Euroopa Liidus kehtivatele seadustele  ning juhenditele, kogub teavet verekomponentide tootmise ja ülekandest tingitud kõrvaltoimete ja kõrvalekallete kohta .


Küsimus: Toit ja treening19.04.2011\nOlen 51-aastane, kaalun 90 kg ja olen 163 cm pikk.\nToitun teadlikult - hommikuti söön kaerahelbeputru, mis on veega keedetud ning joon ilma suhkruta kohvi.\nLõunat söön 12 paiku. Kas praad või supp ja mõnikord magutoit (enamasti puuviljad - üks banaan või pirn).\nÕhtusöök on kell 18. Peale seda proovin, mitte enam süüa. Õhtuti teen metsakõndi - 1,5 tundi, vähemalt kolm korda nädalas.\nKaal ei lange, on ainult tõusnud viimase aasta jooksul. Olen momendil veel hormoonravil.\nKas saan veel kuidagi ennast aidata?\nKuigi püüate teadlikult toituda ja liikuda, ei ole see tulemust andnud - peab ilmselt detailsemalt oma päevaseid söömisi hakkama kirja panema, et saada täielikku ülevaadet. Kuna kirja põhjal on raske hinnata, kui palju ja mida päeva jooksul sööte, ei saa ka anda konkreetseid tegutsemissuundi. Soovitan näiteks ühe nädala menüüga pöörduda toitumisspetsialisti poole, kes oskab hinnata nii toidu tasakaalu kui ka toidust saadavat energiat. Siin võib olla mitu põhjust. Toidust saadav energia ületab kulutuse - üleliigne salvestatkse keharasvana. Toidust saadav energia on liiga kasin ja keha ei hakka rasvu põletama, pigem neid säilitama.\nSoovitused, millele võiksite kohe tähelepanu pöörata:\n1. Toidukordade vahed võiksid olla iga 4-4,5 tunni tagant - seega pikkige oma toidukordade vahele väikesed kerged vahepalad - puuvili, kerge jogurt, näkileib teega vms.\n2. Hoolitsege selle eest, et põhitoidukordadel, nii lõuna ajal kui õhtul, oleks umbes pool toidu kogusest köögivili.\n3. Püüdke juua päevas 4-5 klaasi vett toidukordade vahel (kui pole harjunud vett jooma, alustage väiksematest kogustest).\n4. Kirjutage mõne aja jooksul üles oma menüü nii täpselt kui võimalik (ka kellaajaliselt), siis näete paremini tervikpilti ja saate nõu küsida spetsialistidelt.\nKüsimus: Konservide tarbimine13.04.2011\nKirjutasite varasemas vastuses: "Ei soovitaks üldse kasutada oma toidulaual konserve (tuunikala).".\nOlen küll lugenud-kuulnud varem, et konservid ei ole head - kuid miks? Tuunikala peaks ju ometi tervislik olema? Kas on parem üldse mitte konserve tarbida?\nTuunikala on väga hea kala ning toidulaual võiks ta alati olla. Kas aga eelistada konserve? Arvan, et lühiajaliselt konserve kasutada ei ole suur probleem. Pikaajaliselt aga ei soovitaks. Miks? Aga just sellepärast, et konservides on säilitusained ja muud ained, mida tootja kasutab oma töös. Siit ka vastus, et konservis olev kala ei ole alati naturaalne. Konserve kasutavad näiteks kosmonaudid, kuna neil ei ole muud võimalust toituda, kui nad viibivad mitmeid kuid orbiidil.\nSoovin Teile head tervist ja kordaminekuid,\nKüsimus: Aluseline vesi05.04.2011\nMis on aluseline vesi? Kuidas seda saab?\nAluseline vesi on vesi, mille pH väärtus on üle 7.\nSeda võib saada, ostes endale veeionisaatori, mis Teie kraanivee aluseliseks muudab või siis kasutada pH tilku, mida lisatakse samuti kraanivette.\nKüsimus: Toidulisandite kasutamine30.03.2011\nOlen 55-aastane naine. Kehakaal tõusis viimase kahe aastaga umbes 15 kg (pikkus 171 cm). Põhjusi on ilmselt palju... stress, mis on mind tõsiselt vaevanud, üleminekuaastad jne. Käin looduses kepikõnnil, päris füüsilist trenni ei ole teinud. Mul on selline töö, kus töötan 24 tundi järjest. Päevane koormus on väga suur. Panin peale sammumõõtja ning sain tulemuseks 14 km ja üle 15 000 sammu. Magusasõber ei ole ma kunagi olnud - minu poolt jäävad kommid, tordid, saiad jms söömata. Päevas joon ainult ühe tassi kohvi. Meeldib rohkem soolane toit - kala ja kapsas igas variandis.\nLäksin reklaami ohvriks ja ostsin ühe toidulisandi ACAI BERRY THIN kapslid, www.acaiberry-thin.com/ee/. Tänaseks on pooled söödud ja mind huvitab, kas on sellistel toidulisanditel üldse mingit mõtet? Lubatakse ainevahetuse kiirenemist ja kaalulangust.\nKehakaalu tõusu põhjuseks on siiski eelkõige toidust saadava energia mittevastavus keha vajadustele. Koos üleminekuea ja muutustega organismis aeglustub ainevahetus ja vajadus toiduenergia osas väheneb, samas aga toitainete vajadus isegi tõuseb. Stress või suur närvipinge on tihti need tegurid, mis tõstavad veelgi isu toidu järele.\nMeie turul pakutakse hulgaliselt kõikvõimalikke toidulisandeid, mis lubavad vabaneda ka liigsetest kilodest. Samas soovitatakse nende kasutamisel süüa tervislikult ja liikuda, mis juba ise soodustavad kilode vähenemist. Toidulisandid võivad anda organismile tuge teatud vitamiinide, mineraalainete vms osas, kuid vaevalt teenivad salendavat eesmärki. Kehakaalu langetamiseks on olulised siiski tervislik toit ja kehaline aktiivsus (mis mõjutab soodsalt ka ainevahetust). Kuna liigute palju, tuleks mahavõtmiseks pöörata tähelepanu hoopis toidu kvaliteedile, hulgale, mitmekülgsusele ja söömisrütmile. Kui soovite saada ülevaadet kui palju ja mida iga päev sööte, soovitan nädala jooksul kõik kirja panna ja nõuannete saamiseks pöörduda spetsialistide poole. Toidulisandid ei ole lahendus ega anna püsivat tulemust. Edu soovides!\nKüsimus: Valkude omastamine tavatoidust27.03.2011\nOlen 29-aastane mees, 176 cm, 85 kg.\n1. Käin jõusaalis ja eesmärgiks on ülisuur puhas lihasmass. Huvitun, et millised toiduained oleks kõige paremateks valgu omastamise järgi. Millised ained oleks parimatest-parimad - mõtlen neid, mida enamik inimesi omastaks vabalt ning mille mitteomastamise tõenäosus oleks minimaalne. Näiteks, kas praemunadest omstab valke paremini kui tuunikalakonservist või kohupiimast?\nPeale trenni kasutan vadaku sheiki, et jõuaks kiiremini verre.\n2. Mure on, et millegipärast võtan liiga kiiresti juurde - näiteks 1,5 nädalat jõusalis ja 3 kg juure, kuid ei usu, et selles puhast lihast on.\nToitumine on korras - 5 korda iga 3h tagant. Trenni ajal ka vesi 1-2 liitrit, mis tuleb janust ja vajadusest mitte niisama.\nSöögid: juurviljad, munad, teraleivad, kaer, tatar, kohupiimad, kodujuustud.\n3. Sheik versus tavatoit - kumb on parem?\nEesmärk: Suur rasvavaba lihasmass!\nOlete tubli, kuna püüate parandada oma elu- ja tervise kvaliteeti. Toitute viis korda päevas ehk iga kolme tunni järgselt - see kõik on positiivne. Pikkust on teil 176 cm ja kaal 85 kg. Arvan, et vajate professionaalse treeneri abi!\nMul on palju küsimusi:\nMiks on vaja anda suuri koormusi jõusaalis?\nKas ei võiks konsulteerida spetsialistiga ja doseerida koormust just oma organismi vaatevinklist?\nMis puudutab toitumist, siis vajate tõepoolest individuaalset toitumise programmi. See "harju keskmine" lähenemine oma toitumisele ei ole õige. Teil on vaja teada, missugused toidud teile sobivad ja missugused ei sobi. Samuti on vaja teada, mida millega koos süüa, et organism omastaks toidust kõik vajaliku. Ei soovitaks üldse kasutada oma toidulaual konserve (tuunikala). Ei soovitaks kasutada kahtlase väärtusega energiajooke; praetud munast valgu omastamine on halvem kui keedetud munas.\nÜhe võimalusena, teid konkreetselt aidata, soovitan tutvuda OÜ Role individuaalse toitumise programmiga www.role.ee.\nKüsimus: Jodeeritud lauavesi21.03.2011\nKas Te olete kuulnud jodeeritud lauaveest "I-vesi", www.i-vesi.ee. Kuidas sellesse tootesse suhtuda? Kas seda võib kasutada profülaktilise abina ülekaalulisuse vaates?\nTänan küsimuse eest. Kahjuks ma ei ole kuulnud sellise vee olemasolust, kuid arvan, et pidevalt kasutada seda vett küll ei tohiks, kuna see võib mõjutada kilpnääret. Selle vee lühiajalist kasutamist võiks kaaluda teadja arsti soovitusel.