[U+] Muutub A-kategooria juhiloa saamise protsess - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 14 Juul 2020, 22:40\nLugemata postitus Postitas biker.bot » 25 Okt 2018, 16:18\nMõningasi muutusi on oodata mootorratta ning mopeediloa soovijatel, neist suurim on seotud harjutustega.\nMootorrattajuhi sõidueksami ülesanne koosnes varem neljast kohustuslikust harjusest:\npidurdamine ka etteantud kohas peatamine\nLisaks oli eksamineerijal oli õigus kontrollida veel kuni kahte oskust, milleks võis näiteks olla üle risti oleva takistuse sõitmine või läbi kitsa värava sõitmine.\nEdaspidi on tarvis A-kategooria juhiloa saamiseks sooritada seitse harjutust:\nLisaks sellele aga suuri muutusi oodata pole. Muutub veidi ka teooriaeksam, kust kaovad tehnilised küsimused ning kus keskendutakse rohkem erinevate situatsioonide lahendamisele.\nUus kord jõustub pärast määruse allkirjastamist ministri poolt..\nLugemata postitus Postitas Macintosh » 25 Okt 2018, 16:32\nB-kategoorias pole sõidueksamil enam katsete arvu, kui palju proovida saad. Ka keegi teab, kuidas tsiklitega on?\nLugemata postitus Postitas sinilind123 » 25 Okt 2018, 17:14\nLugemata postitus Postitas Gerd » 25 Okt 2018, 19:30\nPeaks olema käekõrval motika tõmbamine tagurpidi parkimiskohale. Ma tegin küll lube mitmed aastad tagasi, aga juba siis räägiti sellest, et eksaminaatorid võivad lasta seda teha mõnel väiksemal mees- ja naisinimesel... eesmärgiga veenduda, et jõutakse ikka ratast liigutada\nLugemata postitus Postitas joha123 » 25 Okt 2018, 19:50\nLugemata postitus Postitas Black » 25 Okt 2018, 20:51\nGerd kirjutas: Peaks olema käekõrval motika tõmbamine tagurpidi parkimiskohale. Ma tegin küll lube mitmed aastad tagasi, aga juba siis räägiti sellest, et eksaminaatorid võivad lasta seda teha mõnel väiksemal mees- ja naisinimesel... eesmärgiga veenduda, et jõutakse ikka ratast liigutada\nTugevamad sõidavad külgboksi nina ees ja tõstavad ühe käega tagaistuja sangast või sabaraamist taguotsa järele.\nLugemata postitus Postitas Macintosh » 26 Okt 2018, 01:36\nsinilind123 kirjutas: Mida see parkimiskohale sõitmine mootorrattaga endast kujutab või kuidas seda eksami eeskirjade kohaselt õigesti sooritama peab?\n11_park-300x224.jpg (13.89 KiB) Vaadatud 3464 korda\nLugemata postitus Postitas TiitX11 » 26 Okt 2018, 08:18\nLugemata postitus Postitas Ylempealik » 26 Okt 2018, 08:37\nPole ju mõtet äärmustesse minna ja arvata, et keegi suure goldwingi/bossiga eksamile läheb.\nSelle konkreetse harjutuse mõte on ju ikka tagada, et juht A-kati miinimumrattaga (180kg) hakkama saaks ning suudaks seda vajadusel käekõrval lükata/manööverdada.\nMis saab kui keset liiklust ratas välja sureb ja käima ei lähe? Kukud sinna pikali sellega, sest liigutada ei jaksa?\nJa kui tõesti ei jaksagi, siis tasuks hoopis A2 teha.\nNeed rattad vähe kergemad.\nLugemata postitus Postitas 3rik » 26 Okt 2018, 08:37\nLugemata postitus Postitas Piipz » 26 Okt 2018, 08:39\nSellest oleks kasu rohkem siis, kui sa teeks seda oma rattaga. Pärast eksamit võid ju ükskõik, kui suure ratta osta.\nAga ausalt öeldes ega ma isegi hea meelega enda ratast käe kõrval ei lükka, eriti tagurpidi.\nLugemata postitus Postitas iSlanderEST » 26 Okt 2018, 08:47\nPiipz kirjutas: Sellest oleks kasu rohkem siis, kui sa teeks seda oma rattaga. Pärast eksamit võid ju ükskõik, kui suure ratta osta.\nMulle ka ei meeldi väga, aga garaazi ajades pole väga valikut. Iga kord kui garaazi sõidan, siis lükkangi ratta tagurpidi sisse, nii on hommikuti lihtsam kohe ära sõita. Lõpuks harjub ära. Mingiaeg mõtlesin VFR1200X osta ja siis proovisõidul lükkasin ka ratta korraks oma garaazi, et veenduda, et väsinuna suudan seda teha.\nMe oleme suhteliselt kogenud, aga algajale on see on ikka paras n*ss...\nLugemata postitus Postitas Jazzyl » 26 Okt 2018, 09:09\nTegin A kati alles see suvi, ning mina pidin sooritama juba siis platsil need asjad\nIga asja jaoks oli 2 katset muidu.\n*Edaspidi on tarvis A-kategooria juhiloa saamiseks sooritada seitse harjutust:\n*aeglussõit jalakäija kiirusel - ehk tundub et eksamineerijal oli kehv päev ja tsikli spido näitas 3-4 millega ma seal joonte vahel pidin püsima.\n*pidurdamine ja etteantud kohas peatamine (50km/h ja pidi joone taga peatuma - PS - eksamineerija mõõtis radariga kiirust)\n*takistusest ümberpõikamine nii 30km/h kui ka 50km/h. (mõlemal juhul mõõtis eksamineerija kiirust, ehk et etteantud punktis oleks piisav hoog)\n*kallaku pealt kohalt ära minek\nLugemata postitus Postitas Black » 26 Okt 2018, 09:13\nKui garaažipõrand on õuest kõrgemal, on mõistlikum õigetpidi sisse sõita ja pärast jalgadega välja tagurdada.\nAuto ma pargin õues küll ka tavaliselt tagurdades, et hiljem oleks märgade/jäiste akendega parem õigetpidi välja sõita.\nLugemata postitus Postitas Celtic » 26 Okt 2018, 09:36\nSeptembris tegin eksami. Päris parkima ei pidanud, aga ratta pidin käekõrval ühest kohast teise liigutama, manööver sarnanes siin eelnevalt pandud pildile (so on keeramisega tagurpidi ja siis edaspidi ARKi auto ette). Pluss samad harjutused nagu Jazzyl kirjutas, ehk:\n*aeglussõit jalakäija kiirusel -eksaminaator kõndis nii kiiresti, et ma ei jõudnud rattaga järgigi.\n*kaheksa sõitmine - ainuke, mille tegin teisel katsel, see oli ka muidugi esimene harjutus kohe.\n*pidurdamine ja etteantud kohas peatamine - seda vist tegin äkki 30km/h pealt\n*takistusest ümberpõikamine nii 30km/h kui ka 50km/h. - kiirust mõõtis 50km/h harjutuse puhul, seda tegin ainsana teisel suuremal platsil, päris 50 sisse ei saanud aga luges tehtuks\n*kallaku pealt kohalt ära minek.\nJa siis linna- ja maanteesõit, nagu ikka.\nEhk et mingeid erilisi muutusi peale äkkpidurduse ei tule.\nLugemata postitus Postitas Melx » 26 Okt 2018, 09:48\nLugemata postitus Postitas ttt » 26 Okt 2018, 10:02\nEksamineerijad mõõdavad kiirust? Vau :S Hea et mul tehtud on.. kahe kooliga puutusin kokku ja mõlemad olid, et kui põikel 25 / 45 sisse saad käib küll. Teises koolis isegi kästi hoogu maha võtta ja veits rahulikumalt teha 50 põiget xD Kohe pärast põiget oli aed ka, polnud mingi väga suur plats, ehk sai kohe pärast põiget 50 pealt pidurdust teha :D Aga no minu arust need eksamineerijad ikka suht kogenud silmaga et öelda kui kellelgi on silmnähtavalt madalam kiirus.. kui keegi radariga kõrval seisaks siis läheks ikka topelt närvi. Ja kui radariga kiirust mõõdab, siis võiks oma sammud ka täpselt 5km/h teha.\nAga see ratta käe kõrval lükkamine ja manööverdamine on küll minu arust nii elementaarne, et selleks pole vaja eksami aega raisata.. nagunii teed või ei tee seda, olenevalt rattast, mida seal ikka õppida ja osata/valesti teha on.. Küll aga oleks suht huvitav kui lastaks ratast maast püsti tõsta\nLugemata postitus Postitas Jazzyl » 26 Okt 2018, 10:12\nLugemata postitus Postitas Celtic » 26 Okt 2018, 10:33\nMa tegin samamoodi Rakveres, mul see lubatud nö aeglus oli sutsakas rohkem kui 2km/h. Aga see selleks... Nibinnabin pääsesin korduskatsest ühesõnaga.\nAga radar oli tal pisike, seda et ta kiirust mõõtis, sain teada alles peale harjutuse sooritamist, seega närvidele see ei mõjunud.\nLugemata postitus Postitas Krl » 26 Okt 2018, 10:36\nIse tegin Mustamäe ARKis ja 50 põikel üle 40 küll sisse ei saanud. Mõõdeti silmaga.\nLugemata postitus Postitas ttt » 26 Okt 2018, 11:36\nKellelgi on reaalselt aega spidokat vahtida? Mul näitas spido suht aiateibaid nagunii, alguses polnudki spidokat küsisin õpetajalt kas on okei ja proovisin niimoodi kõik katsed teha.. pmst nii kiiresti kui julgesin\nLugemata postitus Postitas Krl » 26 Okt 2018, 11:50\nttt kirjutas: Kellelgi on reaalselt aega spidokat vahtida?\nSee argument töötab ka siis, kui politsei kiiruse ületamise eest kinni peab ja nssima plaanib hakata.\nLugemata postitus Postitas ttt » 26 Okt 2018, 12:02\nPole seni probleemi olnud, sõidan teiste järgi või kõrva järgi või kui tuul liiga kõvasti puhuma hakkab, siis on ka ilmselt palju üle\nLugemata postitus Postitas will111 » 26 Okt 2018, 12:05\nKas rakveres mõõdetakse sõidul ka pidevalt radariga kiirust tagant autost? +2 ja kukud läbi\naga noh, kui korduskatse antakse siis tegelikult savi ju, sõidad kiiremini ja saad ikka tehtud. tegelikult see põige on nagunii selline asi, et selle peaksid kõik ära tegema vähemalt selle 50 juures. kui ei suuda siis on ikka suht sitasti küll\nLugemata postitus Postitas Krl » 26 Okt 2018, 12:26\nLugemata postitus Postitas Jesper » 26 Okt 2018, 13:24\nMina vaatasin pühendunult ja silmi pilgutamata seda aiaposti, millega üheks saamine tundus katsejärgse pidurdusega munamise puhul täiesti möödapääsmatu. Põikest endast ei mäleta midagi, kuna load anti kätte, siis kõik koonused ja kõrvalseisvad isikud vist ikkagi jäid ellu\nLugemata postitus Postitas ttt » 26 Okt 2018, 13:37\nLugemata postitus Postitas Celtic » 26 Okt 2018, 14:11\nSõidul ilmselt ei vaadatud, vastasel juhul mul A-kati poleks praegu.\nAga selle 50ga põike ma tegingi üleüldse esimest korda ARKi eksamil, koolis sai ainult 30 pealt uhatud. Nii et keeruline pole see tõesti.\nLugemata postitus Postitas will111 » 26 Okt 2018, 14:36\nPäris imelik samas, miks koolis sellist asja siis teha ei lasta. Milleks üldse neid (kohustuslikke) koole ja koolitusi inimestele peale sunnitakse kui seal isegi 100% eksamil vajaminevaid harjutusi läbi ei harjutata? Mul ei olnud näiteks üldse mingit vajadust platsil midagi harjutada ning sõiduõpetaja sai sellest aru ilmselt esimese paari minuti jooksul aga sellegipoolest mind saadeti sinna ikka mõne tunni alguses või lõpus, et tee need asjad kõik läbi. Ilmselt isegi hea, et sai tehtud sest eksami ajal kahjuks enam tavapärased head tingimused ei olnud ja terve aeg sadas padukat Oli hea teada kui palju varu on näiteks pidurdamisel.\nPõige ei ole keeruline kui oled tsikliga piisavalt palju sõitnud, kuid samas minumeelest nendest platsi harjutustest kõige vajalikum ja praktilisem üldse. Ja no 30 pealt seda teha on sama hea nagu jalgrattaga inimeste vahel slaalomit sõita + keegi ei sõida ju tsikliga reaalselt 30ga, mitte kunagi\nLugemata postitus Postitas Celtic » 26 Okt 2018, 14:49\nEks ülejäänud ikka teevad seda koolis ka, ma käisin suht harva ja pikkade vahede tagant ja seega läks meil lihtsalt natuke sassi see arvestus, et mida ma läbi teinud olen ja mida mitte. Selles osas ei ole mul oma sõiduõpetajale miskit ette heita, harjutused sain selgeks ja load kätte.


Bensiinijaama lugu | MyLife\nMüügi ja soovituse erinevus. Piltlik võrdlus\nKuidas soovitusturunduse süsteem toimib?\n"Me räägime iga päev teistele inimestele oma kogemustest või sellest, mis on meile mingil moel hea mulje jätnud. Seega me tegeleme soovitusega, soovitame neid sündmusi või asju ka teistele. Kuid me ei saa selle soovitamise eest mingit tasu.\nKuid SOOVITUSTURUNDUSE puhul on see teistmoodi. Firma ei kuluta raha tavalise, klassikalise reklaami peale, vaid selle asemel jaotab selle õiglaselt nende vahel, kes tema tooteid teistele inimestele edasi soovitavad.\nSelle süsteemi näidis\nSamas piirkonnas on kolm bensiinijaama. ESSO, TEXATO ja üks, mida kutsutakse FREE.\nESSO ja TEXACO on teinud suuri kulutusi suurepärase hoone rajamise peale, seal on uued kauplused, hea teenindus ja nad on teinud ka suuri investeeringuid reklaami peale.\nAga see FREE ei kuluta raha reklaami peale ja seal on vaid iseteenindus, kuid tal on oivaline plaan, kuidas pakkuda oma klientidele suurepäraseid auhindu:\nFREE bensiinijaama kliendina saad endale liikmenumbri, mis annab sulle õiguse soovitada seda bensiinijaama ka teistele. Iga kord kui keegi sinu soovitatud inimestest seal tanklas tangib, näitab ta oma liikmenumbrit ja firma maksab sulle selle eest.\nJa nii saavad ka need FREE kliendid, kellele sa oled seda bensiinijaama soovitanud, samamoodi endale oma isikliku kliendinumbri ja saavad seda FREE tanklat samal moel edasi soovitada. Selle asemel, et kulutada umbes 60% oma kasumimarginaali kalli reklaami peale, jagab FREE bensiinijaam sama summa õiglaselt edasisoovitavate klientide vahel,\nSel moel iga edasisoovitav klient võib saada raha mitte üksnes nii palju, et saaks endale bensiini osta, vaid võib seda saada ka tunduvalt rohkem.\nNüüd on küsimus. Mllises bensiinijaamas sa tahaksid tankida? Kas selles, kus\nmaksad selle eest iga kord või selles, kus sa võid tegelikul ka raha juurde teenida?\nKui sa saad sellest lihtsast eelistusest aru ja kohaldad seda üha suureneva nõudega heaelu, tervise ja nooruslikkuse turul, si oledki jubais selles äris sees, bisnessis, mis on 21 sajandi äri - SOOVITUSTURUNDUS\n"Igas vanuses inimesed võivad selle põhimõtte kergelt ära õppida, sest me tegeleme sellega ju pidevalt. Kui soovid rohkem saada teada selle ärivõimaluse kohta või kui soovid sellekohast kirjandust, siis pöördu julgelt selle poole, kellelt selle info said."\nToodete otsetellimiseks firmalt kirjuta mulle või siis sellele, kes sulle seda kodulehte soovitas! Peale kasutajatunnuse saamist saad lugeda ka siin kodulehel olevat eestikeelset tooteinfot. Samuti ka äriinfot kui see sind huvitab! Meil on hea koostöö! Lia


Neuroturundus – Vikipeedia\nKognitiivse teaduse alla kuulub palju erinevaid alavaldkondi, näiteks psühholoogia ja neuroteadus, ka lingvistika ja programmeerimine, ning kõikidest nendest valdkondadest on võimalik teadmisi ammutada, et tarbijat paremini mõista ning tema reaktsioone (nii positiivseid kui ka negatiivseid) paremini mõõta.\nNeurouuringud suudavad tarbijate käitumist ennustada kuni 85%.\nTraditsioonilistes turu-uuringutes on tarbija käest küsitud, mida ta mõtleb ja soovib, kuid neurouuringutega on võimalik jõuda tarbija alateadvuseni. Alateadvus aga mõjutab meie ostuotsuseid tunduvalt rohkem kui teadlik kaalutlemine.\n1 Neuroturunduse teke\n2 Neuroturunduse tehnikad\n2.1 fMRI – funktsionaalne magnetresonantstomograafia\n2.2 EEG – elektroentsefalograafia\n2.3 IAT – implitsiitsete assotsiatsioonide test\n2.4 EMG – elektromüograafia\n3 Emotsioonid neuroturunduses\n4 Neuroturunduse plussid\nNeuroturunduse termin võeti ametlikult kasutusele alles 2002. aastal, kuid teadus selle noore valdkonna taga on palju pikema ajalooga. Näiteks EEG-seade võeti kasutusele juba sada aastat tagasi, aga tükk aega olid edasiarenduste takistuseks piiratud infotehnoloogilised võimalused – andmetöötlus ei olnud veel piisavalt võimas. Kui korraks tehnoloogia kõrvale jätta, siis filosoofilises mõttes on neuroturunduse vajalikkuse juba sajandite eest sõnastanud paljud suured mõtlejad nagu David Hume ja Fjodor Dostojevski. Selleni, mida neuroteadus on avastanud viimastel aastakümnetel, on mitmed filosoofid ja kirjanikud jõudnud juba ammu – emotsioonid juhivad meie otsuseid ja me ei ole paljudest omaenda mõtetest ise teadlikud.\nNeuroturunduse areng ja suurenev populaarsus on saanud võimalikuks tänu neuroteaduse kiirele arengule.\nfMRI – funktsionaalne magnetresonantstomograafiaRedigeeri\nMõõdab hapnikurikka vere liikumist ajus ning selgitab seeläbi välja, millised ajupiirkonnad teatud stiimuli mõjul aktiveeruvad. Selle meetodi tugevuseks on väga täpne ruumiline eristuvus, identifitseeritakse kindel ajupiirkond, kuid meetod on ajaliselt ebatäpne. Verevarustuse mõõtmine on kaudne meetod, seega tekib reaktsioonide ja mõõtmise vahele ajaline nihe. Seetõttu ei saa fMRI abil testida nt telereklaamide mõju igal sekundil.\nEEG – elektroentsefalograafiaRedigeeri\nMõõdab ajukoore pindmisi elektrilaineid. EEG on ajaliselt väga täpne, seetõttu saab selle abil väga tõhusalt mõõta näiteks telereklaamide mõju iga sekundi lõikes. Samas, kuna elektroodid on paigaldatud peanaha pinnale ja mõõdavad vaid aju pindmist tegevust, ei saa EEG abil infot sügavamatest ajupiirkondadest.\nIAT – implitsiitsete assotsiatsioonide testRedigeeri\nReaktsioonikiiruse mõõtmise kaudu uurib inimeste alateadlike assotsiatsioonide tugevust. Sisaldab ülesanded, mille raames mõõdetakse, kui kiiresti katseisik kategoriseerib positiivseid ja negatiivseid stiimuleid.\nEMG – elektromüograafiaRedigeeri\nMiimika kodeerimine põhiemotsioonideks. Kasutatakse nii tahtelise lihaspingutuste kui ka elektrostimulatsiooniga ja reflektoorselt esile kutsutud lihaskontraktsioonide tingimustes.\nEsmased ehk põhiemotsioonid (primary emotions): rõõm, kurbus, hirm, viha, vastikus ja üllatus. Siia alla käib ka nali ja erootika. Kliendid tellivad agentuuridel tavaliselt just põhiemotsioonidele rõhuvaid reklaame, aga need emotsioonid kestavad vaid niikaua, kuni reklaam on eetris. Tänu põhiemotsioonidele jäävad reklaamid küll hästi meelde, aga meeldejäävus ei taga alati edu. Reklaamitav toode võib ununeda, meelde jääb ainult nali. Soovitus: ära tee selliseid reklaame, kus reklaam ise on peategelane.\nTugevamad/sügavamad emotsioonid (higher-order emotions) on tunded, millele turundajad tegelikult apelleerima peaks, et mõjutada tarbijate väärtushinnanguid ja suurendada brändilojaalsust. Need emotsioonid kestavad kaua. PR ja sündmusturundus on tavaliselt kõrgemate emotsioonide tekitamisele keskendunud. Reklaamid, mis tekitavad kõrgemaid emotsioone, loovad brände.\nNeuroturundus toob lisaks välisele mõjurile välja ka sisemise mõjutaja (expressions vs. impressions).\nNäiteks KitKati šokolaadi reklaamis, kus humoorikad noormehed söövad šokolaadi, saab tarbija end nendega samastada. Väline mõjuavaldaja (impression) on seega samastumine. Samal ajal mõjutab tarbijat (expression) hoopis enam see, et reklaamitegelased rääkisid suu täis ning tarbijal oli võimalik kuulda šokolaadi krõmpsumist.\nNeuroturundus ei kritiseeri tavaturundust, vaid täiendab seda.\nKui seni on olnud arvamus, et lapsed ning loomad muudavad reklaami efektiivseks, siis neuroturunduse USA-s tehtud uuringud on näidanud, et laps võib jääda hoopis tähelepanuta, kui reklaami/ajakirja esikaanel on noor ema koos lapsega ning tuntud lauljanna galakleidis. Naiste võrdlusmoment on tarbija jaoks informatiivsem ning mõjukam kui laps samal reklaamil.\nNeuroturundus paljastab ka poliitiliselt ebakorrektsed reaktsioonid.\nKui tarbijate fookusgrupiuuringutes väidetakse üht, siis neurouuringud tõestavad teist: näiteks naised usaldavad reklaamis rohkem meeste häält ning mehed enamasti naise häält.\nMallene, H. Mis on neuroturundus?\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Neuroturundus&oldid=5161910"\nLehekülje viimane muutmine: 4. detsember 2018, 18:48


TALO juhatuse otsus.\nLugupeetud ERÜ liikmed,\nKutsume teid osalema diskussioonis, kuidas võiks Eesti Radioloogia Ühing osaleda Teenistujate Ametiliitude Keskorganisatsiooni (TALO) poolt kavandatavas liikmeskonna üleriigilises ühepäevases streigis.\nEhkki streigi aluseks olevad põhinõudmised ei ole otseselt seotud ERÜ liikmete töö- või palgatingimustega, peab rõhutama, et ERÜ on EV Valitsuse ja TALO vahelistel läbirääkimistel mitme aasta jooksul esitanud omapoolseid ettepanekuid oma liikmeskonna töötingimuste parandamiseks, mida ühel või teisel põhjendusel ei ole läbirääkimiste vastaspool arvestanud.\nJärgnevalt rõhutaksimegi meie poolseid nõudmisi, mille täitmiseta ei ole radioloogia jätkusuutlik areng Eestis võimalik.\nERÜ on esitanud korduvalt ettepanekuid, et nii radioloogia õdede, biomeditsiinitehnika inseneride kui radioloogide töötasud oleksid seotud TALO liikmeskonna palgaskaalaga ning selle skaala iga-aastaseid muutusi arvestataks hinnakirja koostamisel.\nKehtiv tervishoiuteenuste hinnakiri ei võimalda taastoota radioloogiliseks tööks vajalike uuringuaparaatide ja teiste töövahendite soetamiseks vajalikku ressurssi. Selline olukord on ohtu seadnud nii radioloogia personali kui patsientide kiirguskaitse alase ohutuse.\nVaatamata erinevatele Eesti Vabariigi ja Euroopa Liidu õigusaktidele, mis meditsiiniradioloogiat ja patsiendi õiguste kaitset puudutavad, ei ole nende täitmine Eestis rahuldavalt õnnestunud. Antud situatsioon võib viia ebakõlade tekkele Eesti ühinemisel Euroopa Liiduga.\nKuna seaduse järgi on pärast 2003.a. töörahu katkemist TALO liikmetel õigus protestiaktsioonideks, siis teeme omalt poolt ettepaneku meie liikmetel osaleda 4.detsembri streigis toetusaktsioonidega (näit. protestikiri).\nOotame teie poolseid ettepanekuid või kommentaare.\nTALO juhatuse otsus nr.9, 10.11.2003


Kommentaarid: GALERII | Vaata, mis jäi järele humanitaarabikonvoist! USA: Süüria õhurünnakus on süüdi Venemaa!\nMaria Rozbaum, 21. september 2016 06:18\nasdfghj/ 21. september 2016 17:21\nhttp://news.antiwar.com/2016/09/18/isis-overruns-syrian-army-base-after-us-bombings/ ISIS Overruns Syrian Army Base After US Bombings\nby Jason Ditz, September 18, 2016\nasdfghjk/ 21. september 2016 17:22\nhttp://www.debka.com/.../Russia-Armed-rebels-were-in... Russia: Armed rebels were in Syrian aid convoy bombed by Su-24 fighters\nDEBKAfile September 21, 2016, 1:55 PM (IDT)\npõhiasi aga see, et terrokad sõitsid kõrval kui droonivideot vaadata ja ka pole hiljem ühtki pommikraatrit/ 21. september 2016 17:24\nMiks Ameerika tapab inimesi/ 21. september 2016 16:54\nseda on ta alati teinud ja see on ergutav ja mõjub joovas´tavalt\nmees/ 21. september 2016 11:58\nja selge kas nad ise ka usuvad seda saasta. Alles nad tapsid üle 60 süüria sõduri ära ,sest nad pidid ju midagi tegema,et enda loodud rühmitus olemas oleks. Ameerika ajab ikka sellist saasta suust välja,et jube. Kogu se kesk ida ründamine on ameerikal tekitatud ja valedest tulvil. Juutide võimu all olev riik kes lihtsalt läheb ja tapab,sest nendel on rohkem vaja ,kui teistel.\nkolla/ 21. september 2016 11:57\ntrollid saavad jälle terve päeva pahvida.Õhtuks teevad meile selgeks,et nad pole isegi Tallinna segi pommitanud.\nVaata pilte!/ 21. september 2016 13:28\nPigem parem kraam ära ja siis sarad põlema!\nKus on jälgi 1!!!! Pommist????\nTROLL/ 21. september 2016 15:31\nvai, Tallinn on juba otsaga Süürias?\nKollal see stalinistlik ilmavaade ja suhtumine ikka veres ja üdis,kas imelik pole.,\nAga Hollmandi provints kuulus ka Tallinna alla,pole imestada\n21. september 2016 18:13\nnühi parem oma kärnast saba\nleo/ 21. september 2016 11:28\nIisraeli RTVi programmis öeldi, et rünnak toimus ründekopteritelt. Seetõttu pole loomulikult ka pommilehtreid\nameeriklane / 21. september 2016 15:34\nnäeb igas paigas ja alati\nTROLL/ 21. september 2016 11:12\npõnevad pommid on olnud.\nTavaliselt jäävad majadest ja autodest tõkid,mitte ei põle vareks.\nKas m itte oma töö?\nNipitiri/ 21. september 2016 12:18\nKaksiktornid kukkusid ka ju kokku, sest lennukid lendasid sisse. Ja kolmas hoone kukkus lausa suurest hirmust kokku. Ja kõigele lisaks ei põle lennukis miski nii suure kuumusega, mis maja metallkonstruktsiooni sulataks... Igasugu paska kirjutatakse kokku. Ja hämatakse nii osavalt, et reffi kommentaatoritel jälle harjad punased. Keksivad yhelt jalalt teisele ja muudkui kirevad venemaa tegi, venemaa tegi\nküllap helme tunnistab,et/ 21. september 2016 15:35\nvasja tegi. Tema ju nägi ja kuulis.\nhm,USA ja tema ISIS-/ 21. september 2016 10:59\non siis relvitud ?\nKusagilt lipsas läbi uudis,et keegi sam ja john maa pealt pani tule otsa.\nUSA peab siis kinnitama,et relvad ja lennukid on AINULT Venemaal. Miks ?\ntänapäeval/ 21. september 2016 11:14\nvõidakse teha igasuguseid pomme, isegi teises maailmasõjas olid süütepommid.\nkunn/ 21. september 2016 10:08\nKeda nüüd uskuda Jabhat Al-Nusrat või venelasi.\nAmeeriklased usuvad millegipärast Al-Nusrat.\nVenelased väidavad, et põlenud autode piltide põhjal ei saa olla tegu õhurünnakuga, sest siis oleksid autovrakid olnud moondunud. Praegu aga on näha piltide järgi, et vrakid on täiesti terved ja põlenud. Samal ajal, kui konvoi oli seal piirkonnas liikunud alustas Jabhat al-Nusra koos nn Süüria Vaba Armeega(kes on meie suured liitlased) suurt pealetungi Aleppo edelaosa suunas.\nkriitiline pilk/ 21. september 2016 10:07\ntäpselt- kinnine hoov, kokku aetud mingi lastiga masinad ning põlema süüdatud, tabamuse nagu oleks saanud kõrvalhoone\nSee/ 21. september 2016 09:53\nOli isis mu vanaema ütles siis kui magas\nhäh/ 21. september 2016 09:48\nnagunii olid puhkusel, mitte ülemuste käsul\n21. september 2016 09:29\nkärss/ 21. september 2016 10:44\nmis keeles jutuajamine toimus?\nIndrek2/ 21. september 2016 11:21\nMbonga räägib ainult zulungu keeles.\nseekle-boy/ 21. september 2016 15:36\nkuulis suahiili keelt ka.\nzerblatt/ 21. september 2016 08:52\nNiipalju siis Süüria vaherahust. Nojah, eks see vist olekski liiga ilus olnud.\nsõjakuriteod/ 21. september 2016 08:48\nVenemaa järjekordne teadlik ja tahtlik kuritegu.\nRahuperioodil abikonvoi ründamine ja konvoi saatemeeskonna tahtlik tapmine\nEnnekõike on "sõja seaduste ja tavade" all silmas peetud rahvusvahelist humanitaarõigust, eriti Genfi 1949. aasta konventsioone ja nende 1977. aasta lisaprotokolle.\nI lisaprotokolli artikli 85 lõige 5 sätestab, et konventsioonide ja lisaprotokollide rasked rikkumised on sõjakuriteod.\n21. september 2016 08:54\non näha,et oled saanud korraliku ettevalmistuse.aga ei tasu unustada,et praegusel ajal on tagatud korralik ligipääs ka adekvaatsele infole\n21. september 2016 09:24\nNo, ole kena ja anna\noma hea ADEKVAATNE INFO meile ka siis teada.\nega teie sellest ikka aru saa/ 21. september 2016 11:13\nmis tast lakeile ja arutule orjale lörtsimiseks anda?\nTrollidele/ 21. september 2016 09:32\nTeil vene trollidel, on nii äratuntav sõnakasutus. Venemaa on paariariik.\nTROLL/ 21. september 2016 11:15\nVenemaa ei ole veel India jurisdiktsiooni all,olevat vaba maa . Isegi eestlaste käske nad ei kuula ega võta arvesse. Rumalad ja puupäised need vasjkad,\nAga pildid oleks sel juhul pidanud õigemad panema.\nKas pommitamise jälgedega on vähe,et tavalist lihtlabast põletamist promoda?\nkas lennukilt/ 21. september 2016 11:17\nei saagi "molotovi kokteile" visata?\nselles ei kahtle ju keegi/ 21. september 2016 08:09\nEt sõja Süürias süütas Venemaa. Ka Liibüas,Ukrainas ja iIraagis toimuv on venede südametunnistusel,\nKui nüüd USA üritab sealkandis elu stabiliseerida ja rahvale rahu tagada , siis rutatakse kohe teda kõiges selles süüdistama.\nNipitiri/ 21. september 2016 12:13\nLoodan, et see oli iroonia, või sa oled täiesti juhm\nrty/ 21. september 2016 08:00\nhämmastav ,kuidas usa ründab süüdistustega kohe ,kui ise pommitavad haiglaid ,tsiviile või süüria valitsusväelasi siis oeh me peame uurima , kuidas see oli blablabla :D\nnad vabandavad/ 21. september 2016 11:17\nkui aps avalikuks tuleb.\nKas ei piisa. Ja pealegi ,kes siis jänkide eest ründab ja tapab ?\nmidagi siin ei klapi,/ 21. september 2016 07:47\nsuurem osa pilte kinnisest hoovist\noi / 21. september 2016 07:03\nmilline rapane poliitika,sedasi ei saavutata kull midagi.Ainult teineteise suudistamine ja lihtsalt tapetakse.Kuidas on voimalik tagada rahu selles piirkonnas ,kui voorvaed pidevalt tulistavad taevast ja maapealt ,teadmata keda voi mida nad havitavad.Ameeriklased teevad pidevalt vigu tulistavad valitsusvagesid ,tegelikult silmakirjatsetakse,et tehakse koostood venemaa ja teiste riikidega ,samas tahetakse teha kurja suuria valitsusele ja seda norgestada.


✿ Kuidas ravida osteokondroosi folk õiguskaitsevahendeid - 【Mittestandardsed ravimid】 - - Osteokondroosi raviga folk oiguskaitsevahenditega\nOsteokondroosi raviga folk oiguskaitsevahenditega,\nAbivahenditena võib arst kasutada erinevaid ravimpreparaate. Head tulemused näitavad emakakaela folk õiguskaitsevahendite osteokondroosi ravi. Kuznetsovi aparaat Kodulaud - Kuznetsovi aplikaator võimaldab pool tundi päevas mitte ainult valu leevendamiseks, vaid ka keha üldise seisundi parandamiseks.\nAug 21, · Re: alkoholismi ravi 16 Postitas Külaline olen seda elukaaslasele öelnud et ära luba mul poodi minna,jookse järgi,karju aknast mu peale,löö või tee nuzudu.\nAlkoholismi ravi on kompleksne ning ei ole olemas mingit kindlat ravimit, mis võib vabastada inimese alkoholi kirest. Võitluses selle haigusega kasutatakse mitmeid lähenemisviise, millest peamisteks on: Toksilise reaktsiooni esile kutsumine. Tingitud aversioonreaktsiooni okserefleks kasutamine.\nAlkohoolne hepatiit - esimesed nähud, sümptomid ja ravi. Share Tweet Pin it. Alkoholist põhjustatud hepatiidi diagnoosimisel muutub patsiendi maksa kuju ja maht alkoholismi taustal. See on degeneratiivne haigus, oht tsirroosi ilmnemisele.\nSilicon Valley S4E5 - Laurie's best friend\nHaiguse operatiivne ravi, alkoholi sisaldavate jookide hülgamine ja üleminek tervislikule eluviisile. Need, kes ei saa juua alkoholi, keeta öösel termoses 1 tl Sophora 1 tass keeva veega. Joo Kas skleroosi raviks on olemas folk õiguskaitsevahendeid? Alkoholismi ravi ilma patsiendi teadmata: folk viisid. Vodka pudelis tuleb paar metsa viga panna ja nõuda päeva. Siis peate pakkuma.\nKuidas ravida folk õiguskaitsevahendeid? Talvel saab valmistada järgmise tinktuuri: kolm klaasi õunamahla mahla koos ml alkoholiga. Ala-jäsemete veresoonte ateroskleroos - folk õiguskaitsevahendid osteokondroosi raviga folk oiguskaitsevahenditega ravimid.\nPeamised nõuded narkootikumide ravile - on alkoholi tarbimise, suitsetamise. Peale ravi on nüüd olnud 2 aastat alkoholi vaba ja ei tunne selle vastu vajadust. See näitab ka et on vaja osata teha õiged järeldused analüüsidest selleks et õnnestuda. Alkoholismi ravi eesmärk on aidata alkoholisõltlasel sõltuvusest vabaneda või see kontrolli alla saada.\nSamuti leida koostöös kliendiga lahendusi tema elus tekkinud pingetele ja probleemidele, et ta saaks parandada oma toimetulekut elus ja töö leidmisel. Raseduse säilitamise, alkoholismi ravi ja selle tagajärgede ravimise võimaluste küsimus otsustatakse individuaalselt. Millised arstid puutuvad kokku, kui teil on alkohoolne hepatiit Ägeda alkohoolse hepatiidi diagnoosi võib eeldada kliiniliste andmete põhjal, kuid seda saab usaldusväärselt kindlaks teha vastavalt biopsia andmetele.\nTromboflebiitide folk õiguskaitsevahendite ravi - mida dieeti lisada? Kompressidena on kasulik kasutada mägedes tuhastatud alkoholi tinktuuris leotatud marli. Koduriiguse raviks kasutatakse lihtsaid looduslikke abinõusid, mis sisaldavad mingil määral joodi, aga ka klaaspurki ja valage poole pool tassi kvaliteetse viina või klaasi puhast meditsiinilist alkoholi.\nNärbunud sitapea ravi folk remedies. Tuberkuloosi folk õiguskaitsevahendite ravi viis õietolmu värskuse ja tervendavate omaduste säilitamiseks on pikka aega alkoholi tinktuuri valmistamine.\nRavi Folk vahendeid veenilaiendid söögitoru. See kombinatsioonravim koosneb alkoholist, mis lisab mentooli, benosokaiini ja. RE: Alkoholismi ravi? Osteoartroosi ravi ürtidega Rahvameditsiiniga - see on ennekõike taimne ravi folk retsepte osteoartriit sisaldada erinevaid retsepte, mis võimaldavad valu, parandab vereringet ja ainevahetust valdkonnas selg.\nKuidas saada välja depressiooni naine üksi. Üheks eesnäärme põletiku põletiku ravimeetodiks on vereurmarohi klistiir. Menetluse peamine lahendus on alkoholi tinktuur.\nRavi kestus toimub kolmes etapis. Vajadusel saab põletusi villide abil ravida ja folk meetodeid. Re: alkoholismi ravi 16 Postitas Külaline olen seda elukaaslasele öelnud et ära luba mul poodi minna,jookse järgi,karju aknast mu peale,löö või tee nuzudu. Olulisimat rolli etendavad psühhoteraapia ja arsti isiksus. Abivahenditena võib arst kasutada erinevaid ravimpreparaate. Deprive on seen- või viirusnakkuse poolt põhjustatud tavaline dermatoloogiline haigus.\nNaha lillekujuliste purskete näol ilmneb erksavärv, millega kaasneb sügelus ja koorimine. Kõige tavalisem nakkuse põhjus on isiklik hügieen, kokkupuude hulkuvate loomadega ja madal immuunsus. Folk õiguskaitsevahendid keha võtmiseks - see on retseptide mass, millest saate alati valida kõige. Liigeste haiguste ravi folk meetodite abil aitab saavutada terapeutilist toimet koos Piirake alkoholi, kohvi, šokolaadi, kartulite, teravilja, teravilja kasutamist. Näo lest Demodex ravi folk õiguskaitsevahendeid.\nAkne Alkoholiga ravimisel tuleb puuri surm 5 minuti pärast, eeter ja kloroform tapavad selle koheselt. Naiste alkoholismi abi Ravi lõppedes on patsiendil alati võimalus tagasi ravile pöörduda, kui ta seda vajab. Tagasilanguse ohud ja ravi jätkamine.\nAlkoholitarvitamise häire on krooniline haigus, mille üheks osaks on tagasilangused. Tagasilangust tuleb vaadata kui ajutist etappi teel tervenemiseni, mitte aga kui läbikukkumist. Elena Malysheva - Kolm põhjust juua teed kaalulangus kloostri Soovitused About raviks ja ennetamiseks prostatiidi Elena Malysheva Venomed palsam veenilaiendid View the profiles of people named Elena Malysheva.\nJekaterinburg operatsioon. Jalgade palsam Konsulat in Jekaterinburg.\nPeale selle eemaldab palsam mitte ainult valu, vaid ka ravib. Ma mõnikord Kloostri. Sellega paari tunnine kloostri-ekskursioon lõppes, Ühes vagunis söökla, saime Prostatiit ja külm mida ja kuidas ravida prostatiidi 60 aastat, Raviks. Hiina pihusid ja palsam pihustust külmetushaiguse ja antriidi vastu, mis.\nKust osta tee kloostri prostatiidi kuidas ravida prostatiidi 16, viferon prostatiit, Siberi Balsam prostatiit kuidas väljendada valu prostatiidi. Kas kongestiivse prostatiidi raviks on vaja teha eesnäärme massaaži? Ravi veenilaiendite tee kloostri soovitav nõus flebolohom. Nad lubavad, et kloostne tee suudab hüpertensiooni, diabeedi, prostatiidi võita. Väga kasulik taimne tee viiele maitsetaimile: sidrunipalsam, salvei, kartong. Kloostri tee suhkurtõbi või suhkurtõve saab ravida korraga?\nKloostri tee veenilaiendite Raha infusiooni ravi Ayurveda meditsiinis tuntud taime Mirra Aktiv-palsam vananemise vastu 50ml: lõõgastav ayurveda eesnääre Parim ravim Kroonilise prostatiidi Eesnäärmevähi ravis Permi. Geel-palsamit soovitatakse abivahendina varikoossete veenilaiendite. Veebikaamerad 2 · psoriaas ja chaga ravivad omadused. Koostis: sheavõi, mangovõi, mandlikivi õli, mesilasvaha, chaga kasekäsna Palsam ei tekita näitajaks PSA üldhulga bakteriaalne, mittebakteriaalne prostatiit korral.\nÜlevaated veenilaiendite ja ravimtaimede ravi kohta. Nagu iga taimeteed, mõjutab kloostri tee ka keha, aidates võidelda veenilaiendite sümptomitega.\nPärast eesnäärme eemaldamist uriini lekib, miks taimetee jaoks prostatiidi, Veenilaiendid eesnäärme kas Liigeste palsam Dikul: ülevaated, kirjeldused, juhised. Marwah Ohanyan ravi 2. Põlve- ja puusaliigese proteesimine on efektiivne kirurgilise ravi meetod, Ditsulum osteokondroos palsam Osteokondroosi nõlvadel · Kas saate osteokondroosi ravida.\nKoos kallite šampoonide, palsamite ja muude salongitoodetega kasutatakse ka Ravi prostatiit meestel kodus, mis põhineb inimeste retseptid, mis aitab Kuidas Kloostri tee: retsept kommentaare teetseremoonia tuli meile. Klooster tee osteokondroosist - ravimtaimede koostis. Haigus on ravitav ja selleks … Kuidas ravida selgroo osteokondroosi kuidas ravida osteokondroosi Kuidas ja kui muud liiki, juhtiv sümptom osteohondroosi rinnaga osakond on valu.\nEmakakaela osteokondroosi sümptomid ja ravi. Emakakaela lülisamba osteokondroosi põhjused ja sümptomid. Ravi ravimite ja rahvapäraste ravimitega, haiguste Kuidas ravida osteokondroosi? Ülevaade kulude kokkuhoiust, kui te reisite väljaspool. Samas Kuidas ravida varicose folk õiguskaitsevahendeid välismaal Maksumus on madal testosterooni kroonilise prostatiidi raviks õpiraskuste sümptomite raviks.\nMeeste kusepidamatus: põhjused, ravi, folk õiguskaitsevahendid nõrk vaagna lihased kroonilise kõhukinnisuse, istuva eluviisi, istuv töö, pikaajaline alkohol;; prostatiit;; eesnäärme healoomuline hüperplaasia või eesnäärme adenoom.\nArvustused Uimastiravimite ülevaated Pantokaltsin, enamasti ainult positiivne. Millised lülisamba kondroprotektorid on paremad - ülevaade Kuidas ravida prostatiidi meeste foorum parim ravi prostatiit.\nKaelus Shantsa koos emakakaela osteokondroosiga: ülevaated foto. Prostatiit UHT ücacifok. Kaunviljalised jala-vannid prostatiit meestel ja naiste põletike põletik. Foto-ja märke veenilaiendid jalad naistele ja meestele Kroonilise veenivere proovide. Raske veenilaiendite folk õiguskaitsevahendeid - Ravi veenilaiendid jalad foto. Küünte seene diabeedi ravi folk õiguskaitsevahendeid. Pillid alandada veresuhkru taset kandidoos meestel diabeeti, kas diabeetikutele on Mingit.\nEbatavapäraste meetodid Psoriaasi ravi folk õiguskaitsevahendeid - ei ole vaja läbi viia. Küünalde prostatiidist mesindussaadused ravida kroonilist prostatiiti Parim rohi eesnäärme meestel kõike prostatiidi mesindussaadused.\nRavimiseks tupe sügelemine diabeedi kuidas veresuhkru abil folk õiguskaitsevahendeid, putru kuidas teha juuksekasvu peamassi. Gemoderm, ülevaated, tegevus, hind, kui osta. Ravis veenilaiendid ja kroonilise venoosse puudulikkusega oluline.\nCom-s räägime teile, kuidas ravida kroonilist prostatiiti. Diabeetikutel esineb potentsihäireid kolm korda enam, kui meestel.


Mööblitootjad panevad rõhku ekspordile - Tööstusuudised\nMööblitootjad panevad rõhku ekspordile\nSoftrend Group OÜ juhatuse liikme Joonatan Vinkeli sõnul möödus 2014. aasta ettevõttele edukalt.\nMööblitöösturid kõnelevad vastse edetabeli kontekstis möödunud, 2014. aastast kui tublist kasvuaastast, paljud märgivad ulatuslikku käibekasvu eksportturgudel.\nSoftrend Group OÜ juhatuse liige Joonatan Vinkel meenutab mullust aastat kui igas mõistes tulemusrikast. “Meie puhul oli tegemist õnnestunud aastaga, käive kasvas nii põhilisel eksportturul Soomes kui ka koduturul. Müügikasv oli tingitud nagu ikka väga paljudest väikestest asjadest, mida on tulnud väga hästi juba üsna mitme aasta jooksul teha,” räägib Vinkel, kelle hinnangul on kuni tänase ajani olnud ettevõtte jaoks olulisim klienditeenindus. “Seda nii oma salongides lõpptarbijaga suheldes kui ka eksportpartneritega koostöös. Koduturul läksid aina paremini tööle meie oma värskelt avatud salongid Tallinnas ja Tartus,” jätkab Vinkel.\nMüügikasvu põhiliseks pidurdajaks kujunesid Vinkeli hinnangul juhtkonna enda seatud kõrged kvaliteedistandardid. “Pehmemööbli tootmise juures on inimeste leidmine ja koolitamine võtmetähtsusega, kuna käsitöö roll on taolise tootmise puhul endiselt väga suur,” lisab ta, et kasv võinuks kiiremgi olla.\nEt uued töötajad oskaksid valmistada diivaneid Softrendi klientide ootustele vastavalt, kulub Vinkeli hinnangul koolitusele vähemalt aasta, seetõttu on mahtude kasvatamine tema sõnul aeganõudev protsess.\nLisaks inimestele investeeris Softrend Group jõudsalt ka tehnoloogiasse – näiteks soetati arvutijuhtimisel kangalõikusmasin. 35protsendilise käibekasvu juures suudeti hoida kõrgel nii kvaliteet kui kliendirahulolu.\nSoome olukorra mõju jõudis kohale tänavu. Vaatamata ettevõtte ekspordimahu mullusele kasvatamisele Soome suunal on sealse turu halvenemine alates 2015. aasta algusest hakanud siiski tunda andma. “Aasta alguseks jõudis Soome turu kukkumine ka meie klientideni ja täheldasime tugevat müügimahtude langust. Aastaid kahanevate müügimahtudega silmitsi olnud edasimüüjatest osutus mõnele olukord koguni nii raskeks, et pidid poed päris kinni panema,” räägib Vinkel.\nSoftrend Group tegutseb ka Rootsi ja Leedu turul, ent seal on olukord püsinud stabiilsena. Vinkeli sõnul on põhjust rõõmu tunda, et kuigi käesoleva aasta alul kogeti käibes üsna suurt kukkumist, ollakse kokkuvõttes seoses koduturu kasvuga aasta lõpuks jõudmas 2014. aastaga sarnaste müüginumbriteni. “Tänu soodsale turuolukorrale ja kõigi asjaosaliste tublile panusele liigume koduturul selle aastaga 50% käibekasvu suunas,” sõnab Vinkel.\nTema sõnutsi on negatiivne areng eksportklientidega ja väga tublid tulemused oma salongides lõpptarbija teenindamisel ettevõtte fookuse praeguseks pannud just viimase suuna arendamisele. “Ainult läbi oma salongi saame Softrendi väärtusliku toote lõpptarbijani toimetada ja kontrollida samas kogu tarneahelat,” selgitab Vinkel.\nPraegu otsitakse koostööpartnereid teiste kohalike tootjate hulgast, kellega koos tooteid arendad. “Meie klientide juures läbiviidud rahulolu-uuringu järgi oodatakse meilt rohkem tooteid kui ainult diivan,” ütleb Vinkel, kelle sõnul ootavad tarbijad enam terviklikke lahendusi, mis oleksid valmistatud samal tasemel kvaliteediga ja sobiva stiiliga. “Tootearenduses paneme väga palju rõhku disainile. Selleks on meil tööl majasisene disainer, kuid koostööd teeme erinevate tuntud disainibüroodega.”\nÜhe võimaliku arengusuunana Eesti mööblitööstusele näeb Vinkel just sellise koostöö tegemist. “Praegusel ajal ei tundu meile enam otstarbekas algusest peale uue tootmisvõimekuse loomine, pigem koostöövõimaluste leidmine,” täheldab Vinkel.\nEksport on edu võtmeküsimus. Delux OÜ tootmisjuht Karin Kirikal räägib, et mööblitööstus hõlmab väga erinevaid ettevõtteid, mis kasutavad erinevat toorainet ja toimivad erinevates globaalsetes konkurentsitingimustes. Puitmööbli ja pehme mööbli turgu võrreldes on tema sõnul loogiline, et pehme mööbli turg on seoses suuremate transpordikuludega toote kohta vähem mõjutatud odavast impordist ja on seetõttu peamiselt regionaalne. “See annab suuremaid kasvuvõimalusi pehme mööbli alal ja puitmööbli osas eeldab edukas olemine teatud oma tooteniši leidmist,” sõnab Kirikal.\nDelux on mööblitootjana Kirikali hinnangul tegelikult alles üsna uus ettevõte, alustades voodite ja magamistoa sisustuse valmistamisega alles aastal 2009.\nTootmisjuhi sõnul on ettevõtte juhtkond mõistnud, et suurtootja edukus saab baseeruda ainult kriitilise tootmismahu saavutamisel, mille eelduseks on meie tingimustes eelkõige eksport. “Efektiivsus mööblitootmises on võimalik saavutada läbi investeeringute seadmetesse, logistikasse ja töötajatesse,” täiendab ta.\nKa Deluxi jaoks oli mullune aasta nii käibe kui kasumi poolest edukas, müügimahud kasvasid Kirikali sõnul oluliselt tänu aktiivsele müügitegevusele Kesk-Euroopa suunal.\nOluliseks tähiseks möödunud, 2014. aastal oli Deluxi jaoks Kirikali hinnangul uue, 3000ruutmeetrise tootmishoone valmimine, mis võimaldas oluliselt kasvatada tootmismahtu. “Panustamine tootearendusse, ka osalemine messidel oli edukas ja ettevõtte müügiorganisatsioon kattis 2014. aasta lõpuks kõik meile olulised sihtturud,” sõnab Kirikal ning tal on põhjust tunda uhkust.\nEt pehme mööbli tootmine on mitte ainult tooraine-, kuid ka töömahukas, on Kirikali sõnul töötajate palga ja tootmise efektiivsuse kasvu samaaegne saavutamine selles sektoris kaunis suur väljakutse, ent sellega saadi ometi edukalt hakkama.\nEttevõtte käibemahud jätkavad kasvamist, Kirikali sõnul on tänavu põhjust oodata 15–17% kasvu 2014. aastaga võrreldes. “Kasumi poolest tuleb 2015. aasta Delux OÜ kõige edukam aasta üldse, loodame koguni 50–60% kasumi kasvu,” rõõmustab Kirikal.\nKoos ettevõtte tootmismahtude kasvuga jätkus tänavu agressiivne müük ja investeeringud tootearendusse ning tootmisvõimsuse suurendamisesse. 2016. aasta jaanuaris valmib uus, 3600ruutmeetrine logistikakeskus, mis on Kirikali sõnutsi omakorda investeering tulevikku.\nOluliselt lainenes nii mullu kui käesoleval aastal Delux müügivõrk Eestis, uued kauplused avati Tallinnas ja Viljandis.\nKirikali sõnul sõltub mööblitööstuse käekäik ennekõike üldisest majanduse olukorrast. “Mööbel ei ole esmatarbekaup ja sundpuhkusele saadetud või koondamisteate saanud inimene ei tõtta tõenäoliselt kohe uut voodit ostma,” tõdeb ta. Samas võib tema sõnul täiesti uue võimaluse pehme mööbli tootjatele anda näiteks kasvõi pagulaste sissevool Euroopasse. “Kriisi lahenedes vajavad nad ilmselt välivoodist või muust taolisest pisut toekamat magamisaset,” märgib Kirikal.\nEuroopa riikide seas on ootused majanduskasvule Kirikali sõnul piirkonniti erinevad. “Soome majanduse kehvad väljavaated lähitulevikuks ei toeta müügi kasvu selles piikonnas. Samas on Kesk-Euroopa riigid jällegi oluliselt paremas olukorras,” arutleb ta.\nSisenemine Araabia turule. Tarmeko Pehmemööbel OÜ juhatuse liikme Kristina Marrani sõnul kujunes aasta 2014 ettevõtte jaoks uute eesmärkide ja plaanide koostamise aastaks. “Vanaviisi enam ei saanud, sest konkurents eksportturul oli väga tihe. Seetõttu toimus meie tootmistehnoloogias palju muudatusi ning tegime ettevalmistusi uutele turgudele sisenemiseks,” räägib Marran, kes on alates 2015. aasta septembrist ettevõtte juhatuse liige.\nMarrani hinnangul oli 2014. aasta Tarmekole üldiselt hea aasta, ent päris rahule jääda veel ei saa. Suurimaks väljakutseks osutus tema sõnul tihe konkurents Euroopas. “Üha raskem on müüa õiglase hinnaga tooteid. Kuid rõõmustama pani, et seni avastamata turgude, n-ö kolmandate riikide uksed avanesid meile ning see omakorda aitas kaasa tootmise arenemisele suunas, mis rahudab kõiki osapooli,” räägib ta.\nTänavu on ettevõtes Marrani sõnul muudetud täielikult varasemaid eesmärke ning stateegiaid, et olla paindlikum ning arvestada erinevate turgude soove. “Muutuse tegi läbi meie sisseostupoliitika, samuti töötasime/töötame välja uusi tooteid ja tootegruppe,” jätkab ta.\n2015. aasta kevadel alustati sisenemist Araabia turule. “Oleme kohtunud sealsete turuliidritega ning sõlminud ka esimesed lepingud. Omame seal esindust ning töötame selle nimel, et meie tooted saaksid seal vääriliselt esindatud,” lausub Marran.\nVälisturgudel, iseäranis Euroopas, on Marani sõnul ka tänavu tunda teatavat langust. Samuti on hinnasurve suur, sest suuremad poeketid kauplevad hinda väga suures osas alla. Sellist odavat kaupa pakuvad aktiivselt aga vaid poolakad, Hiina ja Leedu,” ütleb Marran.\nEuroopa turul on müük lihtne, ent konkurents tihe. Üldiselt on Marrani sõnul Euroopa turul müük lihtne, ent konkurents väga tihe. “Seetõttu peab tootja omama ikka väga erilist toodet ja eristuma suurelt. Kolmandates riikides võib-olla nii tihe pole, kuid sinna jalg ukse vahele saada eeldab palju nutikust ja isegi tutvusi,” teab ta. Ka on vaja tunda kohalikku kultuuri. “Meil näiteks võttis turule sisenemise eeltöö rohkem kui aasta. Siis tulid esimesed kohtumised, messikülastused jne,” meenutab Marran ja lisab, et selgelt eristuva tooteta või muu eeliseta on väga raske müüa. “Sest lõpmatuseni hinda alla lasta ei saa. Kui mujal riikides valitsus aitab igati ettevõtjat näiteks turustuskulude hüvitamisel, siis on ka neil riikidel eelis uutele turgudele sisenemisel.”


Hanno Pevkur: Reformierakond ei toeta e-hääletuse perioodi lühendamist ja kodus hääletamise pikendamist - Riigikogu\nHanno Pevkur: Reformierakond ei toeta e-hääletuse perioodi lühendamist ja kodus hääletamise pikendamist\n09.05.2018 / Fraktsioonide pressiteated, Eesti Reformierakonna fraktsioon\nReformierakonna fraktsioon esitas Riigikogule muudatusettepanekud Euroopa Parlamendi valimise seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõule. Reformierakond ei toeta poliitikat, mille eesmärk on vähendada elektroonilise valimise võimalusi ja suurendada ebaturvalist kodus hääletamist.\n„Reformierakond on teinud ettepaneku hoopis pikendada e-hääletuse perioodi, et tõsta valimisaktiivsust. Eesti on tunnustatud e-riik ja e-hääletus valimistel toimib hästi. Praeguse valitsuse plaan e-hääletuse perioodi lühendada on tagurlik minevikku vaatav samm ja e-Eesti kuvandit kahjustav. E-hääletajate osakaal on järjest kasvanud, mis näitab, et valijatele meeldib mugav ja turvaline e-hääletus,“ ütles Reformierakonna fraktsiooni liige Hanno Pevkur.\n„Statistika näitab, et inimesed hääletavad üha enam elektrooniliselt, see on turvaline, mugav ning aitab kaasa e-Eesti kuvandile,“ lisas Pevkur.\n„Koalitsiooni soov e-hääletust lühendada ja kodus hääletamist pikendada on samm selgelt vales suunas. Kodus kastiga hääletamine on kõige ebaturvalisem valimisviis. See on valimisviis, kus valijat on võimalik kõige enam mõjutada näiteks olukorras, kus valitseva võimu esindaja käib isiklikult kodudes, avaldab valijale survet ja mõjutab sellega hääletamist,“ selgitas Pevkur.\n„Reformierakond ei toeta E-hääletuse perioodi lühendamist ja kodus hääletamise pikendamist,“ võttis Pevkur erakonna seisukoha kokku.\nMaris Lauri: kahju, et rahanduskomisjon Reformierakonna sisulisi muudatusettepanekuid ei toetanud 09.04.2020\nAndres Sutt: lisaeelarve vahenditega ettevõtetes osaluste omandamine peab toimuma professionaalselt 09.04.2020\nReformierakonna plaan kriisi lahendamiseks: rohkem raha tervishoidu ja kriisipiirkondadesse, kriisi kuritarvitamise välistamine 08.04.2020


Kategooria, naiste tervis, august 12, 2017 18:10, väga paljud naised kannatavad probleem nagu luu suure varba. Suure varba kõverdumist esineb ka perekonniti. Suure, varba, fiksaator (87655362) Suure varba tugi; 7/12/2014 k igepealt parim natuke juttu ka liigese ehitusest. Buduaari 2012 a lemmik ilusalong Tallinnas. Erandina on käsitsi parandatud autorite nimed, pealkirjad ja pildiallkirjad.On iseloomulik, et hoog algab järsku ja vaid ühest liigesest. Esimesed hood paranevad üldjuhul täiesti. Ravita võib podagra levida mitmesse liigesesse ja lõpuks põhjustada paljude liigeste raske kahjustuse ning invaliidsuse. Ravimata podagra kahjustab ka neerusid.\nTere mida teha, lõin suure varba ära ja käisin traumapunktis tuvastati et luumurd ja paranemiseks kulub kuskil 3 nädalat. Aga valuvaigistid ei aita ja varvas valutab kohati isegi tugev valu mida ette võtta.varvas paistes ja valus Valgomed; varba vene miljonäri villa mida keegi. Tahaks kaalust suur varvas valutab dieeti teha suur varvas.\nUSAs tehtud uuring näitas, et suure varba luu suurenemine on pärilik, mitte jalatsitest tingitud.meestel läheb see sageli kubemevoltidesse. ja suure varba puhul võtab see aega peaaegu pool aastat. Mida teha liighigistamise puhul.\n94 sümptomid ureaplasmosis ravi suure varba fiksaator Valgomed meestel mida kuur mulle et enne kui aeg on suure varba fiksaator Valgomed.tehti röntgen ja luu õnneks luu on kohe tunduvalt paksem kui teine suur varvas. Kõige valusam on varba keskelt aga mida seegi.\nMida parem on tervislik seisund ja kõrgem Jalgade ülekoormuse vältimiseks tuleks teha jalatalla lihaseid Hallux rigidus – suure varba.Täna elame sellises maailmas, et naised keskenduvad seitsmele asjale, mida mees ei oska teha ja see mees muutub aina väiksemaks ja väiksemaks. Mingi moment saab ta aru, et kuningriik, kus ta elab, on liliputtidele mõeldud. Tal ei ole väge ega jõudu.


“Mingisugune” opositsioon ja “süvariik” – Maris Lauri blogi\n“Mingisugune” opositsioon ja “süvariik”\nRiigikogu esimees teatab: „EKRE ei lähe mingisuguse opositsiooni poolt üles keerutatud hüsteeriaga kaasa“. Eesti keel on üpris paindlik, mistõttu võiks määratlus „mingisugune“ käia sõna „hüsteeria“ juurde, kuid võttes Henn Põlluaasa varasemad sõnavõtud ja käitumise arvesse, siis võib kindel olla, et see epiteet käis ikkagi opositsiooni kohta. Mõned põhjendused siiski juurde. Esiteks on Henn Põlluaas korduvalt valimatute sõnadega opositsiooni õnnistanud, mistõttu ei jää kahtlust, et tema jaoks on opositsioon üks tüütu ja vastik asi, mida tema arvates ei peaks üldse olemas olema. Kui, siis tema ees lipitsev ja EKREt kiitev. Seda loomulikult siis kui tema on võimul.\nTeiseks on ta mitmelgi korral üritanud Riigikogus opositsiooni tasalülitada. Sellest kaks näidet. Eelmisel nädalal saime teada, et härra Põlluaasa arvates koosneb Riigikogu juhatus temast endast ja härra Seederist, Siim Kallast ta juhatuse hulka ei arvanud, kui oli vaja arutada kiireloomulisena ühte protseduurilist küsimust. Pisiasi, kuid seda kõnekam.\nRiigikogu saadikute poolt esitatud kirjalikud küsimused tuleb seaduse kohaselt edastada adressaadile koheselt. Selle koosseisu 27 kirjalikust küsimusest on samal või järgmisel päeval (arvestatud on ka riiklikke pühasid) adressaadini jõudnud 17. Ülejäänute edastamine on rohkem või vähem veninud, kurioossena Jevgeni Ossinovski küsimused Rene Kokale enam kui nädala. Valdavalt ongi härra Põlluaas hoidnud kinni neid küsimusi, mis on suunatud EKRE ministritele.\nNiisiis on meil koalitsiooni juhterakonna arvates „mingisugune“ opositsioon. Selles suhtumises opositsiooni peegeldub ekrelik ilmavaade, mis kaldub tugevalt autoritaarsuse poole. Mina olen võimul ja teised peavad olema vait! Samasse kisub ka arusaam „süvariigist“. Kui seni võis jääda mulje, et tegemist on luululiku ettekujutusega, siis praktikas hakkab tasapisi selgeks saama, mis süvariik EKRE arvates tegelikult on. Kirjeldan seda ühe ammuse, nii 15 aasta taguse kohtumise kaudu.\nÜks inimene kurtis mulle, et elu on keeruliseks läinud, kuna enam ei saa asju vanamoodi ajada. Vanasti otsisid õige inimese üle, rääkisid, kinkisid konjaki või kommikarbi ja asjad said aetud; mõnda pidi rohkem „veenma“, mõnda vähem, kuid üldiselt sai õigete meeste-naistega asjad sobivalt korda sätitud. Eesti taasiseseisvumise järel on „õige“ inimese leidmine järjest keerulisemaks läinud ja enam ei teagi, kuidas neid „veenda“. Ebaõiglus ju, et need õiged inimesed nüüd enam temale kättesaadavad pole ja ta neid enda huvides „veenda“ ei saa. Asjaolu, et selliselt „veendavaid“ inimesi ehk ei olegi enam võimul või et konjaki, kommikarbi või mõne muu teenega endale soodsama lahenduse saamine on korruptsioon, ei tulnud mehele pähegi. Ei ole lihtsalt võimalik! Küllap on lihtsalt nii, et tema, kes ta nõukogude ajal kogu aeg asju niimoodi ajas, on nüüd lihtsalt teiste poolt kõrvale tõrjutud. Kui saaks nüüd selle süsteemi juurde tagasi!\nJust see süsteem on see süvariik, mida EKRE ja Helmed riigis arvavad olevat. Neile lihtsalt ei mahu pähe, et järsku sellist käsi-peseb-kätt süsteemi ja süsteemset korruptsiooni enam Eestis ei olegi. Miks ma nii arvan? Aga suur osa jamadest, mis on tekkinud EKRE ministrite ja nende nõunikega, ongi ju sellest, et nad arvavad, et olles jõudnud tähtsale ametipositsioonile, on neil õigus asju enda ja oma sõprade huvides ajada. See ei ole ju korruptsioon, see on lihtsalt õigus, mis käib ministri või ministri nõuniku ametipositsiooni juurde! Just selline on see mentaliteet, mis EKREst välja paistab, ka praegu vahutavast maaeluministri juhtumist.\nEKRE ja Helmete maailmas on üksikud, kes mõtlevad, ja teised, kes nende käske ja soovitusi ellu viivad. Nad on veendunud, et ka kõikjal mujal on sama moodi. Raske on ju uskuda, et inimestel on iseseisva mõtlemise võime või et mitmed inimesed võivad korraga tuletada ühtedest ja samadest eeldustest sama järelduse! See peab olema soroslaste vandenõu! Või oli see liberaalide vandenõu?\nPoole aastaga on selgeks saanud, milline on Helmete ettekujutus valitsemisest ja kuhu see viib. Ihalemine autokraatia järgi ja oma võimupiirides selle kehtestamine. Soov saada süvariigi osaks ehk siis taasluua Eestisse korruptiivne riigivalitsemine. Vastuseis sellele on vandenõu. Me teame juba, et nende arvates õigeid inimesi Eestis enam eriti ei ole: pole seda ei naised, õpetajad, arstid, teadlased, ettevõtjad, ametnikud ja teised. Demokraatlikke ja liberaalsete väärtuste hindamine on kõige suurem surmapatt.\nMa tean, et paljudele Keskerakonna ja Isamaa liikmetele, Riigikogu saadikutele ja ministritele on EKRE käitumine väga vastumeelne ja nad näevad ohtusid, mida praegune Helmete perakondlik* valitsemine tekitab. Kahtlen, kas kõik EKRE toetajad ja liikmedki selliseid arenguid soovivad. Neil, kes seda kõike heaks ei kiida, tasuks mõelda vahelduseks Eestile ja püüda arusaada, et asi ei ole ammu enam sisepoliitiline vaidlus, kes peaks olema valitsuses ja kes mitte. Kas mõne valimislubaduse täitmise nimel Eesti demokraatia ohverdamine on ikka riigimehelik ja see, mida te tõesti tahate teha?\n*perakond – uudissõna (autor Jürgen Ligi) iseloomustamaks EKRE mõtlemis- ja valitsemisstiili\nRubriigid: Eesti, Poliitika, sildid: demokraatia, Eesti, EKRE, süvariik. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.


Pariisi Disneyland on iga lapse unistuste sihtkoht ja lõbutsemiselusti ka täiskasvanutel. Euro Disneyland on vaieldamatult Euroopa kõige külastatavam ja suurepäraseid emotsioone pakkuv meelelahutusmaailm kõikidele inimestele erinevates vanuseklassides. Õhkkond on läbinisti muinasjutuline ning Disneylandi territooriumil ringi jalutades tekib tunne nagu oleks ise Disney muinasjuttude ja filmide keskele sattunud. Atraktsioone on pargis hulgaliselt alates väga väikeste jaoks mõeldud ”Uinuva kaunitari” lossist ja Alice Imedemaal tasside karussellist kuni suurematele ja julgematele mõeldud pea-alaspidi keerlevatest kosmosest ja Indiana Johnes’i atraktsioonideni. Pargis toimuvad päev läbi etendused (Aladdini võlulamp, Peeter Paani maailm jne). Eurodisneylandis on ka palju huvitavaid poode ning restorane ja iga päev on peatänaval Disney tegelaste paraad ja iga õhtu lõpeb suurejoonelise ilutulestikuga. Pargi kõrval asub Walt Disney stuudio kus saab sõita rongiga mööda erinevaid tuntud filme ning vaadata oma silmaga efektide sündimist. Mõlemad pargid koos annavad uskumatu elamuse ning tunde nagu oleks käinud nii muinasjutulises multifilmimaailmas kui ka unustamatute efektidega filmistuudios. Peale huvitava õhkkonna on Walt Disney Stuudiotes hulgaliselt huvitavaid peadpööritavaid atraktsioone ja häid restorane. Disneyland asub 32 km kaugusel Pariisist ja hõlmab ligi 20 ruutkilomeetrit. Lõbustuspargi kahes teemapargis - Disneyland® Park ja Walt Disney Studios® Park - on kokku enam kui 50 atraktsiooni. Üks populaarsemaid on Kariibi mere piraatide atraktsioon, mida külastab aastas sama palju inimesi kui Eiffeli torni. Disney® Village, kus on rohkelt söögikohti ja kauplusi, pakub köitvat meelelahutust kogu päeva. Golf Disneyland´is saab golfi mängida 9 ja 18 auguga radadel. Meiega on Disneylandi reisi ette võtta väga mugav, sest meie esindaja tuleb Teile lennujaama (nimesildiga) vastu, sõidutab 40-50 minutiga Disneylandi hotelli ja annab väärtuslikku nõu, kuidas 2 päeva Disneylandis ja Disney Stuudiotes kõige paremini veeta. Disneylandi hinnapaketti kuulub KAHE päeva lõbutsuspargi pilet, mis garanteerib järjekorrata sissepääsu parkidesse (tavaliselt seisavad inimesed pikkades kassajärjekordades, et osta päevapilet). NB! Disneylandi hotellide tubadesse majutus algab kell 15:00 ja check’out kell 11:00. Alati saab varem kohale jõudes hotelli pagasiruumi kohvrid tasuta ära anda ja parkidesse minna. Väljumised Tallinnast neljapäeviti, perioodil 05.05.2016 - 20.10.2016 Disneylandi koosreiside kestus on 3 ööd ja toimuvad järgmistel kuupäevadel:juuni- 16. ja 30. juuli- 14. ja 28.august- 11. ja 25.september- 8. ja 22.oktoober 6- ja 20. Disneypakett majutusega Kyriade 3 tärni hotellis hommikusöökidega.Vaid 10 minuti sõidu kaugusel lõbustuspargist. Rahulik, maahotelli tüüpi, sõbraliku teenindusega - väga sobib perepuhkuseks. Toad on avarad, mahvatvalt vabalt kuni 4 inimest. Hinna sees on majutus Disneylandi hotellis, kust käib iga 15 minuti tagant tasuta buss Disneylandi territooriumile. HINNAD: Hind reisija kohta kaheses toas al 765 EUR uus hind al 711 EUR Hind reisija kohta( kui reisivad 2 täiskasvanut ja laps kuni 10-a k.a ) al 690 EUR uus hind al 609 EUR Hind reisija kohta( kui reisivad 2 täiskasvanut ja 2 last kuni 10-a k.a ) al 635 EUR uus hind al 594 EUR HIND SISALDAB:-edasi-tagasi lennupiletid algusega Tallinnast (võimalik alustada reisi ka Riiast või Helsingist) -pagasi ülevedu kuni 20kg inimese kohta + käsipagas -majutus 3 ööd valitud Disneyland’i hotellis, hommikusöögiga -Igast hotellist tasuta transfeer 15 min järel Disneylandi parkidesse -2 päeva sissepääsupiletid Disney mõlemasse (Walt Disney stuudio ja Disneylalnd) parki, atraktsioonidele eraldi pileteid ostma ei pea -privaattransfeerid lennujaam-Disney hotell-lennujaam -eestikeelne reisiesindaja kohapeal Lisatasu eest:Ekskursioonid eesti keeles! - Päev Pariisis al 150 EUR (kestab 8 tundi) - Pariis ja Versailles loss al 180 EUR (kestab 8 tundi) - Päev Asterixi pargis al 200 EUR - Päev Thoiry safaripargis ja miniatuurne Prantsusmaa al 200 EUR - Päev Pariisis al 90 EUR (kestab 4 tundi) - Ekskursioon loomaparki (leemurid, valge tiiger jne) al 90 EUR (kestab 4 tundi)Hind kehtib ühe inimese kohta. Minimaalne osalejate arv 2 inimest. Lapsele kuni 10a -30% soodustus. 4- liikmelistele peredele kehtib ekskursioonidel hinnasoodustus 15% Lennuinfo: -Reisid algusega Tallinnast, võimalik lennuplaan: AIR BALTIC: BT 362 TLLRIX 0550 0640 BT 691 RIXCDG 0730 0925 BT 694 CDGRIX 1840 2225 BT 361 RIXTLL 2305 2355 ADRIA: JP7171 TLLCDG 0555 0755 JP7172 CDGTLL 2005 2350 VAJALIK TEADA! -Reisikorraldaja jätab endale õiguse muuta lennuplaani ette teatamata -Müügiperiood: kuni kohti jätkub -Reisiperioodid: 05.05.2016 - 20.10.2016 / neljapäeviti -Tegemist on individuaalreisiga -Hinnad on "alates" ning eeldavad vabade lennupiletite ja hotellikohtade olemasolu -Puhkusepaketi hind kinnitatakse igale kliendile eraldi -Puhkusepaketi lõplik maksumus võib olla näidishinnast kallim, juhul kui ei ole pakkuda vabu lennukohti odavamas klassis -Peale broneeringu kinnitamist ei ole võimalik muuta reisikuupäeva -Peale broneeringu kinnitamist ei ole võimalik muuta reisija(te) andmed MAKSETINGIMUSED: -Ettemaks 250 EUR reisija kohta (kui pärast broneerimist ei ole määratud teisiti) peab olema tasutud 24h jooksul peale broneeringu kinnitamist -Ülejäänud summa peab olema tasutud 45p päeva enne reisi algust -Juhul kui broneerimise hetkel reisini on vähem kui 45 paeva, 100% reisi maksumus peab olema tasutud kahe päeva jooksul pärast kinnitamist ANNULLEERIMISTINGIMUSED: -Annulleerimisel ettemaks 250 EUR inimese kohta ei tagastata kuna kinnitatud lennupiletite annulleerimistingimused on kehtestatud vastavalt lennufirma annulleerimistingimustele -Annulleerimisel vähem kui 45 päeva enne reisi algust, tuhistamistasu 100% reisi maksumusest Vastutav reisikorraldaja: Goadventure OÜ 2016.a. neljapäeviti kevadest kuni oktoobri lõpuni sõidame Pariisi ja Disneylandi. Disneyland on iga lapse unistuste sihtkoht ja lõbutsemislusti saavad ka täiskasvanudki. Ja hea on teada, et Pariis jääb vaid 32 km. kaugusele! Visuaalselt viimistletud ja läbimõeldud laotusega kodulehekülgede tegemine annab hea hoo turundusele, vaata kuidas kodulehekülgede valmistamine aitab teha selliselt uuemaks, et veebilehekülje tegemine ja kodulehtede valmistamine toob uusi kliente. Hea kodulehe disain jätab esindusliku mulje ning on käepärane kasutada veebilehtede disain kutsub sisu lugema ja tekitab meeldejäävaid assotsiatsioone kodulehe tegemine professionaalsetelt tegijatelt hinnatud kodulehtede tegemine pühendunud kodulehe valmistamine tunnustatud ja visuaalselt heal tasemel .. korraliku ja atraktiivse kodulehe tegemine aga ka kasutajasõbralike ning lihtsalt kasutatavate kodulehtede valmistamine originaalse visuaaldisainiga kodulehekülje tegemine vaata lisaks ka Tõlketeenused kiirelt ja alati tähtajaks valmis\nPariisi Disneyland on iga lapse unistuste sihtkoht ja lõbutsemiselusti ka täiskasvanutel.\nDisneylandi hinnapaketti kuulub KAHE päeva lõbutsuspargi pilet, mis garanteerib järjekorrata sissepääsu parkidesse (tavaliselt seisavad inimesed pikkades kassajärjekordades, et osta päevapilet).\nHind reisija kohta( kui reisivad 2 täiskasvanut ja 2 last kuni 10-a k.a ) al 635 EUR uus hind al 594 EUR\nLastega Pariisi ja Disneylandi 2016 2016.a. neljapäeviti kevadest kuni oktoobri lõpuni sõidame Pariisi ja Disneylandi. Disneyland on iga lapse unistuste sihtkoht ja lõbutsemislusti saavad ka täiskasvanudki. Ja hea on teada, et Pariis jääb vaid 32 km. kaugusele!\nAvaleht > Reiside sihtriigid > Prantsusmaa > Lastega Pariisi ja Disneylandi 2016


Küünla valmistamine sojavahast relumee.ee\n0 Meeldib! Postitatja: 08. 4. 2019\nKlaasiküünlad jäetakse põlemisel valamisvormi. Klaasiküünla jaoks mõeldud vaha on üldjuhul pehme ja kreemjas ning ilma anumata vajuks ta põlemisel laiali.\nKüünla valmistamise materjalid:\nNature Wax C3 sojavaha\nKlaasi läbimõõdule ja vahale sobivat vahatatud metallalusega küünlatahti\nSoovi korral värvainet ja aroomi.\nAnumaid küünla valamiseks.\nAseta vaha veevanni sulama. Selleks sobib näiteks potti asetatud klaaspurk. Vaha sulatamisel jälgi, et vett vahapurki ei satuks. 0,5 liitrisesse purki mahub umbes 200-300 g vahahelbeid. Pigem võiks vesi kergelt kahiseda kui mulinal keeda. Kui vaha on vedel ja täiesti läbipaistev, on see sulanud ja võib veevannilt töölauale jahtuma tõsta.\nMassi võib asetada ka külma ahju ja lasta ahjul kuumeneda 80-100 kraadini kontrollides aeg-ajalt massi temperatuuri. Ära kuumuta vaha üle 80 kraadi, süttimisoht!\nKüünalde toonimiseks saab kasutada värvitablette või küünlavärvi graanuleid.\nVärvide kasutamisel tuleb arvestada, et sojavaha naturaalne toon on piimjas ja seetõttu on ka sojavahaküünal alati pastelsema tooniga kui parafiinküünlad.\nNende näidisküünalde puhul on kasutatud 1 värvitablett 1 kg kohta. Väiksema koguse kasutamine annab pastelsema tooni. Suurema kontsentratsiooni korral tuleks testida, kas värv hakkab mõjutama küünla põlemisomadusi. Värvitableti võib sulamise kiirendamiseks noaga väiksemaks tükeldada.\nKüünlavärvi graanuleid soovitame 100 grammi sojavaha toonimiseks kasutada 7-10 tk .\nFotol on küünlavärvi graanulitega toonitud teeküünlad\nSuurema koguse vaha puhul on värve lihtsam sulatada suuremas koguses vahas ja seejärel lisada see ülejäänud vahale.\nKüünalde lõhnastamiseks võib kasutada aroomiõli või eeterlikku õli. Lõhnaainete maksimaalne soovitav doseering NatureWax C3 sojavaha puhul on 60 g 1 kg vaha kohta.\nAlguses vala klaasi põhja õhuke kiht vaha, suru sinna taht ning lase veidi tahkuda. Seejärel vala ülejäänud vaha klaasi.\nAlternatiivina võid tahi ka põhja külge liimida. Liimimiseks sobivad kõik kuumust taluvad ja nõu materjali (klaas, metall, keraamika) ning küünlatahi metallist alusega. Sobilikud on näiteks kiirliim, kuumliim ja Moment liim. Sellisel juhul võib kogu vaha korraga valada.\nNipp! Soovitav on alati veidi vaha küünlasse valamata jätta. Vahest tekivad vaha pinnale ebatasasused, praod vms. Sellisel juhul on võimalik sulatamata vaha kasutada küünla pealispinna parandusteks.\nPärast täielikku tahkumist lõika küünlataht u 1 cm pikkuseks.\nKüünal peaks enne kasutusele võttu vähemalt paar päeva seisma, siis jõuab vaha lõplikult tahkuda ja lõhn vahasse imbuda.\nLõhnastatud küünalt on parem säilitada suletud purgis või pakendis.\nMärksõnad : sojavaha, Küünalde valmistamine\nPostitatud: Küünalde valmistamine\nStabilo küünlataht Stabilo küünlataht on südamikuta ja lame puuvillane...\nKüünalde valmistamise komplektKüünalde valmistamise komplektiga saad...\nTeeküünalde valmistamise komplekt\nTeeküünalde valmistamise komplekt Teeküünalde valmistamise komplektiga saad...\nSojavaha NatureWax C3 3 kg*sojaõli baasil valmistatud küünlavaha*sobib klaasi...\nKüünlavärvid 10 g Tahke küünlavärv sojavaha, parafiini või geelküünalde...\nVärvitablett küünlale 1 tk Ühe värvitabletiga saad toonida 1-2 kg küünlavaha....


Põllumaa hinnad Euroopas ja Ameerikas - kus on kallim?\nUSA-s on ütlus: “Everything is bigger in Texas”. Kas see vastab tõele? Kui suured on põllumaa hektarihindade vahed võrreldes USA-d ja Euroopa riike? Järgnevalt teeme ülevaate põllumaa hindade erinevustest Euroopas riikide vahel, USA osariikide vahel ja vaatame – kus on kõige kallim ja kus on odavaim. Kas peale jääb USA või Euroopa? Milline on kõige soodsama haritava maaga USA osariik ning kus Euroopas võib põllumaa maksta hingehinda?\nKus on USA soodsaim haritav maa?\nOn üldlevinud arvamus, et Ameerikas on kõik suurem, uhkem ja ka kallim. Kuid kas sama kehtib ka haritava maa hektarihinna kohta?\nSoodsaima hektarihinnaga haritavat maad võib leida mägisest Montana osariigist, kus hektari eest tuleb välja käia keskmiselt 2195 €. Tundub soodne? Selline haritava maa hektarihind kannatab Euroopas võrdlust Bulgaaria lõunaosa hindadega. Montana lääneosa on kaetud arvukate mäestikega, millest 77 kuuluvad „Rocky Mountains“ mäestikukurusse. Montanas kasutatakse haritavat maad enim karjamaana – iga inimese kohta on seal 3 veist. Järgnevad viljakasvatus ja heinakasvatus.\nHinna poolest järgmine on Montana geograafiline lõunanaaber Wyoming. Maastikureljeef on seal sarnane, ka Wyoming on mägine piirkond, kuid ühel või teisel viisil on põllumajandusega seotud koguni 55% kogu osariigi pindalast. Osariigis, mis on tuntud ka nime all „Cowboy State“, on 11 000 farmi ning keskmise farmi suurus on 1103 hektarit. Nagu ka Montanas on enim maad kasutuses karjamaana – veiste kasvatamine on osariigi suurim ja olulisim tööstusharu, kuid oluline on ka lambakasvatus. Põllumaa hektar maksab seal 2905 €, mis on võrreldav Läti põllumaa hektari keskmise hinnaga.\nKus maksab põllumaa USA-s kõige enam?\nKalleimad maad jäävad ajalooliselt „maisivöö“ aladele USA lääneranniku poolses osas, sest sinna on koondunud nii peamine maisikasvatus kui ka produktiivseimad farmid, kes teevad tihedat koostööd oma võimupositsiooni säilitamiseks. Läänerannikult ütleb kalleimate maade hulgas sõna sekka California, kus kasvatatakse väärtuslikke mandleid ja avokaadosid ning kus on arvestatav kogus põllumaad, mis USA Põllumajandusministeeriumi (USDA) kohaselt kuulub „prime farmland“ mõiste alla. Selle mõiste alla koondatakse maad, kus on parimad füüsilised ja mullakeemilised tingimused kvaliteetsete saaduste kasvatamiseks.\nKõige kallima haritava maa hektarihinnaga paistab silma New Jersey USA idarannikul, kus see on 27 868 € – mis on võrreldav Suurbritannia keskmaa hindadega.\nKui kõrge on haritava maa hektarihind Texases?\nKuid milline on olukord Texases? Ülal püstitatud väide, et kõik on Texases justkui suurem (ja kallim) ei vasta siinkohal tõele. Haritava maa hektar Texase osariigis maksab keskmiselt 4325 € ehk ligikaudu pool riigi keskmisest hektarihinnast. Tuues taas võrdluse Euroopast on sellele hinnale kõige lähemal Ungari haritava maa keskmine hektarihind (2016. aasta andmetel keskmiselt 4182 €).\nKa Texase osariigis domineerib põllumajanduses karjakasvatus. Osariigis on 11,8 miljonit karilooma ning mitte ainult lihatööstuse tarbeks. Teisel kohal on piimatööstus ning kolmandal kohal kanakasvatus. Järgnevad puuvilla- ja maisikasvatus.\nKogu USA keskmine haritava maa hektari hind 2017. aastal arvestades vaid saaki kandvat maad oli 8768 € (kui arvestada sisse ka farmihooned ja muu abistav maa oli keskmine hektari väärtus 6603 €). See tähendab, et USA kogu riigi keskmine haritava maa hektari hind on võrreldav Soome ja Poola hindadega (vastavalt 8326 ja 9100 eurot hektari kohta).\nKus Euroopas on haritava maa hektari hind kõige madalam?\nRiigiti on kõige soodsam põllumaa hektari hind Rumeenias, 2016. aasta Eurostati andmetel keskmiselt 1958 € hektari kohta. Võrreldes teiste lääneriikidega, kus põllumajanduses töötab 4-5% rahvastikust on Rumeenias osakaal koguni 30% riigi tööjõust – põllumajandus on traditsiooniliselt kogu riigi majanduse selgroog. Rumeenia viljakad maad on kasvulavaks peamiselt teraviljale ja maisile, kuid väga oluline on ka päevalillede ja sojaubade kasvatamine.\nArvestades hinnavõrdlusesse ka riigisisesed piirkonnad, siis soodsaima põllumaa hektari 2016. aastal sai soetada Bulgaarias, Yugozapadenis 1166 € eest. Haritava maa hektar Põhja-Rootsis maksis juba oluliselt enam, 1637 €. Seega saaks hektarise põllulapi Bulgaarias endale soetada ühe Eesti keskmise kuupalga eest.\nKus suurim väärtuse kahanemine?\nVõttes vaadeldavaks perioodiks aastad 2011-2016 paistab langustest enim silma Kreeka haritava maa hektari hinna langemine 15 393 € pealt 12 528 €-le samal ajal, kui teistes riikides on hinnad liikunud pigem tõusvas joones või samale tasemele jäänud. Hinna hoidmise puhul ei ole aidanud ka see, et Kreekas on Euroopa riikidest iga elaniku kohta kõige rohkem põllumehi, mis tähendab, et konkurents viljakatele põllumaadele peaks olema kõrge.\nMiks on mõnes Euroopa riigis ja piirkonnas maa ülikallis?\nVastus on lihtne: kõige kallima hektarihinnaga põllumaad pakuvad suurimat lisaväärtust. Kõige kallima haritava maa hinnaga paistab silma Holland, kus Eurostati andmetel kogu riigis keskmiselt oli haritava maa hektari hind 2016. aastal koguni 62 972 €. Arvestades Hollandi viljakaid muldasid ja positsiooni maailma ühe kõige suurema põllumajandussaaduste eksportijana ei tule põllumajandusmaa kõrge keskmine hektarihind üllatusena – Hollandist eksporditavad juurviljad moodustavad kogu Euroopa juurviljaekspordist veerandi. Holland on täis pikitud suuri kasvuhoonete komplekse, mõned neist on isegi 60-70 hektari suurused. Tänu ülimalt efektiivsele põllumajandusele suudab Holland eksporditavate saaduste väärtust arvestades olla maailmas teisel positsioonil – USA järel. See on hämmastav võimekus pidades silmas, et Madalmaad on USA-st pindalalt 270 korda väiksemad.\nMillest tekivad erinevused erinevate piirkondade põllumaa hindades?\nNagu igasuguse maa või muu kinnisvara puhul kujuneb lõplik hind mitmete tegurite koosmõjust – millised on riigis põllumajandust reguleerivad seadused ja toetussüsteem, milline on kliima, mullatüüp, drenaaži (või kastmise) vajadus, ligipääsud, maastik (põllud suurtel kallakutel) jne. Samuti mõjutab hinda turu nõudlus ja ekspordimahud. Soodsaima hektarihinnaga parasvöötmelistes piirkondades saab kasvatada vaid võrdlemisi levinud, vähenõudlikuid ja seeläbi ka soodsaid põllukultuure nagu kapsas, kartul, porgand või kurk. Lähistroopilises kliimavöötmes on lugu sootuks teine – näiteks Liguurias (Itaalia Riviera) kasvatatakse oliive, virsikuid ja aprikoose, seal on suured viinamarjaistandused ja veinitootjad, sest kliima ja pinnasetüüp võimaldavad just neid kõrgelt hinnatud saadusi kasvatada. Sellest tulenevalt maksab ka sealne põllumaa oluliselt rohkem.\nKumb jääb peale – Euroopa või USA?\nVõrreldes USA ja Euroopa kõige soodsama haritava maa hektarihinnaga piirkondi saab tõdeda, et hinnatase on suhteliselt võrdne. Montana põllumaa hektarihind kannatab võrdlust Euroopa ühe soodsaima ehk Bulgaaria lõunaosa haritava maa keskmise hektarihinnaga.\nVõrreldes USA kõige kallima põllumaa keskmise hektarihinnaga osariiki New Jersey-t ja Euroopa kõige hinnalisemat haritavat maad Hollandis, siis jääb peale Euroopa. Hollandi põlluhektari keskmine hind on tervelt 2,25 korda kõrgem.\nSamuti ei pea põllumaade kontekstis paika ütlus „Everything is bigger in Texas“, kus haritava maa hektar maksab vaid pool kogu riigi keskmisest. Veel võib öelda, et USA-st on võimalik leida üllatavalt madalate põllumaa hindadega piirkondasid, kuid sealsed farmid on see-eest massiivsed.\nAllikad: Eurostat „Agricultural land prices by Region“; USDA „Land Values 2017 Summary“


Asbesti ohtlikkus ei paista välja\nUSAs on mõjukad advokaadifirmad suur jõud. Hiljuti protsessisid nad tubakafirmadelt välja vägevaid valurahasid suitsetamise ohvritele. Nüüd on kohtutes järg asbestiprotsesside käes, kus asbestitöödega tervise rikkunud inimesed on advokaatide õhutusel esitanud kollektiivselt hagisid firmade vastu ja nõuavad neilt kahjutasu. Asbestiprobleemi möödunud aasta augustis uurima asunud USA sõltumatu instituut Rand Corporation ütleb, et asbesti laialdase leviku tõttu ei piirdu sellega seotud kohtuprotsessid üksnes asbestitööstusega: asbesti kaevandamise, tootmise ja paigaldamisega, vaid hõlmavad ka sellega seotud tööstusharusid, nagu tekstiili- ja autotööstus jm ehk suuremat osa USA majandusest.\nEsimene asbestiga seotud kohtuasi oli Texase osariigis Beaumontis 1966. aastal, nüüdseks on kahjutasunõuete arv kasvanud 200 000ni, kuid asjatundjate sõnul võib see tõusta 1,1?2,5 miljonini. Rand Corporationi andmeil on senised kohtuasjadega seotud kulud kärpinud firmade investeeringuid 160 miljardi krooni võrra, ajanud paljud neist pankrotti ning on maksma läinud umbes 138 000 töökohta.\nKonsultatsioonifirma Tillinghast-Towers Perrin hinnangul võib asbestiga seotud kahjutasude lõplik summa küündida 3200 miljardi kroonini, millest umbes kaks kolmandikku jääb tööstusfirmade ja üks kolmandik kindlustusfirmade kanda.\nViimane suurem asbestiprotsess algas 23. septembril Lääne-Virginias, kus on ühiselt esitatud 8000 kahjutasunõuet. Järjest rohkem puudutavad nõuded ka Euroopa omi. Näiteks Rootsis on nõudeid esitatud väga tuntud firmadele, nagu ABB, Skanska, Sandvik, Electrolux, Volvo, Ericsson jt, kes moodustavad tervelt veerandi Stockholmi börsi A-nimekirja enim kaubeldud aktsiatest. Kuidas see nende jaoks lõpeb, pole teada, kuid juba on selle mõju tunda nende firmade aktsiakursis. Värskeim näide on ABB, mille USA tütarfirma Combustion Engineering (CE) vastu tõstetud süüdistused kukutasid ABB aktsiat sel kuul ühe päevaga 6.\nEesti tegelikus asbestiolukorras puudub selgus. Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi (EKMI) ning Tallinna Tehnikaülikooli ühisuuringu kohaselt oli Eestis suurim toorasbesti kasutaja Kunda Tsemenditehas, kus aastail 1962?1995 valmistati portlandtsemendi ja krüsotiilasbesti segust umbes 1,4 miljonit tonni lainelist eterniiti. Eestis müüdi sellest üle 20 000 tonni aastas. Lisaks toodi mujalt sisse suurtes kogustes asbesttooteid.\nUuringus vaadati asbesti esinemist sajal objektil. Kokku leiti asbesti sisaldavaid materjale 83 objektil, 549 materjaliproovist sisaldas asbesti 49. Asbesti esines nii tööstushoonetes (69,4 proovidest), ühiskondlikes hoonetes (35,3) kui ka elamutes (21,9), kusjuures ühiskondlikes hoonetes ja elamutes olid asbesti sisaldavad materjalid ebarahuldavas seisundis peaaegu pooltel juhtudel.\nEelmisel aastal viis Eesti tööinspektsioon koostöös Taani töökeskkonnaametiga Eestis läbi kampaania, et selgitada asbestist tulenevat ohtu tervisele. Nagu ütles kampaania üks korraldajaid, töötervishoiu peaspetsialist Inna Vabamäe, oli firmade huvi selle vastu leige, sest nende arvamuse kohaselt renoveeritavates ja lammutavates hoonetes asbesti lihtsalt ei ole.\nEttevõtete seisukoha kummutab juba kas või seegi, et üheksa kuud väldanud kampaania ajal tegid tööinspektsioonid firmades asbestitöödel kolm trahvinõuet ning peatasid tööd neljal juhul ohutusnõuete eiramise tõttu.\nNii Soomes asbestikoolituse saanud ettevõtja Aivar Kroon kui ka sotsiaalministeeriumi töökeskkonna büroo juhataja Ivar Raik on ühisel seisukohal, et Eestis tuleks asbestiprobleemi lahendamist alustada ühiskondlike hoonete, nagu haiglad, koolid jm, riskiohu kaardistamisest, mis võimaldaks nende renoveerimisel asbestitöid teha vastavalt ohutusnõuetele.\n?Siis vähemalt ei juhtu nii, nagu oli Järve Selveri ehitusel, kus vana hoone lammutamisel töötati igasuguste kaitsevahenditeta ning rohkesti asbesti veeti koos ehitusprahiga lahtiselt prügimäele,? ütleb Aivar Kroon.\n?Nii kaua kui kaardistamist ei ole tehtud, tööandja lihtsalt ei tea asbesti olemasolust ja seepärast ei informeeri ta ka tööinspektsiooni,? ütleb Ivar Raik. ?Vabariigi määruses on kaardistamise kohustus sees, kuid tööandjad tihtipeale ei tea, kuidas seda teha.?\nAivar Kroon ja sotsiaalministeerium tegid hiljuti Riigikogus arutusel olnud ehitusseadusesse parandusettepaneku, mille kohaselt tuleks lammutustöid käsitada ehitustöödena, kus tuleb järgida kõiki ohutusnõudeid. Kuid parandust ei arvestatud. Asjatundjate sõnul tõstab asbestitööde korrektne tegemine ehituse maksumust 1?2 võrra, mistõttu ehitusfirmad eelistavad lammutustööd ära teha juhuslike jõududega.\nSoomlaste statistikaga võrreldes on eriti veider, et viimastel aastatel ei ole Eestis registreeritud ühtki asbestiga seotud kutsehaigust. Seda vaatamata asjaolule, EKMI, TTÜ ja Soome Töötervishoiu Instituudi poolt aastail 1997?1999 tehtud saja kopsuvähihaige küsitlus näitas, et kaks neist olid töötanud tsemenditööstuses, kaheksa olid olnud isoleerijad ja lukksepad, 11 ehitustöölised ja 14 autoremondilukksepad. See tähendab, et haiged satuvad onkoloogiasse ja jäävad kutsehaigena registreerimata, ütleb Töötervishoiukeskuse arst Viive Pille.\nSotsiaalministeeriumi tööosakonna juhataja Tiit Kaadu sõnul ei ole saladus, et praegu kehtiv kutsehaiguste hüvitamise süsteem ei toimi. Tööandja vaidlustab enamiku kutsehaiguse diagnoose kohtus, seetõttu kardavad töötervishoiuarstid niisugust diagnoosi panna, sest võivad tõestamisega hätta jääda. Tiit Kaadu tsiteerib Eurostati, mille hinnangul on Eesti praeguse süsteemi tõttu registreeritud ainult umbes 30 kutsehaigusjuhtudest.\nOlukorra aitaks lahendada uus tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustuse seadus, mis aga on lootusetult takerdunud Riigikogusse. Endine sotsiaalminister Eiki Nestor ütleb, et rahandusministeeriumi koostatud seaduseelnõu, mis pakub lahendusena kohustuslikku kindlustust, on Eestis võimatu täita, ning pakub lahendusena avalik-õiguslikku lahendit.\nTiit Kaadu arvab, et takerdumise põhjuseks on tööandjate tugev lobitöö, mille eesmärk on seaduse vastuvõtmist edasi nihutada, sest see suurendab nende maksukoormust. Et valimised lähenevad, ei taha erakonnad sellega tegelda. Ja nii jätkabki Euroopa Liidu künnisel Eesti NSV Liidu ajast pärit mittetoimiva hüvitissüsteemiga.\nAsbesti suurt levikut on nimetatud inimkonna üheks rängimaks töötervishoiualaseks tragöödiaks. Sissehingatud asbestikiud jäävad inimese kopsu elu lõpuni ning võivad põhjustada kopsukoe tihenemist, asbestoosi, kopsu- ja kopsukelmevähki ning muid kasvajaid. Asbesti tekitatud tervisekahjustuste peiteaeg võib olla 20?30 aastat, seetõttu on kõige rohkem haigestumisi registreeritud alles pärast 60. eluaastat.\nUSAs sureb praegu asbestist tingitud kopsuvähki umbes 3000 inimest aastas ja nende arv kasvab kuni 2020. aastani.\nTööinspektsiooni avalike suhete nõuniku Tõnu Vare kogutud andmete põhjal on viimastel aastatel Soomes registreeritud aastas keskmiselt 600 kutsehaigusjuhtu ja ligi sada surmajuhtu, mille põhjuseks on olnud asbest. Kuna asbest keelustati Soomes alles 1993. aastal, siis asjatundjate hinnangul jätkuvad need vähemalt 2010. aastani ning hõlmavad eelkõige ehitajaid, laevaehitajaid, maalreid, autoremontijaid ja torulukkseppi.\nSoomlaste auks tuleb öelda seda, et asbestiprobleemi hakati tõsiselt suhtuma juba 70. aastate lõpus. 80. aastate algul töötati välja üleriigiline asbestiprogramm, mille põhjal koostati kõigi 1960.?1980. aastail Soomes kasutatud asbesti sisaldusega materjalide kataloog.\nHoopis piinlikum on asbestiküsimus Euroopa Liidule. Vaevalt sai Brüsselis 90. aastatel valmida Euroopa Komisjoni pompöösne hoone Berlaymont, kui see varsti inimestest tühjaks tehti ja aastateks plastikaati mässiti, sest tuli ette võtta miljardeid maksma läinud remont asbesti kõrvaldamiseks. Sellele vaatamata pole Euroopa Liit asbesti kui ohtliku aine käitlemise nõuete karmistamisega kiirustanud. Ehkki komisjon keelustas 1999. aastal peaaegu kõik kasutusel olevad asbesti liigid, keelatakse asbestitoodete valmistamine ja kasutamine lõplikult alles 2005. aastal.


NYT: Vene tippametnikud arutasid mullu suvel, kuidas mõjutada Trumpi nõuandjaid - Delfi\nNYT: Vene tippametnikud arutasid mullu suvel, kuidas mõjutada Trumpi nõuandjaid\nUSA luurajad kogusid eelmisel suvel informatsiooni, mis paljastab, et Venemaa luure- ja poliitilised ametnikud arutasid, kuidas avaldada mõju Donald Trumpile tema nõuandjate kaudu, teatasid kolm luureandmetega kursis olevat praegust ja endist USA ametnikku ajalehele New York Times.\nVestlused keskendusid Trumpi tollasele presidendikampaania juhile Paul Manafortile ja erukindral Michael Flynnile, kes oli Trumpi nõuandja, teatasid ametnikud. Mõlemal olid kaudsed sidemed Vene ametnikega, kes näisid olevat kindlad, et mõlemat saab kasutada Trumpi arvamuste kujundamisel Venemaa kohta, kirjutab New York Times.\nNeed luureandmed olid vihjete hulgas, mis sisaldasid ka informatsiooni otsesuhtlemise kohta Trumpi nõuandjate ja Vene ametnike vahel, miks USA ametnikud hakkasid eelmisel aastal uurima Venemaa katseid valimisi häirida ja Trumpi kaastöötajate võimalikku abi Moskvale.\nEelmisel suvel kogutud informatsiooni peeti piisavalt usutavaks, et luuragentuurid annaksid selle edasi Föderaalsele Juurdlusbüroole (FBI), mis algatas vastuluurejuurdluse, mis jätkub tänaseni.\nSiiski on ebaselge, kas Vene ametnikud püüdsid tõesti Manaforti või Flynni otseselt mõjutada. Luure Keskagentuuri (CIA) endine direktor John Brennan ütles teisipäeval esindajatekoja luurekomitee ees tunnistusi andes, et ei näinud luureandmeid, mis oleksid viidanud sellele, et Venemaa tahtis kasutada Trumpi kampaaniameeskonna liikmeid, teadlikult või mitte. See, kas venelased töötasid otseselt mõne Trumpi nõuandjaga, on eriprokurör Robert Muelleri juhitud föderaaluurijate jaoks üks keskseid küsimusi.\nEnne Trumpi kampaania juhiks saamist eelmise aasta mais töötas Manafort enam kui kümme aastat Venemaa-sõbralike poliitiliste organisatsioonide ja inimeste heaks Ukrainas, sealhulgas Ukraina kukutatud presidendi Viktor Janukovõtši heaks.\nManaforti Ukraina-sidemed viisid tema lahkumiseni Trumpi kampaaniameeskonnast augustis pärast seda, kui tema nimi leiti Ukraina Regioonide Partei salajasi väljamakseid sisaldanud arveraamatutes.\nFlynni sidemed Vene ametnikega ulatuvad tagasi aega, kui ta oli USA Riigikaitse Luureagentuuri (DIA) juht aastatel 2012-2014. Ta hakkas seal survet avaldama, et USA teeks Venemaast oma liitlase võitluses islamivõitlejatega, ning veetis 2013. aastal isegi päeva Moskvas Vene kindralstaabi luure peavalitsuse (GRU) peakorteris.\nFlynn jätkas väitmist, et Venemaa võib olla liitlane, isegi pärast seda, kui Moskva hõivas Krimmi, ning president Obama administratsiooni ametnikud on öelnud, et see aitas kaasa otsusele Flynn DIA-st minema suruda.\nEraelus arendas Flynn aga Venemaaga veelgi lähedasemaid sidemeid. 2015. aastal teenis ta üle 65 000 dollari Venemaaga seotud firmadelt. Suurim makse, 45 000 dollarit, tuli Kremli propagandakanalilt RT Moskvas peetud kõne eest. Flynn külastas ka RT luksuslikku sünnipäevapidu, kus jäi fotole istumas Venemaa presidendi Vladimir Putini kõrval.