Vaadake, kuidas suumida Peenise suurus u isha\nKuidas teada saada, kes arvutis ja mobiilis suumib - Tehnoloogia Juhendid -\nVaadake, kuidas suumida, Kuidas me oma kellal suumimist juhime\nSamuti peaksite kontrollima mitmesuguseid märguandeseadeid rakenduse Zoom suvandi Vestlus all. Lisateavet leiate teemast teksti suuruse muutmine opsüsteemis Windows Zoom Controlleri kasutamiseks järgige järgmisi juhiseid. Valige menüüst Volume Mixer. Adjust Size with Zoom: lubage osutil muuta suumi abil mastaapi.\nKuidas me oma kellal suumimist juhime Üks kord määrake maksimaalne suumi tase saame seda oma Apple Watchis kasutama hakata. Zoomi kasutamiseks oma kellas piisab, kui topeltklõpsame kahe sõrmega ekraanil ja ekraan laieneb selles kohas maksimaalselt, mille oleme seadnud.\nMilliseid funktsioone suumimisel skaleerida?\nSiin näete suumi kahte heliseadistust - suumikoosolekud ja suum. Suumimistoonide märguannete helitugevuse muutmiseks langetage liuguri Suum helitugevust. Ärge muutke suumikoosolekute jaoks midagi.\nLohistage lehel allapoole Slider all Maksimaalne suumi tase.\nMärge: Kui suumi ei kuvata helimikseris, paluge kellelgi teile sõnumeid saata või helistada. Kui saate suumi teatise, avage helitugevuse mikser ja näete suvandit Suum.\nKuidas Word 2010 suumida?\nVeaotsing: suumimärguanded ei kuidas suumida mobiilseadmetes ja lauaarvutites Alustame kõigepealt mobiilirakendustest. Parandage suumimärguandeid, mis ei tööta Androidis, iPhone'is ja iPadis Kui suumimärguanded ei tööta Androidis, veenduge, et märguandekategooria ekraanil oleks lüliti valiku Kuva märguanded kõrval lubatud. Kerige alla ja puudutage suum. Lubage lüliti valikute Luba märguanded ja helid kõrval. Samamoodi kontrollige, kas muud seaded vastavad teie eelistustele või mitte.\nSamuti peaksite kontrollima mitmesuguseid märguandeseadeid rakenduse Zoom suvandi Vestlus all. Samamoodi keelake režiim Mitte segada ja läbige muud märguandeseaded.\nKasutage suumikontrollerit - Reklaam - Väike juhtnupp, mis võimaldab teil kiiresti juurde pääseda suumimenüüle, panoraamida ekraani suumitud osas ning kiiresti sisse ja välja suumida, on suumikontroller. Selle kasutamiseks järgige neid lihtsaid samme. kuidas suumida\nKuidas hallata juurdepääsetavuse suumimist iPhone'is ja iPadis?\nLülita sisse Lüliti kõrval Suumikontroller selle aktiveerimiseks rohelisele sisselülitatud asendile. Puuduta tagasi kui olete otsustanud, mida ühe- topelt- või kolmekordne toksamine Vaadake teeb, et naasta selle menüüsse. Lülita sisse lüliti kõrval Reguleerige suumi taset suumitaseme reguleerimiseks lubage suumikontrolleril topeltpuudutamine ja libistamine.\nKui see valik on aktiveeritud, näeme laiendatud sisu kella väikesel ekraanil ja kõik need, kellel on nägemisprobleeme või kes on vanemad, saavad tänu sellele valikule sisu nautida. Juba algusest peale ütleme, Vaadake see valik on Apple Watchis deaktiveeritud, seega peame selle aktiveerima, kui tahame, et ekraan näeks suurem välja. Selles mõttes peame rääkima kahest ülesandest, mis on suumi aktiveerimine ja see suumi juhtimine.\nOma suumi väärtuse sisestamiseks vajutage tabeldusklahvi TABkuni kuulete teksti "protsent, redigeerimine", millele järgneb praegune protsent. Tippige soovitud suumi väärtus nt või Kui soovite, et Outlook mäletaksin teie suumi sätteid, vajutage tabeldusklahvi TABkuni kuulete teksti "märkimata, pea meeles minu eelistus" ja vajutage suvandi valimiseks tühikuklahvi.\nTeksti suurendamiseks lindil või Outlooki navigeerimispaanil tuleb muuta Vaadake kuvasätteid. kuidas suumida\nMeilisõnumi suurendamine selle aknas Saate suumida vaid meilisõnumeid, mida parajasti loete või koostate. Kui liigute järgmisele meilisõnumile, taastatakse sisu teksti vaikefondisuurus. Näpunäited: Meilisõnumit saate ka lugemispaanil suurendada. Lisateavet leiate teemast lugemispaanil meilisõnumi suurendamine.\nValiku lubamisel näete osaleja nime alati, kui see inimene joonistama hakkab. Leidke osalejate nimi vanade joonistuste jaoks Kui jagate ekraani, klõpsake tööriistariba valikul Annotate, et näha, kes on kuidas suumida joonistanud või märkinud. Avaneb uus tööriistariba.\nKohanda suumi Zoom on muutunud paljude kasutajate jaoks videokõneteenuseks.\nNüüd klõpsake nuppu Vali. Seejärel valige joonis või hõljutage looja ilmutamiseks kursorit vastavate jooniste kohal.\nJoonistame Ükski videokonverentsi rakendus on puudulik ilma ekraani jagamise funktsioonita.\nNäpunäide: Vaadake meie juhendist, kuidas suumides kuidas suumida asemel profiilipilti näidata. Androidis ja iOS-is lubage suumimisel märkijate seadete nimed Mobiilirakenduste suumi lubamiseks toimige järgmiselt.\nSamm 1: Alustage ekraani, dokumendi või tahvli jagamist rakenduses Zoom nagu tavaliselt.\nNiisiis, peate uuesti avama rakenduse Zoom. Kui jagate dokumenti või pilti, avaneb see rakenduses Zoom.


09-03-2018, 20:02 PM\nMillise tootja embleem?\n09-03-2018, 20:07 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 09-03-2018, 21:51 PM ja muutjaks oli s2si.)\nSee punase taustaga Union Jack on mingitsorti tsiviilkaubalaevade teema. Igaüks võib ise siit targemaks saada. https://en.wikipedia.org/wiki/Red_Ensign\n1937 aasta varastatud jalgrataste nimekirjas on jalgratas Perrany raaminumbriga 5597. Sellest võime järeldada, et 1937 oli üks Perrony Eestimaal olemas.\n1942 aastal Saaremaalt rekvireeritud jalgrataste nimekirjas on naiste Perrang Cycle raaminumbriga 5673 ja võime oletada, et selleks hetkeks oli vähemalt kaks Perronyt ja üks kasutamata märk Eestis olemas. Kuna olen näinud veel ka ühte kasutatud märki, siis võib ka oletada, et vähemalt üks olemasolevatest Perronydest oli ka märgiga, teise ratta kohta on asi veel tõendamata!!\nLisaks sellele olevat 1930 aastal Peeter Pallo äri ka müünud jalgrattaid Perrony! Pallo ise tootja ei olnud, küll aga ajas äri August Kaldega, kes omakorda Panksepaga ja segaduse tekitamiseks peaks ainest piisavalt olema. Ühtegi tõestatud seost normaalmõistuslik inimene siit muidugi ei tee. Jälgede segamiseks lisan ka veel ühe lehekuulutuse (Virumaa Teataja (1925-1940), nr. 43, 12 aprill 1939)\nLühidalt sellega andmed piirduvad. On olemas võimalus, et olid mingi väljamaa Perronyd, keda siin kopeerima hakati, või siis algul tegi neid Kalde ja hiljem Are või keegi muu suurem tegija. Kes on süüdi, seda ma ei tea. Eile Annika ei öelnud ka.


CV Keskus tööpakkumine Kaubandus-turunduse projektijuht, Tallinn\nTööpakkumise number #626371\nSinu ülesanneteks on Bauhofi kaubamärgi turundamine kahes olulises müügikanalis – otsepostikataloogis ja jaekauplustes. Sinu vastutada on turundusplaan, eelarve ning projektid, mis sünnivad koostöös tootejuhtide, hankijate ja agentuuridega. Lisaks kulueelarvele jälgid regulaarselt ka turundustulusid ning reageerid vajadusel kiiresti sobivate lisategevustega. Räägid kaasa ja annad oma panuse Bauhofi kõige olulisemate brändisaadikute – kaupluste keskkonna loomisel.\nOmad varasemat töökogemust kaubanduses ja turunduses ning armastad fakti, et turundustegevusi on võimalik täpselt mõõta. Oled oma töös kiire ja täpne ning hea suhtleja. Eeldame, et Sul on kõrgem haridus (soovitavalt turundusalane), eelnev töökogemus kaubandus- või turundusvaldkonnas, valmisolek nii meeskonna- kui iseseisvaks tööks, väga hea Exceli programmi kasutamise oskus, väga hea analüüsivõime, hea stiili- ja maitsetunnetus.


Masinamusa: R e t r o: Future Sound Of London - Kiss FM, London, 1992\nR e t r o: Future Sound Of London - Kiss FM, London, 1992\nVäike ajalootund: Berliini sell Rico Passerini tegi väärt liigutuse ning riputas Soundcloudi Future Sound of London'i show Kiss FMi lainepikkusel, mis pärit 1992. aasta jõuludest. Tõeline breakbeati ning analooghelide paraad, mis algab euro techno saurustega nagu Ramirez ja Datura ja liigub otsapidi sügavamasse electronicasse. Programm on hoopis teise moega kui võrrelda FSOLi omaloominguga. Kõiki kolme tundi ei jõudnud veel läbi kuulata, aga mõnusaid sutsakaid esines juba mitmeid. 28. minuti kandis on üks lõik The Moody Boys'ilt, kes on kokku seganud raggahõngulist acid house'i ning\n43. minutil on platsis eriti nüri või eriti geniaalne Rotterdam Termination Source oma looga "Poing!". Kui kulunud 54 minutit, astub esile hiljem Tresori all avaldanud kollektiiv The Holy Ghost Inc oma toore ja kandilise technoga. Lisaks FSOLi oma saunde, palju tuttavaid sämpleid jne. Võta aeg maha ning kuula.\nFuture Sound Of London - Kiss FM, London - 26-12-1992 by R_co\nLabels: acid, breakbeat, rave, techno, tribal


Šokolaadimaa ja kohvitaevas: Tofukorvikesed kaerapõhjal\nMa pole selles blogis (mis muide kohe-kohe saab aastaseks) veel kordagi kirjutanud tofust. Nüüd aga õnnestus haarata sabast ühel uuel mahetootel, mis just turule jõudnud tänu Loodusväe usinatele mesilastele. Päris veganid need korvikesed siiski pole, sest nämma kaeraküpsise laadne põhi sisaldab ka võid ja hapukoort. Nagu olen alati arvanud vanad ja uued toitumisideed peaksidki üksteist täiendama, mitte välistama.\nKlassikaliste purukattega kookide ja liivataigna põhjal korvikeste lisandiks kasutatakse Eestis traditsiooniliselt tihti kohupiimatäidist. Vahelduseks võib selle aga asendada hoopis toitainerikka tofuga (mitte et kohupiim vähem väärtuslik oleks, aga nagu öeldud - üks toode täiendab menüüs teist ja nad on lihtsalt erinevad). Vajad selle maiuse tegemiseks soovitatavalt muffinipanni ja ka paberist vorme.\nVähemalt 12 korvikest (olenevalt kui paksud põhjad teed)\n75 g toorsuhkrut\n2 dl täistera kaerajahu\n100 g naturaalset maitsestamata tofut\n2 dl toormoosi (nt vaarika)\nPaberist standardmõõdus muffinikorve\nSäti ahi 150-160 kraadi juurde sooja, võimalusel pöördõhuga režiimile. Vooderda muffinipann vormidega. Sulata või, jahuta ja siis sega taigen kokku. Jahu sõeluda pole vaja. Ka mikserdada pole vaja, vispliga segamisest piisab täiesti. Aseta lusikaga muffinipesadesse meelepärase paksusega kihid tainast ja määri põhjale laiali. Jäta veidi tainast alles, millest teha puru. Puru jaoks aseta eraldi ahjuplaadile (või samale, millele paned muffinipanni - siis ei ole vaja küpsetada pöördõhuga) tainast niipalju kui teda veel alles jäi ja silu laiali. Pärast kui ahjust välja tuleb, teed selle suure "küpsise" lihtsalt puruks.\nKüpseta esmalt põhju ja puru 35 min. Siis võta ahjust välja, ahi jäta samale temperatuurile ootele. Jahuta põhju. Haki või pudenda näppude vahel tofu väikesteks tükkideks. Vali ise järjekord, kuidas soovid kihte korvikesse asetada. Purusta ka puru jaoks laotatud kiht pudiks. Aseta mõnesse korvi näiteks esmalt tofu, siis moos ja siis puru või esmalt moos, siis tofu ja siis puru. Mõne puhul võid isegi asetada puru moosile ning tofu jätta kõige peale. Küpseta valmis korvikesi veel ca 10 min. Serveerida võid nii sooja kui jahtununa.\nPostitaja: Helena-Laura Lesment kell 12:18\nSildid: hapukoor, kaerajahu, Loodusvägi, moos, tofu, Tofukorvikesed kaerapõhjal, vaarikad, või\nAlgava külmema aja supp ja igasuguseid uudiseid


Love the World: Can't keep calm, we're going to Las Vegas. Uus Vegas ja tacod.\nEilsest hommikust õppisin seda, et toidukriitikute asemel tuleb usaldada iseennast ning vettinud köögiviljaarepade ja pošeeritud munade asemel läksime täna hoopis oma arepaputkasse hommikust sööma. Sain täpselt selle, mida vaja - krõbeda maisiarepa Aafrika väikeriigi aastase juustuvaruga. Nii hea! Kohv oli ka täpselt see, mida ühest dinerist oodata võiks ehk ei midagi erilist, aga läbi ka ei paistnud.\nJalutasime Stripi suunas ning vaatasime, kui palju hotelle aasta jooksul lisandunud oli. Üksjagu. Üks suurem kui teine. Kõndisime kuni Eiffeli tornini, käisime üleval, inspekteerisime veel korra ehitusobjekti ning taamal olevaid mägesid ning võtsime takso tacoputkasse. Nimelt olin ma taaskord teinud korraliku kodutöö ning kursis sellega, et vaid nelja- ja pooletunnise jalutuskäigu kaugusel on osariigi parimad tacod. Jõudsime kohale ning tellisime alustuseks kahepeale kolm tacot ja portsu guacamolet. Siis tellisime veel kolm tacot. Siis oleks veel tellinud, aga Spirit Airlines'il on väga oluline, et lennuk korralikult balansis oleks ja seega me ei tahtnud neile tagasilennul meelehärmi valmistada sellega, et lennuk vasakule poole kaldu on ning me Vegase kohale ringe tegema jääme. Sõime tacosid grillitud kalaga, rebitud lihadega ning vürtsikate krevettidega. Eeltöö tasus ennast ära, kõik oli parem kui me arvasime. Välja arvatud kalataco, mida nad võiks kastmetega veel natuke tuunida.\nKuna tacoputka asus väga armsas äärelinnas, tegime ka seal veel ringi, vaatasime kasiinos jalgratastel ringikihutavaid lapsukesi ning sõitsime tagasi hotelli pealelõunaseks uinakuks.\nÕhtuks liikusime uuesti oma lemmikpiirkonda - konteineriparki, sest Scott tahtis hot dogi süüa. Seda ta pidi ka saama. Istusime parajasti laua taga, kuum koer ja külm õlu laual kui ühtäkki hakkasid värava juures paugud käima ja sädemeid lendama. Arvestades, et ma viibin riigis, kus relva on lihtsam soetada kui suhkruvaba jogurtit, siis olin valmis laua alla viskuma kui viimasel hetkel meenus, et kell on nii palju, et palvetav ritsikas asus taas tegudele. Närvide rahustuseks tundus kõige parem mõte kasiinos veel natuke raha maha mängida, aga läks hoopis nii, et väljusime sealt 32-dollarilise plussiga.\nKuna mul jäi hot dog vahele, sest kõht ei olnud tühi, aga samas millegi hea isu nagu oli, guugeldasin kohvikuid. Et saaks head kohvi ja mõne maitsva trühvli. Aga vaata üllatust, USA polegi tuntud kui klassikalist kohvikukultuuri viljelev riik. Selle asemel oli mul võimalik hoopis minna üle tee asuvasse restorani nimega "Südamerabanduse Grill". Ja kui ma oleks veel 159-kilone külastaja, siis saaks selles grillis lausa tasuta süüa. Välisukse kõrval on neil kaal ka, kuhu pääseb laia rampi mööda ennast kaaluma kõikvõimalike abivahenditega, mis ühel 159-kilosel külastajal kaasas on. Läksime siiski hoopis Starbucksi. Jõin võiküpsise kohvi ja sõin pulgakommikoogi. Või pulgakoogikommi. Igal juhul oli see ümmarguseks veeretatud küpsisetainas, millele pulk sisse pistetud ja siis glasuuriga kaetud. Scott jõi kuuma šokolaadi ja sõi mingit suhteliselt igavat kohvikooki.


Kommentaar: Jumala ja venelaste vahel — Sirp\n„Draama” programm jättis targa ja läbimõeldud üldmulje, oli vaheldusrikas, representaabel, emotsionaalne ja üllatav. Kui suure kirju pildi seest dominandid välja noppida, siis neid leidus kaks: jumal ja venelased. Omamoodi ju vastaspoolused, sest nagu eestlased iga päev näha, kuulda ja lugeda saavad, on Venemaa saatana sigidik.\nEsimese dominandi kehtestas Eesti Draamateatri „Külaline”: Freudi ja jumala vaimukas mõõduvõtt Viinis holokausti päevil, kusjuures teine mängis esimese selgelt üle. Vene-teemat puudutasid otseselt „Petroskoi” ning „Utoopia ranniku” kõik kolm osa. Osalt ka „Illusioonid”, ehkki see oli nõnda üldinimlik, et kui oleksin juhuslikult sattunud eestikeelsele etendusele, poleks ma autori ja lavastaja rahvusest vist mingit numbrit teinud. Ja kui juba Venemaa, siis ei pääse ka jumalast mööda. Vähemalt „Utoopias” ei pääsetud. Kummalisel kombel mõjusid kaks diametraalselt vastandlikku lavateost hoopis teineteist täiendavalt: „Petroskoi” peaküsimus oli „miks keegi venelasi ei mõista?”, „Utoopias” aga „miks venelased kedagi ei mõista?”. Kokku anti mõlemast teemast rikkalik, kunstipärane ja ülev pilt.\n„Utoopia ranniku” ratsionaalne eleegia Venemaast mõjub praeguses Eestis lausa ehmatavalt, aga seda huvitavamalt. Mis puutub müstilisse „vene hinge”, millega demagoogid nii siin kui ka sealpool Narva jõge alatasa opereerivad, siis selle on ilmselt venelased ise välja mõelnud, et end muu maailma ees tähtsamaks teha. Tegelikult on tüüpilisel venelasel üksainus unikaalne omadus: tasakaalutus ehk ebastabiilsus. Venelast on väga lihtne endast välja viia, seda nii olmesfääris, väitluses kui ka eraelus. See on kõik.\nPelguranna elanikuna ei saa ma siiski seoses „Utoopiaga” mööda ühest valupunktist. Kuhu on siit kadunud revolutsiooniliste demokraatide, Stoppardi kahe peategelase Belinski- (praegu Vihuri ja Tuulemaa) ning Herzeni-nimeline (praegu Puhangu) tänav? Need olid algupärased, 1950ndatel pandud nimed, mitte mingid ümbermuudetud nagu Kalinini või Gogoli. Juba ainuüksi Taavi Teplenkovi ja Mait Malmsteni oivaline osatäitmine õigustavad tagasinimetamist. Enam ei kuulu Herzen ja Belinski ainult ajalukku, vaid on ka eesti teatrilegendid. Ja mitte ainult nemad, ka Mihhail Bakunini roll nii ajaloos kui ka Tiit Suka tõlgenduses oli nii mõjuv, et väärib jäädvustamist. Eeskätt sobiks Kari tänav, sest selle algne nimi – Majakovski – kuulub hoopis teise ajastusse. Ka jumalale oleks see tegu meelepärane. Miks peaks ta toponüümikas eelistama mõistuseta loodusnähtusi rahva õnne eest võidelnud inimestele?\nSeptembri esimene nädal ei jätnud kahtlust: eesti teater on uhke ja hää ning „Draama” on selle väärikuse ja majesteetlikkuse paraad. Festival sobib sügiskuu haku Tartusse oivaliselt. Ütlevad ju laulusõnadki: „Kui on jõudnud sügise, / kolletanud lehed, / salatung siis vägisi / Tartu kannab mehed …” Kannab muidugi ka naised, „mehed” on laulus vist rohkem riimi pärast, sest sõnaga „naised” eesti keeles positiivset riimi ei leidu. Küllap on eesti teatrirahval salatung sama kindlalt südames nagu tudengitel, teatriteaduse õppijad on aga nädal aega topeltlaksu all.\nLõpetuseks paar kriitilisemat ääremärkust. Kõige tõsisem ja õiglasem etteheide, mida programmi kohta kuulsin, oli: „Venelased mängivad siin oma autoreid, soomlased oma autoreid, eestlased aga välismaalasi.” MTÜ Arhipelaag nakatavalt vaimukas „Tuvi” leevendas üldmuljet tunduvalt. (Osalt ka „Pure mind”, kuigi tantsulavastusena esindas see pigem internatsionaalset kunsti.) Ent ikkagi: kui me ise oma dramaturgiat ei väärtusta, siis ei tee seda ka keegi teine.\nKiusaka küsimuse tekitab ka ettevõtmise väljakujunenud formaat, mis eriti ei seostu sõnaga „festival”. Pigem sobiks „ülevaatus”. Kus on paljaste rindadega naiskorporandid sambat tantsimas, geiaktivistid omavahel suudlemas, Savisaare nuku poomine, Tartu linnapeale vahukooretordi näkkuviskamine? Võtteid tõelise festivalimeeleolu loomiseks jätkuks.


Põhjarannik » Jõulud toovad ametnikele palgalisa\nJõulud toovad ametnikele palgalisa\n19. detsember 2012 GERLI ROMANOVITŠ\nMitmes omavalitsuses täieneb töötajate rahakott jõulude puhul arvestatava summaga.\nKui osa omavalitsusi tunnistab, et rahapuudus sunnib püksirihma pingutama ning jõulupreemia maksmine ei tule isegi mõttesse, siis Illukal potsatab töötajate pangaarvele kuupalga suurune summa. Samal ajal saavad tudulinlased jõuluostudeks lisaks 60 eurot.\nKuigi jõulupreemiat mittemaksvate omavalitsuste rida on üsna pikk ning paljud sellest nimekirjast tunnistavad, et neil ei jätku jõulude ajal raha lisatoetuste maksmiseks isegi lastele ja vähemkindlustatud inimestele, siis osa omavalitsusi premeerib oma töötajaid summaga, mille suurus on mõnel pool konkreetselt paika pandud või siis mingi suurusjärguga piiratud.\nKuni kuupalgani välja\nJõuludega seotud preemiaid maksavad peaaegu kõik Ida-Virumaa linnad. Kohtla-Järvel saavad preemiat need linna allasutused, kus raha on suudetud palgafondist säästa. Otsuse preemia maksmise ja suuruse kohta teevad allasutuste juhid sel juhul tulenevalt sellest, kui hästi aasta jooksul majandatud on. Kohtla-Järve abilinnapea Ljudmilla Jantšenko sõnul linnavalitsuse töötajad saavad pühadetoetust. Kui palju täpselt, ta öelda ei osanud, kuid kinnitas, et täispalga ulatuses makstakse preemiat vaid üksikjuhtudel.\nKui palju kulub raha Narvas erinevate toetuste maksmiseks, pole veel samuti selge, kuid olenevalt palgafondi ülejääkidest võib see summa ulatuda 30-50 protsendini tavapalgast. Ka seal teeb otsuse üksuse juht. Sarnaselt toimib see ka Sillamäel, selle vahega, et toetuse suurus ei tohi ulatuda üle 150 euro. Püssi seevastu maksab kõigile preemiat kuupalga ulatuses, kompenseerides nii ärajäänud palgatõusu.\nLinnadest ei maksa toetust Kiviõli ja Narva-Jõesuu. Ehkki Kiviõli linnavalitsus preemiat ei maksa, võivad seda teha allasutuste juhid, juhul kui palgafondi on jäänud ülejääke.\nKõigub seinast seina\nPõlevkivivaldadest maksab ametnikele kuni 500eurost toetust Vaivara, Illukal on palgasuurune jõulutoetus punktina töölepingus sees. “Seee punkt kehtib küll viimast aastat,” tunnistas vallavanem Oleg Kuznetsov, kelle sõnul on neil lisaks töötajatele jõulude puhul lisasummad ette nähtud ka näiteks üle 70aastastele elanikele ning teistele vähemkindlustatud elanikegruppidele. Viimastele on ette nähtud toetused ka Maidla vallas, kus töötajad preemiat ei saa, samuti Mäetaguse vallas. Kas Mätaguse vallavalitsus ka oma töötajatele preemiat maksab, Põhjarannikul teada saada ei õnnestunud.\nLisaks põlevkivivaldadele maksavad toetust ka Alajõe, Lohusuu ja Tudulinna. Kui Tudulinnas saavad kõik võrdsetel alustel 60 eurot, siis Lohusuus on see summa 100 eurot, aga vastavalt siis töökoormusele – need, kes töötavad osalise tööajaga saavad sellevõrra väiksemat lisatasu. Alajõe vald seevastu maksab preemiat kuni poole palga ulatuses. Seal aga peamiselt vallavalitsuses, kuna allasutusi on vallas napilt.\nValdadest ei maksa lisaks Maidlale preemiat Jõhvi, Avinurme, Sonda, Lüganuse, Toila, Kohtla-Nõmme, Kohtla, Aseri ja Iisaku. Küll aga antakse Aseris jõulude puhul lisatoetust lasterikastele peredele. Kohtla maksab väikese kommiraha kõikidele valla lastele ja pensionäridele.\nJõhvi maksab ametnikele preemiat\nPreemia haiguste eest\nPalju õnne tagantjärele, härra linnapea!\nNarva ei kiirusta uue abilinnapea leidmisega\nEluaegne vang pürib Jõhvi volikogusse


Männiku talu | Histrodamus.ee\neelmine Kooli lugu\njärgmine Kopli talu ja Köstri talu\nKiriku-kirjadest ei selgu, millal Soonda Jaagu Mihkli noorem vend Georgi Keerd (1863-1941) omale Hellamal kirikla vastas eluaseme rajas. Kuigi veel 4. nimekirjas (1908-24) on tema pere Soonda Jaagu järel kirjas, võiks arvata, et ta juba 19.s lõpul Hellamale asus.\nPerekonnanime KEERD said Paenasel kunagise Tooma (Kerdi) talu peremehele Toomasele Kõinastust koduväiks tulnud Aadu järglased, kes 19.s Paenasel vabadikeks jäid. Kõinastu Aadu pojapoja Matsi poeg Jaen/Ivan Keerd pandi 1860-ndatel Soonda Jaagul peremeheks, kui Tupenurme juurtega Kirvesed oma rendikohustusi ja magasiaida viljavõlga ei suutnud tasuda. Soonda loos on pisut rohkem sellest juttu, kuidas Jaani lapsed noorelt orbudeks jäid ja vanem poeg Mihkel/Mihail Jaagul peremehe kohustusi pidi kandma hakkama.\nGeorgi Keerd abiellus 1886.a Raegma Mardi Ekaterina Andrei t. Paistiga ja neile sündisid kaks tütart ning kuus poega. Vanem tütar Julia suri noorelt ja esimene poeg Ivan (1891-1919) jäi Vabadussõtta (langes Võnnu lahingus samal ajal, kui Kansi Mardi Mihail Kõrtsmik seal surmavalt haavata sai). Mihail (s.1894) ja Georgi (s.1896) on 1925-30. nimekirjas veel Männikul kirja pandud, kuid nähtavasti olid nad sel ajal juba Muhust väljas. Neljas poeg Anton Keerd (s.1899) abiellus Raissa Mihaili t. Hobustkopliga ja jäi Männikule; nooremad vennad Vassili (s.1905) ja Aleksander (s.1909) asusid Võlla mõisa jagamisel saadud Jaani-Juri asunduskohale. Viimases koguduse-nimekirjas on vana Juri naise Kadriga kirjas nii Männikul kui Jaani-Juril ja siinkirjutajal on teadmata, kus ta tegelikult 1941.a suri. Lisame, et asunduskoha nimeks valiti Jaani-Juri ilmselt kunagi Soonda Jaagul peremeheks saanud Juri isa Jaani mälestuseks.\nKruntimisel moodustati 13,85-hektarine Männiku maaüksus (Lit.A-11a). Antonil ja Iisal oli neli poega. Vanem poeg Tetlev (s.1931) läks sõja järel kodust välja; teine poeg Simon suri 4-aastaselt ja 1959.a olid Männikul Anton ja Iisa nooremate poegade Ruuprehti ja Karliga. Viimane on praegune Männiku peremees, kuid koht on suvekoduks ka vanemate vendade peredele.


Eestlane kulutab suvepuhkusele 826 eurot - Rahakott - Tarbija\nEestlane kulutab suvepuhkusele 826 eurot\n13. juuni 2018, 11:09\nKui muidu elatakse üsna kokkuhoidlikult, siis puhkuse ajal lubatakse endale tavapärasest rohkem luksust.\nFOTO: Koson Rattanaphan / PantherMedia / Koson Rattanaphan\nPuhkusel lubatakse endale ikka natukene rohkem kui tavapäraselt, mõni leibkond kogub selle tarbeks suisa aasta aega raha.\nFerratum Grupp küsitles üle 22 000 leibkonna 18 maailma riigis seoses nende suvepuhkuse veetmise plaanidega ning uuris, kui palju nood puhkusele kulutavad, mida teha plaanitakse ning kui paljud on valmis ööle hotellis kulutama üle 100 euro.\nEestlased kulutavad puhkusele 59 protsenti leibkonna ühe kuu netosissetulekust – 826 eurot. Saksa pere kulutab puhkusele 820 eurot. See summa on samas suurusjärgus Eesti pere kulutustega, kuid proportsionaalselt kõigest 45 protsenti Saksa perekonna sissetulekust.\nPuhkusele kuluv summa.\nFOTO: Ferratum Grupp\nMeie naabrid soomlased kulutavad suvepuhkusele 941 eurot, mis on kõigest 39,7 protsenti Soome pere netosissetulekust. Läti pere jääb aga oma puhkusekulutustes eestlastele alla, kulutades puhkusele 676 eurot ehk 67 protsenti leibkonna keskmisest kuusissetulekust.\n«Eestlased kulutavad suvepuhkusele päris suure protsendi leibkonna sissetulekust, kuid võrreldes eelmise aasta numbritega on puhkuse eelarve siiski vähenenud,» lisas Ferratum Bank Eesti üksuse koordinaator Tanel Tarkmees.\n«Selle aasta uuringutulemused näitavad, et eestlased plaanivad varasemast rohkem reisida. Ligikaudu 24 protsenti suvepuhkuse eelarvest on seotud reisimisega kodumaal või välisriikides,» kommenteeris Tarkmees.\nEestlaste eelistused sarnanevad teiste riikide omadega. Ka teised vastajad eelistavad kodumaal reisida. Sellele järgnevad väljaminekud riietele ja moele ning lõõgastumisega seonduvad kulutused nagu päev rannas ja restoranide külastamine.\nKõigest kuus protsenti eestlastest on valmis kulutama ühele ööle hotellis enam kui 100 eurot. Samas ei ole hotelliöö eest 100 euro välja käimine skandinaavlaste jaoks probleem. 26 protsenti küsitletud eestlastest plaanib puhata AirBnb majutusvõimalusi kasutades. 54 protsenti küsitletutest plaanib puhkuseraha leida säästude arvelt, ligi 30 protsenti rahastab puhkust osaliselt laenuga ja 12,5 protsenti finantseerib puhkust krediitkaardi abil.


Lümanda teatrirahva “Kosjasõit” naasis festivalilt grand prix´ga\nLümanda teatrirahva “Kosjasõit” naasis festivalilt grand prix´ga (1)\nKOSJASÕIT: Pildike etendusest. Fotol Heikko Alas, Harald Tõru, Andi Kuivjõgi ja Kai Prostang. Foto: Liisi Salong\nLümanda valla näiteringide lustakas lavastus laulude ja tantsudega ehk August Kitzbergi “Kosjasõit” pälvis nädalavahetusel Lääne-Virumaal Väike-Maarjas toimunud XIII külateatrite festivalil grand prix´.\n“Kindel on see, et me ei läinud Väike-Maarjasse eesmärgiga võit koju tuua,” ütles Taritu rahvamaja juhataja Aili Salong. Tema lootnud, et ehk žürii ja publik tajuvad nende võrratu trupi mängunaudingut ja ühtehoidmist ning võib-olla saavad nad näiteks mängulusti preemia.\n“Loomulikult olime tunnustuse üle ülimalt õnnelikud,” lisas Salong, kelle sõnul ei olnud publik vaheaplausidega kitsi ja ka tagasiside žüriilt oli ääretult positiivne. “Meil on trupis 30 väga erinevas eas inimest, nii mõnelegi noorele oli see esmakordne näiteringikogemus. Milline suurepärane avalöök (harras-tus)näitleja karjäärile!” naeris Aili Salong.\nNäidendi lavastas Tiiu Vill-saar, viisimeister ja muusikajuht on Ülle Reinsoo, kujundaja ja dekoraator Leenamari Pirn, tantsuseadjad Aili Salong ja Ulvi Põld, akordioni mängis Merike Olo, lavameister oli Kalmet Valge ja õmblusmeister Maire Murekas.\nEesti harrastusteatrite liidu tegevjuht Kristiina Oomer ütles, et “Kosjasõidu” erilisus seisnes selles, et kogu trupp koosnes headest näitlejatest, kes tegid väga head tööd.\n“Samuti oli lavastaja osanud luua ühtse terviku tantsude ja lauludega ning muidugi see n-ö lavakujundus ja kostüümid, dekoratsioonid, detailid – see oli suurepärane, kõik oli paigas,” kiitis Oomer.\nTa möönis, et – mis on samuti harrastusteatri puhul väga oluline – selles etenduses nägi näitlejate mängulusti, mis kohe kaasa haaras ja lummas.\nLisaks Lümanda-Taritu näiteringile osalesid Saaremaalt veel Orissaare kultuurimaja näitetrupp Orezare, Tornimäe näitering Tungal ja Salme vallateater.\nLisatud: 13.08.2013 / 17:07\nSaarlaste edu üle on mul alati rõõmus meel. Palju õnne tegijatele!


Meie ülejäänud elu esimene päev\nVõi no vähemalt järgmise paari aasta. Me ei tea täpselt kui kauaks me siia jääme aga see ei ole ju ka täna oluline. Täna on olulised muud asjad.\nNäiteks see, et peame hakkama endale korterit otsima. Esialgu elame Silveri tööandja korteris. See on ilus ja avar kolmetoaline korter Doonau kaldal. Buda poolel. Sellel korteril on suur rõdu ja kaks wc-d. Ja suur vann. Nii suur vann, et kui mina seal lebos olen, siis saan jalad täiesti sirgeks lükata. Hästi tore korter aga meil oleks vaja pisemat kodu mis asub teisel pool jõge. Kadripäeva puhul soovisin meile head uue kodu õnne.\nHästi oluline on veel see, et ma hakkaksin trennis käima. Ma olen palju parem inimene kui vähemalt kolm korda nädalas trenni saan teha. Hetkel on veel õues jooksmine okei aga juba järgmisel nädalal pidi ka siin külmaks minema ja siis pean kindlasti kuskile spordiklubisse kolima. Olen juba väikese uurimustöö teinud ja homme plaanin minna esimesele treeningule. Ka lapsega tahaksin trenni minna aga selle võtan järgmiseks sammuks.\nLisaks tahan jätkata kodus söögi tegemisega, siin on väga odav toitu koju tellida või väljas söömas käia... aga ma ei taha ise kokkamise harjumust käest lasta. Ja blenderi peame ostma, sest smuutid tahavad joomist ja Wasabi Lays Strong krõpse pean kuidagi ignoreerima. Raske on, aga pean tugev olema!\nJa veel on väga oluline see, et leiaksime Miale ja mulle sõbrad. Juba ütlesin Silverile, et kui tööl kuuleb, et kellelgi on umbes sama vana laps kui Mia siis kustugu kohe külla või küsigu kas nad tahaksid meiega mängukale minna. Veits meeleheitlikult kõlab võib-olla aga mis teha, me oleme väga sotsiaalsed naised. Ja Mia vanuste lastega tulevad ju tavaliselt kaasa ka minu vanused naised ehk win-win.\nLisaks tahan kindlasti natukene Ungari keelt õppida, Doonau peale paadiga sõitma minna, Margiti saatel ära käia. Võib-olla loomaaeda külastada. Palju sõpru oma uues kodus võõrustada ja suvel juba hästi vara end pruuniks päevitada. Mõni juhutöö ei teeks ka paha ja ka lotot hakkan uuesti ostma.\nVot kui suured plaanid. Aga muidu elame ikka oma tavapärast elu ja proovime olla iga päev paremad inimesed. Just nagu Eestis tegime.\nLabels: Beebiga kodus Budapest Mia Helene motivatsioon Mõtted Reis Ungari Vabaaeg\nEneli🤍 November 26, 2018 at 9:46 PM\nKeep up the good work🤗 Loodan, et sind ja su pere saadab edulaine kõigis teie heades ettevõtmistes😊\nMari Jaanus November 27, 2018 at 10:40 AM\nAitäh heade soovide eest! Ja ma usun ka, et see suur lotovõit tuleb ka peagi ära :D


Toeta Seabrooki eestlasi tutvustavat filmi - Vaba Eesti Sõna\n“Seabrooki farmide paradoks” (The Paradox of Seabrook Farms) on Helga Meritsi uus filmiprojekt.\nFilm heidab valgust Seabrooki perekonnale ja nende sõja käigus kodutuks jäänud erinevatest riikidest ja eri kultuuritaustadega vabrikutööliste mõistatuslikule ajaloole.\nSeabrooki kogukonna ajalugu oma loomise ja hävitamisega sarnaneb kreeka tragöödiale, mille kulisside taga elas ja töötas mitmekesine pagulaste ning sisserändajate kogukond, kus igaühel oli oma südamemure.\nFilmi tutvustus on praegu nähtav Helga Meritsi veebilehel: https://meritsproductions.com/.\nFilmimine algas möödunud aasta septembris ja jätkub käesoleva aasta mais New Jersey’s.\nKui kellelgi on veel filme, linte, fotosid või muud materjali 1950-60ndatest aastatest Seabrookis – palun teatage!\nPalume toetusi, mida saab teha ERKÜ kaudu lisades tšekile “Seabrook” või GoFundMe https://meritsproductions.com/#support.\nGoFundMe kaudu annetades ärataksime huvi ka väljaspool eestlaste seltse.


Riik plaanib kauba- ja reisilaevadele teha maksusoodustusi | Eesti Kaubandus-Tööstuskoda\nMajandus- ja Kommunikatsiooniministeerium on saatnud kooskõlastamisele eelnõu, millega tehakse lihtsamaks laevade registeerimine Eesti laevaregistrisse. Samuti plaanitakse rakendada Eesti lipu all sõitvatele laevadele ning nende töötajatele tulu- ja sotsiaalmaksu soodustusi.\nMõjutab meresektori ettevõtteid, eelkõige rahvusvahelise kauba- või reisiveoga tegelevaid laevandusettevõtteid.\nEesmärk on tõsta Eesti laevandussektori konkurentsivõimet tuues Eesti lipu alla üha rohkem laevu ning seeläbi suurendades ka kaldasektori tööhõivet. Hetkel ei ole Eesti laevaregistris ühtegi rahvusvahelise veoga tegelevat kaubanduslaeva.\nMeremeeste töötasule kohaldatakse maksubaasi 750 eurot ning loobudakse meremeeste sundravikindlustuse ja vastava sotsiaalmaksu osa tasumise nõudest. Maksubaas tähendab seda, et olenemata isiku tegelikust töötasust, maksustatakse tema töötasu maksimaalselt seadusega ettenähtud konkreetse summa ulatuses, milleks eelnõude koostamise ajal on 750 eurot. Töötasult ei ole võimalik maha arvestada maksuvaba tulu.\nMaksubaasilt maksu tasumine on võimalik laevade puhul, mis osalevad rahvusvahelises mereveos ning mille kogumahutavus (GT) on vähemalt 500. Reisilaevadel töötamise puhul on kehtestatud lisapiirang, mis näeb ette, et maksubaasi ei kohaldata ka juhul, kui tasu on teenitud Euroopa Majanduspiirkonnas regulaarreise tegevatel reisilaevadel.\nKehtestatakse sotsiaalmaksu maksustamise erikord selliste meremeeste puhul, kellele rakendub maksubaasi kasutamisvõimalus. Nimetatud meremeeste puhul loobutakse sundravikindlustuse nõudest, millest tulenevalt tasutakse sotsiaalmaksu 20% (üksnes pensioni osa) 750-euroselt maksubaasilt.\nLuuakse võimalus meremehele, sh ka välismaise lipu all sõitvale Eesti alalisele elanikule, Eestis tähtajalise elamisloa või elamisõiguse alusel elavale meremehele, saada kindlustuskaitse Haigekassaga lepingu sõlmimise kaudu. Lepingu sõlmimise õigus on meremehel, kes on lepingu sõlmimisele eelneva 12 kuu jooksul töötanud laevapere liikmena. Leping sõlmitakse ajaks, mil isikul puudub lepingu kehtima hakkamisel sundkindlustus.\nKehtestatakse tonnaažikord, mis on alternatiivne võimalus residendist äriühingu tavapärasele kasumi jaotamisel põhinevale maksustamisele (võimalus on kasutada ka hetkel kehtivat tulumaksu tasumist kasumi jaotamisel). Tonnaažikorra kohaldamisel arvutatakse maksukohustus ettevõtja kasutuses oleva laeva puhasmahutavuse alusel ning seda on võimalik valida rahvusvahelisest kaubanduslikust meresõidust saadud tulu maksustamiseks.\nEelnõu kohaselt peab tonnaažikorra rakendamiseks laeva käitamisega seotud strateegilise ja ärialase (seal hulgas tehnilise) juhtimise otsused olema tehtud Eestis ning laeva käitamisega seotud meeskonna juhtimise otsused peavad olema tehtud Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis.\nVähendatakse laeva registrisse kandmisel esitatavate andmete ja dokumentide mahtu.\nLaevapereta prahitud (renditud) laevade register jagatakse kaheks eraldiseisvaks registriks. Neist esimeses olemise tingimus on prahtija vastutava isiku ehk ISM (International Safety Management) reederi asumine Eestis. Teine laevapereta prahitud laevade register pakub registreerimis- ja järelevalve teenust lisanduva marginaaliga ning on mõeldud eelkõige laevaomanikele ja prahtijatele, kes ei asu oma ettevõtetega Eestis.\nKaotatakse Eesti lipu kandmise kohustus laeval. Kohustus kanda Eesti lippu säilib laeval, mille omanik või prahtija on Eesti Vabariik, kohalik omavalitsusüksus või muu avalik-õiguslik juriidiline isik.\nKaotatakse ära põhimõte, et Eesti lipu all sõitval laeval peab olema Euroopa Majanduspiirkonna kodanikust kapten. Eesti lipu alla võivad tulla ka laevad, mis opereerivad näiteks Kaug-Idas ja mille meeskond koosneb täielikult Kaug-Ida riikide kodanikest.\nEdaspidi saab Eesti laevaregistris registreerida laevu (ja saada sellega Eesti riigilipu kandmise õigus), mille omanik või prahtija on Eestis registreeritud eraõiguslik juriidiline isik. Võimalus registreerida laev Eesti laevaregistris laieneb lisaks laeva omanikule ka laeva prahtijale. Laevu saab endiselt registreerida ka füüsilise isikuna Eesti kodanik.\nLuuakse võimalus Eesti e-residendi asutatud äriühingu kaudu registreerida neile kuuluvaid laevu Eesti laevaregistrites. Praegu puudub välismaistel laevandusettevõtetel võimalus registreerida neile kuuluvaid laevu Eesti laevaregistrites Eestisse asutatud äriühingu kaudu, välja arvatud, kui vastava eraõigusliku juriidilise isiku juhatuses või sellega võrdsustatud organis on Eesti kodanike enamus.\nMuudatuste jõustumine on kavandatud 1. jaanuarile 2019. aastal.\nEttevõtjate arvamused on oodatud hiljemalt 14. juuniks e-posti aadressile indrek[at]koda.ee. Ettevõtjatelt laekunud tagasiside põhjal koostame kaubanduskoja seisukoha, mille edastame Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile.


- Valuliigendid olad ja kuunarnukid\nKui nende liigesed soojenevad, võivad need tavaliselt liikuda kergemini. Kreeni kannusümptomid Kannutreeninguga patsiendil on kreenis valu, mis võib kiirguda jalgade varvastesse ja lihastesse. Lihtsamalt öeldes on see sideme struktuuri põletik ja rikkumine, mis ühendab jalga luustikku ja metatarsaalseid luid. Kreeni kannu diagnoosimiseks on vaja patsienti uurida kanna luu palpatsiooniga, samuti röntgendiagnostikat, et tuvastada kasvu kaltsekalusel ja ultraheli diagnostikat.\nToime kudedele toimub helilaine tõttu. Hästi kaob valu, leevendab turset, avaldab soodsat mõju verevarustusele.\nKuid meetodil on vastunäidustused ja enne iseseisvalt istungitel osalemise otsustamist on kindlasti vaja arstiga nõu pidada. Meetod põhineb vahelduvvoolu toimel. Parandab vereringet, leevendab põletikku ja vastavalt ka valud taanduvad. Seda valutut meetodit on kasutatud aastaid. See aitab toimetada ravimeid otse tegevuskohta.\nSelle aluseks on nõrga elektrivoolu mõju. Füsioteraapia eesmärk on parandada pehmete kudede vereringet. Harjutusravi on kasulik nii arenenud haiguse kui ka haiguse ennetamiseks. Mõnel juhul soovitatakse patsiendil teha operatsioon. Kuid see on ette nähtud ainult juhul, kui ükski neist meetoditest ei aidanud kangest vabaneda kuu jooksul pärast aktiivset ravi.\nSamuti võivad arstid soovitada järgmisi apteegi tooteid - indometatsiini või hüdrokortisooni salvi, samuti dimeksiidi. Kõik need aitavad põletikku kõrvaldada ja valu leevendada. Kuid on oluline meeles pidada, et fondidel võivad olla vastunäidustused ja vajalik on spetsialisti nõuanne. Koduhooldused: rahvapärased abinõud Sageli kipuvad inimesed arstide poole pöörduma ega taha protseduuridel käia, eelistades kodust ravi.\nSiiski tasub meeles pidada, et diagnoosi ei saa iseseisvalt teha, seetõttu on parem kõigepealt külastada spetsialisti ja seejärel otsustada, kas haigust ravida kliinikus või kodus, kasutades vahendeid, mida vanaemad kasutasid.\nSiiski on oluline ka mõista, et need meetodid pole alati ohutud ja tõhusad. Kuid ikkagi kaaluge peamisi. Üks tuntumaid ravimeetodeid on sapikompressid, mida saab käsimüügist osta. Samuti sobib kana sapp, kuid pärast mõnda ettevalmistamist see segatakse šampooni ja viinaga vahekorras: 20 g viina, 1 tl šampooni ja 40 g sapi.\nKompressid tehakse järgmiselt: esiteks aurutavad nad jalgu umbes 20 minutit kuumas vees ja panevad seejärel kahjustatud piirkonda ettevalmistatud tootes rikkalikult leotatud marlilapsi ja kinnitavad selle sidemega.\nOluline on pühkida jalg rätikuga kuivaks. Seejärel suletakse kompress sooja sokiga ja kantakse tundi. Ravi kestus - kuni valu sümptomite välistamiseni. Soovitatav ka võitluses kannakangete ja äädikakreemide vastu. Patoloogia kõrvaldamiseks piisab tavaliselt ainult nädalast. Kuid äädikas on tugev aine ja seda tuleb kasutada ettevaatlikult.\nSeega on soovitatav kahjustatud ala ümbritsev nahk eelnevalt määrida rasvakreemiga ja kreem kanda kahjustuskohale selgelt, et vältida naha ümbritseva naha ärritust.\nPealegi ei saa selliseid kompresse rakendada kauem kui tund. Joodi- ja soodavannid on heaks võimaluseks.\nNeile on lahendus lihtne valmistada - 15 tilka joodi ja 1 spl lahjendatakse 3 liitris vees. Vesi peaks olema kuum ja jalga hoitakse selles, kuni vedelik jahtub. Vannisessioonide kordamine võtab 14 päeva. Vannid võib teha ka vadaku või alkoholi baasil. Esimesel juhul tuleb seerumit veidi soojendada veevannis temperatuurini 50 kraadi ja jalgu tuleks selles hoida umbes 20 minutit. Soojendada tuleb ka alkoholi ja ravi põhimõte on sama, mis seerumiga. Samuti aitab mett salv. See valmistatakse kodus iseseisvalt ja seda ei osta apteegist.\nArtriit öelge: artriit on haigus, mis põhjustab inimese liigestes turset, jäikus ja valu. Liigendid on koht, kus kaks keha kokku, mis võimaldab meie keha liikuda - puusad, põlved, pahkluud, küünarnukid, õlad, käpikud jne. Liigendid sisaldavad sünoviaalset vedelikku, mis toimib määrdeainena, mis aitab neil kergesti liikuda.\nKasutatud 1 spl. Kõik koostisosad segatakse põhjalikult ja saadud puru kantakse kannale.\nÜlevalt tuleb see kilekottiga sulgeda ja sokk selga panna. Salvi peate hoidma 15 minutit ja seansse tuleb korrata korda. Kontsa kangutamise korral võite kasutada ka muid kompresse.\nNäiteks sealiharasva kasutamine. Selleks vajate umbes g soolatud seapekki, samuti ml äädikat, 1 muna ja 30 ml laimimee. Peate peekonist soola eemaldama ja tükeldama, seejärel praadima ja sulatama pannil ilma õlita. Saadud rasv segatakse teiste koostisosadega, seejärel eemaldatakse segu 2 päeva külmkapis. Pärast seda saab seda kasutada, kandes selle marlitükile ja kandes valulikule kohale. Side kinnitatakse sideme ja klambriga ning peal pannakse sokk. Kompressi peate hoidma kogu öö ja tegema seda enne magamaminekut.\nRaviperiood - 7 päeva. Samuti soovitatakse vanaemadel abi kutsuda ja kapsast süüa. Kapsa lehti pekstakse ettevaatlikult, kuni mahl ilmub, ja määritakse seejärel meega. Järgmisena peate selle asetama kannale ja mähima sidemega, jättes selle üleöö.\nRavib toime valu ja parandab verevarustust. Sellisena meetod ei ravi, vaid leevendab sümptomeid. Toimib magnetvälja mõjul. Leevendab põletikku ja parandab verevarustust. See on uusim ravimeetod, mida arstid nüüd aktiivselt kasutavad.\nMõnikord võib aidata kartulipuljongid. See on soe kompress. Selle ettevalmistamiseks keedetakse ja sõtkutakse väikesi mugulaid.\nPeate küpsetama kartulit otse nahas. Kartuli tallamise ajal tuleb selle jäänused rätikuga eemaldada, mitte pestes mitte jalgu, vaid nahka pärast seda - määrige joodiga või pigem pange joodivõrk. Siis jääb üle vaid sooja soki panemine. Füsioteraapia Harjutusteraapiat kasutatakse ühe terapeutilise meetodina ja kanna kannustamise ennetamiseks.\nKuid reeglina annab see iseseisva ravimeetodina vähe tulemusi - seda tuleb teha koos teiste protseduuridega. Harjutusravi aitab tugevdada ja venitada fastsi.\nKreeniteraapia vastu suunatud treeningteraapia kompleks sisaldab lihtsaid soojendusharjutusi, soojendust. Ei ole mõtet järsku alustada ja ka tundide ajal ei tasu liigseid pingutusi teha. Oluline on meeles pidada, et peate olema ettevaatlik. Soovitatavad on järgmised harjutused. Meestete hulgas mõjutab haigus sportlasi, jalgpalli mängijaid, samuti töötajate erialade esindajaid. Väärib märkimist, et Panaariumid võivad arendada nii käed kui ka jalgadel, kuigi jalgsi pöidla on kõige sagedamini üllatunud.\nVideo: Artrit Nedir Belirtileri Nelerdir (Şifa Market 0224 234 56 78) 2021, Aprill\nMõned ei Valuliigendid olad ja kuunarnukid tähelepanu ja elavad sellise riigiga, kuid kui te ei paigalda allikanabariit, siis aja jooksul oma sõrme naela lähedal hakkab juurima ja navigeerima, nii et see ei oleks võimalik taluda.\nPõhjused Kui kaalume põhjuseid, miks ventiiliprotsess tekib suur sõrm piirkonnas küünteplaat Esiteks on mehaanilised tegurid. Sageli pediküüri täitmise ajal naise või tavapärase lõigatud küüned meeste, pehmete kudede traumeerimine. Lisaks on kahjulik liiga palju, et lõigata oma küüned, jätke teravad servad, miks koos järgneva kasvuga nahaplaadi nurk nahale tekib. Fakt on see, et jalad on ülemäärase higi ja reostuse suhtes ja isegi väike haava võib haiget teha ja põhjustada suppratsiooni arengut.\nMuide, enamikul juhtudel, kus antakse välja paariumi diagnoos, tuvastatakse küünte pöörlemine. Lisaks vigastusele küünte katkestamise ajal, on võimalik kahjustada jala sõrme vigastada, languse raske kirje jalgsi, kõrge temperatuuri või kemikaalide mõju.\nNiisiis, seal on kemikaal või termiline põletamine, mis valutab tugevalt ja tervendab pikka aega. Kui te ei tekita haava steriilseid tingimusi, on see, et see on, ei tohi konstrueerida ega kannastada krohvi, nakkus üsna kiiresti kinnitatud, mille järel suppuratsiooni areneb.\nKõige sagedamini infektsiooni kujul Streptococci, Staphylococci ja sinised pulgad ühendatakse vigastuse kohas. Hangi paigaldatud sõrm jalale küünte lähedal, mida saate seeninfektsiooniga.\nSee seente saate kätte saada, kui isikliku hügieeni mittevastavus, näiteks ohtlikult nakkus saunas, basseinis, jõusaal kus jalad kokku puutuvad põrandapinnaga. Sageli edastatakse seente sugulastest, eriti kui inimkeha nõrgeneb.\nEnamikul juhtudel jala sõrmed on silmatorkavad pärmi sarnased seente kandidoos või mikaoos. Sõrme suppressi harva põhjustest on võimalik anda - see on külvamise, maisi haava purustamine, mittesteriilse tööriista kasutamine pediküüri ajal.\nSümptomid Kui lööklaine tekib pärast vigastuse tekkimist, areneb äge protsess seotud infektsiooni lisamisega. Sümptomid kasvavad kiiresti, suppuratsiooni algab sõna otseses mõttes paar päeva pärast haava moodustumist.\nPaigaldamise ees on ümbritsevate kudede valu, turse ja punetus.\nSelle aja jooksul on vaja rangelt järgida aseptikute reegleid, vältida sõrme saastumist ja ärritust, vastasel juhul võib see muutuda tugevamaks ja mädane sisu ilmub. Krooniline patoloogia tüüp eristatakse, milles suppering areneb seeninfektsiooni mõju või küünte pöörlemise tõttu.\nI ägenemise perioodi jooksul täheldatakse valu, jala sõrme hakkab õmblema, ahju.\nKaaluge kliinilist pilti juba ajavahemikul, mil pöidla infundeeritud nakkus liitus. Kui lisaks nahale on küünteplaadi muutuste värvus või supnemine välja vahetult mitmetes sõrmedes, siis peate pöörama tähelepanu immuunsüsteemile.\nPõletik sümptomid on sarnased - see on tugev valu valdkonnas esimese sõrme jala, valu muutub väga tugev, kui vajutatakse küünte või sõrme, liikumiste ajal, see on koormus. Mees tunneb põletiku valdkonnas tõmblev impulss, mis ei anna puhkust. Mõtle, miks sõrm tõmbab suppressi ajal. Fakt on see, et suppratsiooni põhjustab koe turse, mis omakorda pigistab närve ja anumaid, miks tundlikkus on häiritud. Siin on vastus ja vastus küsimusele, miks jala sõrm on tõmblemine. Kui te ei tegele ravi varajases staadiumis, siis kehtib valu ja turse, suhu krundid naha all on nähtavad, jalad hakkavad juurima ja murduma.\nEsialgu tõstetakse temperatuur kohapeal, naha kahjustuse valdkonnas, kuid aja jooksul võib täheldada üldist kehatemperatuuri suurenemist. Finger muutub raske liikuda, võimatu ilma valutu ilma oma küüned, kandke sokke või kingi. Ära unusta mädane sisu, mis on eraldatud, on konkreetne lõhn.\nNende sümptomite põhjal võib järeldada, et vähesed inimesed ei püüa otsida abi ja mitte ravida põletikku.\nMõtle Paariidi või Paronichia ravi. Ravi Ei ole vaja tegeleda enesehooldusega sõrmega, kuna nakkus võib kiiresti levida, põhjustada mitmeid tüsistusi, seega peate konsulteerima arstiga.\nMuidugi, kui haav on saadud ja põletikuline protsess ei ole veel alanud, saate ravida profülaktilist eesmärki. Maja ravi Kodus, saate kasutada vannid toidu sooda lisamisega. Selle tegemiseks on vaja vee soojendada, kuid mitte enne kuuma olekut, et mitte põletada sõrme, seejärel lisada sooda ja võtta vann 10 minutit korda päevas.\nKui on mangartifikaat, siis on võimalik seda sooda asemel võtta, lahendus peaks olema roosa, kuid mitte punane - see on ka põletatud. Menetluse lõpus peavad vannitoad sõrme pühkima ja sideme ümbritsema. Kui klapiprotsess algab, kuid see ei ole võimalik kohe arsti juurde pääseda, saate põletiku kohale lisada aloe, plantide lehed või cateiaan, samas kui neid tuleb põhjalikult pesta. Olles Valuliigendid olad ja kuunarnukid terapeutilise rohuga, peate selle parandama, lämmatades sideme või krohvi liimimisega.\nPole vaja unustada, et need meetmed on ajutised ja ei suuda peatada suppratsiooni, nii et kui võimalik, peate varsti arsti külastama arsti juurde, samal ajal kui käia arst ütleb teile, kuidas mõelda.\nRavi haigla tingimustes. Tõstke esile kaks valikuvõimalust ventiiliprotsessi raviks. Esialgses etapis on võimalik ilma operatsioonita teha, samal ajal kui ravi viiakse läbi kohalike salvide abil, aktsepteeritakse vajadusel antibiootikume. Kui patoloogia on seotud seeninfektsiooniga, on see antifungaalsed salvid ettenähtud - nüstatiin, klotrimasool, metraduasool. Mõtle, kuidas Valuliigendid olad ja kuunarnukid innustava protsessi, mis on seotud infektsiooni süstimisega.\nJala ja sõrme hoidmine endise vormi leidmiseks ilma haavadeta ja PUSi akumulatsiooni fookustamine on kehtestatud kohalikud vahendid: levomikoki salv; ihthüooli salv; Levosiin; Liniment Balsamic. Salvesi kasutatakse ajani, kuni haava on mädane sisu, et vältida haava märg, see tähendab, kui suu kadus nii, et haavade paranemine, see tuleb kuivatada. Kogu ravikuuri jaoks peate kaitsma teekonna koha mustuse, vedeliku langust, mille jaoks tehakse tavalised sidemed.\nKui ronimisvein sai küünte kõveraks, peate läbima meditsiinilise pediküüri menetluse, et mitte kahjustada pehmeid kudesid tulevikus. Sageli nõustavad arstid spetsiaalseid sulgusid, parandavat küünte kasvu. Alati ei ole võimalik vabaneda Naryuv, see on võimalik konservatiivselt, eriti kui inimene on eakad või tema keha nõrgenenud. Mõtle, kuidas avalikult ravida. Selleks tegeleb arst, kes fookuma impulssi, seda kasutatakse kõige sagedamini kohalikku anesteesiat. Erivahendi abil eemaldatakse PUS, koe fookusosad on lõigatud.\nTugeva põletikuga on naha osa õmmeldud, kuid see ei ole alati tehtud. Mõnikord on salvide ja steriilsete sidemete salv. Kaste tuleb teha nädalas, kuni haav paraneb.\nKreeni kangutamise peamised sümptomid\nÄrahoidmine Kuna see sai teada, kui pöidla valutab jalgadel, põhjustab see mitte ainult valu ja ebamugavustunnet, vaid ähvardab ka supikkumise, kuni luu kahjustuseni. Seega, nii et see ei ole, peate õppima mitmeid reegleid.\nOn vaja majutada protseduuri lõigata küüned jalgadel, alati säilitada oma servad ja ei lõigata liiga palju. Soovitatav on kanda laia varbaga kingi, et mitte sõrmede pigistada.\nTavaliselt saadab lapse immuunsüsteem valgeid vereliblesid, et kaitsta keha ja võidelda sissetungijate vastu, näiteks bakterid Valuliigendid olad ja kuunarnukid viirused, mis võivad lapse haigestuda.\nKuid autoimmuunhaigusega nagu JIA, tekitab immuunsüsteem viga ja rünnak terveid rakke. Selle asemel, et tunnustada tervislikke rakke ja öelda: "Tere, tore sind näha", arvab immuunsüsteem, et terved rakud tuleb hävitada ja vabastada kemikaalid tervislike rakkude vastu võitlemiseks.\nImmuunsüsteemi poolt vabanevad kemikaalid põhjustavad valu ja turset, mis võivad tekkida artriidiga. Mida arstid teevad? Lihtsalt seetõttu, et liigesetõbi ei tähenda, et lapsel on JIA. Ühiskond võib haiget teha väga erinevatel põhjustel, mistõttu on oluline arst, et aru saada, mis probleem on. Arst küsib palju küsimusi: kui kaua on lapsel ühiseid probleeme? Kas ta tõuseb või pärast puhkamist tunneb end karmilt? Kas liigesed on paistes? Kas oli vigastus? Kas on olemas artriidi või teiste autoimmuunhaiguste perekonna ajalugu?\nNende vastuste saamine ja füüsilise eksami sooritamine, vereanalüüsid ja röntgenikiirgus aitab arstil välja selgitada, kas see on JIA. Kui teie arst arvab, et teil võib olla see, võib ta teile saata arsti, kes on spetsialiseerunud artriidi diagnoosimisele ja ravile.\nSellist arsti nimetatakse reumatoloogiks ütleme: roo-muh- tol- oh-jist. Kuidas ravitakse? Mõned lapsed, kellel on JIA, võivad võtta valuvaigisteid ja põletikku kontrollivaid ravimeid nagu ibuprofeen. Kui artriit on raskem, võib tekkida vajadus võtta muid ravimeid valu ja põletiku alandamiseks. Mõned neist ravimitest on pillid, kuid teised on kaadrid. On oluline, et lapsed, kellel on JIA, hoiavad liigeseid liikumas. Sageli näeb poiss füsioteraapiat või tööterapeudi.\nRetsept ravi artroosi


Marsi uurimise ajalugu - Ajalugu - 2021\nAlates teleskoobi leiutamisest aastal 1600 on inimesel olnud eesmärk Marsi uurimisel.\nJa see on see, et punane planeet on tekitanud inimkonnale tugeva külgetõmbe. See on Maale kõige lähemal ja võib-olla sellepärast on selle planeedi vastu palju huvilisi.\nPlaneedidevahelisse rändamisse kaasatud tehnoloogia on väga keeruline, seetõttu on Marsi uurimisel, eriti esimestel katsetel, olnud suur läbikukkumiste protsent. Ent ka punase planeedi pinnale jõudmine esimest korda 1971. aastal on olnud suuri edusamme.\nNende planeetide uurimise ja uurimise aastate jooksul on tehtud olulisi edusamme. Täna on meil palju teavet Marsi kohta. Uuritud on selle geoloogiat, kliimatingimusi ja atmosfääri koostist. Meil on pilte, mis näitavad väga detailselt Marsi pinda.\nKõik see lähendab meid Marsi süsteemi saladuste mõistmisele, keskendudes peamiselt selle maastikule ja võimalikule elamiskõlblikkusele.\nMarsi uurimiseks on aga veel pikk tee minna ning selle kauni ja lähedal asuva planeedi kohta on veel palju avastada.\nSelles Marsi uurimist käsitlevas peatükis ...\nEsimesed Nõukogude missioonid Marsil: Nõukogude Marsi uurimise programmi algus polnud eriti edukas ... Loe lehteEsised katsed, Marineri programm: Aastatel 1962–1973 kavandas ja NASA NASA-le 10 kosmoselaeva nimega Mariner ... Loe lehteMe saabusime Marsile : viikingiprogramm: NASA viikingiprojektil õnnestus saada jalanõud maa-aluste uurimiste ajaloos… Loe lehekülge Mars Global Surveyor, NASA edu: Mars Global Surveyorist sai NASA esimene edu Marsi uurimisel ... Loe lehteMars Pathfinder Marsi pinnal: Mars Pathfinder oli USA turule lastud kosmoselaev, mis maandus ... Loe lehteOdüsseia ja ekspresside missioonid: NASA Odüsseia ja ekspressmissioonid on esimestena uurinud programme ... Loe lehteMars Exploration Rovers: Jaanuaris 2004 said missiooni raames kaks robotgeoloogid nimega Spirit ja Opportunity NASA Mars ... Loe lehte Mars Mars Reconnaissance Orbiterilt: Mars Reconnaissance Orbiter missioon, mis algas laeva laskmisega ... Loe lehteFobose-Grunt'i Venemaa missioon: 8. novembril 2011 naasis Venemaa taas võistlusele kosmos Marsi uurimisel koos… Loe lehte Curiosity Rover: Curiosity rover käivitati NASA missiooni raames, mida tuntakse oma programmi Marsi teaduslaborina. Loe lehte MAVEN ja MOM missioonid: 2013. aasta oli väga aktiivne selles, milles See viitab Marsi uurimisele. Ja see on see, et kaks missiooni olid ... Loe lehteMarsi uurimise tulevik: On selge, et Marsi uurimine pole veel lõpule jõudnud ja selleks on veel pikk tee minna ... Loe lehte\nRoque de los Muchachos. Hispaania vaatluskeskused\nKanalid galaktikate vahel. Aktiivne universum\nCopyright 2021 \_ Haridusastronoomia: Maa, päikesesüsteem ja universum \_ Marsi uurimise ajalugu


Klassiga kinno: Koolielu | Kino Sõprus\nKlassiga kinno: Koolielu\nSee uuriv dokumentaalfilm jälgib Iirimaa internaatkoolis töötava, kahe inspireeriva õpetaja elu ühe aasta jooksul. Headfort on Sigatüüka-sarnane, 18. sajandist pärit ehitiste, salajaste uste ja maagilistest metsadest ümbritsetud kool, mis on olnud John ja Amanda Leydeni koduks ja hiilgavate karjääride taustaks juba 46 aastat. Johni jaoks on rokkmuusika nagu iga teine õppeaine matemaatika, inglise keele, piibliõpetuse ja ladina keele kõrval. Kõiki neid aineid õpetatakse Headforti koolis kaasahaaraavalt ja lõbusalt. Keldris, kus peidavad end kooli kaks rokk-bändi, juhib John erilist sorti noorterevolutsiooni, mis tahab õpetada lastele vastutust ja iseseisvust, samas öeldes neile, et nad võivad mängida keldris ükskõik missugust žanri – olgu selleks heavy metal, pop või hoopis midagi muud, sest see on nende isiklik loominguruum.\nAmanda jaoks on lastega ühise keele leidmisel kõige tähtsam vahend raamat ning ta kasutab ära igat võimalust, et noorte tähelepanu kirjanduse abil võita. Tema kabinetiks on 1800ndatest pärit lummav, kõverate uste ja iidsete raamaturiiulitega ruum. See ruum on täis riiuleid, täidetud raamatutega igast žanrist igale maitsele. Lapsed istuvad lummatuna, samal ajal kui Amanda viib nad fantastilisele teekonnale läbi tuhandete lugude.\nJuba pea pool sajandit on John ja Amanda tuhandetest noortest vorminud isiksusi, kuid nüüd lõõmab nende pea kohal mõeldamatu – pension – ja mida see neile tähendaks? Headforti kool, mis on olnud tegev iidsetest aegadest tänapäevani, on olnud selle paari elu ja kirg aastakümneid. Siiani on nad võidelnud aja marsile vastu ammutades õpilastest lõpmatult energiat ja värskeid ideid – kes hoiab neid noorena, kui nad lahkuvad koolist?\nFilm linastub eestikeelsete subtiitritega 18. ja 26. septembril kell 15:00. 18. septembri seanssi juhatab sisse õpetajakoolituse õppejõud Priit Kruus, 26. septembri seansi juhatab sisse Noored Kooli programmi raames tegevõpetaja Kaire Papp.\nKooligruppide registreerimine toimub meili teel – kool@kinosoprus.ee . Pilet õpilastele 3 euri, õpetajatele on kinokülastus tasuta.\nEriprogrammi С КЛАССОМ В КИНО kirjeldus\nNext movies at С КЛАССОМ В КИНО series\nPreviously featured films at С КЛАССОМ В КИНО series\nKlassiga kinno: E-JÄÄTMETE TRAGÖÖDIA\nKlassiga kinno: Huntide vabadus


Pärnu Kutsub 2017 maleturniir\nYou are here: Esileht Uudised EESTI UUDISED Pärnumaa Pärnu Kutsub 2017 maleturniir\nLast Updated on Tuesday, 01 August 2017 09:08\nAugustiunetus on Pärnusse toonud kogukondliku tänavafestivali kultuuri koos ohtrate kohtumiste ja mõnusalt olemise/tegutsemise aladega. Tuletades meelde, et pärnakas olla on tore! 12. augustil alustab Pärnu Ühisgümnaasiumi vilistlaskogu traditsioonide ellukutsumisega, mis tuletab meelde säravaid pärnakaid! Alustame Paul Keresest! Eesti sajandi parimaks sportlaseks valitud malesuurmeister õppis Pärnu Ühisgümnaasiumis, toonase nimega Pärnu Linna Poeglaste Gümnaasiumis, mis asus hoones, kus täna tegutseb Kuninga Tänava Põhikool.\nI koha auhind on külaskäik Brüsselisse Kaja Kallase kutsel kahele (reis toimub 7.-8.12.2017 ja paketi sees on lennupiletid edasi - tagasi, majutus hotellis koos hommikusöögiga, transfeer lennujaamast ja lennujaama ning üks toidukord, kas ōhtu- vōi lōunasöök (sōltub programmist).\nMaleturniiri idee autor on Pärnu Ühisgümnaasiumi Vilistlaskogu ning maleturniiri viib läbi sponsorite toel Eesti Maleliit.


Tänane kuupäev 30 Okt, 2020 2:38\n344. leht 426-st\n[ 6390 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 341, 342, 343, 344, 345, 346, 347 ... 426 Järgmine\nPostitatud: 24 Apr, 2019 9:58\nPigem on probleem selles, et progressiivne ühiskonna osa ütleb - sa pead põlastama oma lapsepõlve, sest see oli nõukogude lapsepõlv. Ei, ma armastaks oma lapsepõlve ka siis, kui see oleks olnud kus ja mis iganes. Isegi kui lapsepõlv oli ideaalsest kaugel. Kellelgi pole õigust öelda, et mu lapsepõlv oli halb, sest nõukogude kord oli halb. Mitte kellelgi.\nHM, see on küll huvitav. Kes need küll on, kes sul oma lapsepõlve käsib põlastada? Mina selliseid inimesi pole seni veel kohanud. Ma kardan, et siin lihtsalt emotsioonid liidavad kokku kaks erinevat sündmust - lapsepõlv sai otsa ning N Liit samuti. Ja juhtus ühel ajal.\nMinu lapsepõlv sai otsa vähe varem. Nii Brežnevi surma ajal või umbes nii. Pigem juba enne tuli hakata tõsiseid otsuseid langetama, kuigi rõõmustasime kui lapsed, kui koolis seda surma-uudist kuulsime.\nTäna imelik mõelda, miks peaks mingid abituuriumi eas inimesed rõõmust hüppama mingi Moskva vanamehe surma peale. Aga ju siis oli põhjust.\nNii et teema juurde tagasi tulles - N Liidus oli hea see, et ta lõpuks otsa sai. Kahju, et nii kaua aega võttis...\nPostitatud: 24 Apr, 2019 10:05\nLisaks käis valdav enamus tudengeid suvel kas malevas või bläkis. Isa-ema mulle raha ei andnud, aga jah, elasin vanemate juures mitte ühikas.\nStipi eest suusatamas käimine pole siis ju ülepea teemaks. Malevarahade eest vanemate juures elades aga loomulikult.\nPostitatud: 24 Apr, 2019 10:09\nHM, see on küll huvitav. Kes need küll on, kes sul oma lapsepõlve käsib põlastada? Mina selliseid inimesi pole seni veel kohanud. Ma kardan, et siin lihtsalt emotsioonid liidavad kokku kaks erinevat sündmust - lapsepõlv sai otsa ning N Liit samuti..\n..tõesti huvitav.. let me guess - kas see polnud mitte ühe Euroopa väikeriigi jutukas naispresident, kes kusagil eelmise aasta paiku oma lapsepõlve nõukaaja tõttu avalikult õnnetuks kuulutas\nViimati muutis Borja, 24 Apr, 2019 10:10, muudetud 1 kord kokku.\nJube jälkus oli jah , aga ju oli siis kasulik , andis igasugu ne imejusshih analogov v mire nõukogude unikaalseid kalamaksavitamiine mis arendasid nõukogude inimese supervõimeid\nTavalisi rahvusvahelisi A- ja D- vitamiine andis.\nJa kõike muud, mida juba tollal reostunud Läänemerest kalade maksadesse sadestus...\nEt täna maal on palgad väiksed ja inimesed pagevad linna - tuleb rääkida, et kolhoosi ajal oli täiesti nälg majas.\nNo kuskohas seda räägitakse 60-80-ndate kohta???\nPostitatud: 24 Apr, 2019 10:17\nMa just mõtlesin, et kas ma mainin need malevarahad ära või mitte ja kas sa hakkad nendest kinni .\nMalevarahad läksid reeglina ikka muudeks vajalikumateks ja suuremateks ostudeks. Suusatamas käisin ma tõesti stipi eest, pioneeri ausõna.\nPostitatud: 24 Apr, 2019 10:21\nMinu mäletamist mööda lükati selle uudise peale kooli transaltsioonivõrgus ZZ Top peale, aga see keerati kähku kinni\nPostitatud: 24 Apr, 2019 10:37\nLoomulikult, lihtsalt AINULT stipi eest see asi ei käinud, sest sel juhul oleks stipp läinud asjadele, mida nüüd malevarahade eest ostsid. Ja ega lugupeetav ju vanematelegi kosti kinni maksnud.\nPostitatud: 24 Apr, 2019 10:51\nei maksnud jah, aga eks ma ostsin oma suvise raha eest jälle ka asju mis läksid ühiskasutusse, seega win-win situatsioon.\nPostitatud: 24 Apr, 2019 11:00\n...tänase elu osaks olev eduraportöörlus. Eduraportöörlus on...\nTuli ära lõpuks.\nÜks taoline teema ongi seesama õnnetu tsiviilkaitse.\nJa teine tuli ka ära.\nPostitatud: 24 Apr, 2019 11:03\nkas see polnud mitte ühe Euroopa väikeriigi jutukas naispresident, kes kusagil eelmise aasta paiku oma lapsepõlve nõukaaja tõttu avalikult õnnetuks kuulutas\nSelline väide vääris minu tähelepanu ka. Kas tõesti on president Kaljulaid kuulutanud oma lapsepõlve õnnetuks ja just nõukaaja tõttu? Uurisin asja. Postimehes ilmus presidendi intervjuu Luksemburgi noorte ajakirjanikega 04.10.2017 ja siin ka link https://arvamus.postimees.ee/4265367/kersti-kaljulaid-mul-on-raske-moista-kui-inimesed-utlevad-et-neil-oli-noukogude-eestis-helge-lapsepolv Võtsin intervjuust välja need lõigud, mis seda väita võiksid (paksendatud kiri minu poolt)\nMa arvan, et peab meeles pidama, et president rääkis välismaalastega. Luksemburg ei tea midagi nõukogudemaast või nõukaokupatsioonist. Küll aga suudavad nad okupatsiooni mõistet usutavasti siiski mõista - Saksamaa okupeeris Luksemburgi ning muuhulgas langes tuhandeid luksemburglasi saksa sõjaväes (kuhu nad ebaseaduslikult olid mobiliseeritud). Minule on presidendi jutt arusaadav ja kuskilt ei loe ma välja, et ta oleks oma lapsepõlve nimetanud õnnetuks. Pigem ütleb ta, et ilma nõukogude okupatsioonita oleks meil olnud parem. Mina nõustun sellega täeilikult. Ja mis kõige naljakam - presidendi intervjuus on nimetatud ka ühte raamatut, mis lükkab ümber Trummi toodud väite, et nõukaajal ei pööratud välisele küljele tähelepanu või et polnud naabrist-parem suhtumist.\nLeian ka, et Sina, Borja, oled eksinud oma viitamisega ja tore oleks, kui Sa seda ka tunnistaksid.\nVõibolla need välismaa teksad olid Tallinnas levinud.\nMina elasin 12 000 elanikuga rajoonikeskuses\nMina elasin 4000 elanikuga tööstuslinnakeses. Kes ikka sai, käis ka seal mitte Sangari vägisikuluvates ja Tartu "jooksukingades", vaid nimetatud aksessuaarides. Ei tea tõesti, kuidas tolles 12 000 elanikuga rajoonikeskuses asjad käsisd, aga meie 4000 elanikuga tööstuslinnakeses oli õpilastel ka kooliväline aeg, kus ei pidanud vormi kandma. Muide, näiteks talvel oli kooli täiesti lubatud ilmuda 25-rublase Karhu mütsi ja tontteabkuikalli Luhta jopega. Need tuli mõistagi koolivormi pealt ära võtta ja garderoobi jätta.\nAga kooliväliseks ajaks loeti näiteks koolipeod, -diskod, spordivõistlused jms ning sinnagi pandi paremad riided (loe: Montana, Karhu, Adidas) selga.\nKodus trööbati üldiselt 4000 elanikuga tööstuslinnakeseski Sangari röökideskuluvate või miks ka mitte Marati viltdressidega.\nTallinna kohta, veelkord, ei oska sõna võtta.\nPostitatud: 24 Apr, 2019 11:25\nVeider lugu aga käisin just 10 minutit tagasi õues dressipluusiga, mille tootjaks Marat. Just paras tänase ilma puhul.\nPostitatud: 24 Apr, 2019 12:01\nMeile oli maale nurka vedelema jäänud 1950ndatel välja antud Stalini-aegset lastekirjandust: «Vasjok Trubatšov ja sõbrad» – Ukraina partisanidest, [b]«Paradiisilapsed» – Ameerika laste raskest elust ja nii edasi. See oli ka omamoodi huvitav lektüür, kuigi sellesse sai juba tollal allikakriitiliselt suhtutud[/b].\nTõesti-tõesti, oli ka midagi head. Raamatu nimi on tegelikult "Sinepiparadiisi lapsed" (Tallinn 1952) ja see on nii võimas möga, et lööb pika puuga kõiki naljaraamatuid. Mina lugesin seda viimati juba EVs\nPostitatud: 24 Apr, 2019 12:08\nWrangleri teksaseid müüdi kaheksakümnendatel ka poes suht vabalt. Ma küll ei mäleta kas olid kõigile või aint kooperatiivi liikmetele. Minusuguse poisitati jaoks olid nad niiehknaa liiga kallid. Sada ruublit maksis paar. Marati püksid olid head küll, koledad, aga vastupidavad. Igapävaseks õuesjooksmiseks olid kas hiina ketsid või tšehhi botased. Tartu tossud olid muidu üpris mugavad, aga nende tald määrdus ja lagunes väga kiirelt. Ja siis oli see ohtlik hullus mida puukingadeks nimetati. Mul siiamaani kulmus lünk. Ootasin bussi ja kaks mingit algklasside päkapikku läksid samas kaklema. Üks vist tahtis teisele jalaga virutada, aga lõi mööda ja niimoodi ma saingi tolle kobakaga vastu pead. Nagu oleks lehm sõraga löönud.\nPostitatud: 24 Apr, 2019 12:26\nMis arvate sellisest kirjutisest (eespool arutelu "eitava eduraportöörluse" teemal):\nhttps://arvamus.postimees.ee/3912485/ma ... a-uus-vorm\nEi puudu ka aktuaalne teema nomenklatuurist.\nFaktoloogia tõele ei vasta - olen juba varem kirjutanud.


Hack The Earth – häkaton, kus muudetakse maailma - EhitusEST\nautor: Ingrid Piirsalu, Digitaalehituse klastri kommunikatsioonijuht\nSel aastal toimuva Dubai maailmanäituse raames korraldatakse oktoobris ja novembris kaks nädalat kestev virtuaalne Hack The Earth häkaton, mille eesmärgiks on leida lahendusi erinevatele ülemaailmsetele probleemidele. Olgu selleks siis üleilmne näljahäda, haridus- või energiaprobleemid, kliimamuutused, tervisehädad jpm. Projekti aluseks on 2015.a kinnitatud ÜRO säästva arengu 17 eesmärki, millega saab tutvuda siin. Hetkel on avatud ideekorje, kuhu on oodatud kõigi kaasamõtlejate maailma muutvad mõtted ja soovitused.\nIdeekorje kestab 31. augustini ning ideed tuleb sisestada inglise keeles teksti või video kujul kampaania kodulehel www.dreamforearth.com. Pärast ideekorjet valitakse välja neist kõige olulisemad, mida hakatakse virtuaalsel häkatonil ühiselt lahendama.\n„Digitaalehituse klaster on projekti Eesti-poolne partner. Kaks ÜRO eesmärki on meie tegevusega otseselt seotud. Nendeks on eesmärk nr 9 (tööstus, uuendus, taristu) ning nr 11 (jätkusuutlikud linnad ja asumid),“ kommenteeris klastri tegevjuht Kuno Peek põhjusi miks klaster selle projektiga liitus.\n„Eesti on maailma mastaabis väga hea koht elamiseks. Erinevalt paljudest teistest riikidest, kus esineb tõsiseid keskkonna-, kultuuri-, majandus- ja sotsiaalprobleeme, on meil nendega täna võrdlemisi hästi ning seetõttu saame rohkem keskenduda digiarenduste väljatöötamisele. Häkatonil saame neid teadmisi ka teiste riikidega jagada. Ja muidugi saame seal ka teistelt õppida ning avardada oma silmaringi,“ lisas Peek.\nDigitaalehituse klastrisse kuuluvad Eesti ehitusvaldkonna parimad juhid ja spetsialistid ning klaster arendab kaasaegsete tehnoloogiliste vahendite abil ehitussektorit ning populariseerib ausate äritavade ja -mudelite kasutamist, eesmärgiga toetada klastri liikmete ärisid nii kodu- kui välismaal.\nSildid: Digitaalehituse häkatondigitaalehituse klasterhäkaton


Suurima tagasimakse saanud EstateGuru purustas omaenda rekordi - Estateguru\nSuurima tagasimakse saanud EstateGuru purustas omaenda rekordi 28/07/2020\nEstateGuru investoritele maksti täies mahus edukalt tagasi rekordiline laenusumma ehk 3 378 322 eurot ja 49 senti. Tegu on ettevõtte senise ajaloo suurima ühekordse tagasimaksega.\nKinnisvara arendusfirma Endover teostatud Klaussoni Kommivabriku projekt on kolmest hoonest koosnev arendus Tallinnas Kalamajas ajaloolise kommivabriku aladel aadressil Jahu tn 5. Kokku on arenduses 50 korterit.\nEstateGuru rahastas projekti ehitust ühtekokku 28 etapis ning rohkem kui viie miljoni euro eest.\n„Klaussoni Kommivabriku projekt on olnud EstateGuru lipulaev, sest Endoveri võib pidada Eesti kõige hinnatumaks kinnisvaraarendajaks,“ ütleb EstateGuru müügijuht Daniil Aal. „Selle arenduse suurus ja meie platvormi kaudu võimaldatud laenumaht seab uue standardi ja näitab, et EstateGuru investorid soovivad toetada ka suuri ja keerulisi projekte. Loodame, et teeme tulevikuski rohkesti edukat koostööd.“\n„ Unikaalse arhitektuuri ning privaatse hoovialaga loft-tüüpi kodudega projekt võeti vastu ootuspäraselt positiivselt ja müügitulemused on olnud väga edukad. Arendus on valmis juba enne algselt kavandatud tähtaega ning samuti oleme ennetähtaegselt tagastanud laenu investoritele. Täname EstateGuru professionaalse koostöö eest ning näeme koostöövõimalusi ka tulevikus,“ sõnas Endoveri tegevjuht Robert Laud.\nKoroonaviiruse tõttu tekkinud olukord ei mõjutanud oluliselt ei ehitustöid ega müüki ning tänaseks on alustatud juba kodude üle andmisega omanikele. Mõned kodud on veel ka müügi ja saadaval.\nPiret Reinson, turundus- ja kommunikatsioonijuht, EstateGuru\npiret.reinson@estateguru.co , +372 510 1984\nKristel Laud, turundusdirektor, Endover\nkristel.laud@endover.ee. + 372 51 62 671


Punahirv on Saaremaal muutunud nuhtlusliigiks - Saarte Hääl\nPunahirv on Saaremaal muutunud nuhtlusliigiks (6)\nHIRVEDE TERROR: Saarte Hääl kirjutas kuu aega tagasi Salmel aednikke kimbutavatest hirvedest. Pilvi Mägi sõnul on nende põhiline maiuspala luuderohi.\nVähendamaks riski ulatuslike põllu- ja metsakahjude tekkeks tuleks keskkonnaagentuuri soovitusel Saaremaal punahirve arvukust järgneva paari-kolme aasta jooksul oluliselt langetada.\n“Saaremaal on nende põhjustatud põllukahjude tõttu hirvest kujunenud nuhtlusliik,” ütleb keskkonnaagentuuri eluslooduse osakonna juhtivspetsialist Rauno Veeroja.\nKeskkonnaagentuur märgib oma aruandes, et punahirve arvukus on viimase aasta jooksul püsinud eelmise aastaga võrreldes sarnasel tasemel. Arvestades viimastel aastatel kütitud hirvede arvu, asurkonna soolise jaotuse ja juurdekasvuga, pidi punahirve arvukus Eestis möödunud talvel küündima umbes 7000 isendini. Neist omakorda kaks kolmandikku elas Saaremaal.\nLisaks küttimismahu olulisele suurendamisele soovitab keskkonnaagentuur lõdvendada piirkonniti jahiühenduste poolt oma liikmetele seatud hirvepullide valiklaskmise põhimõtetest lähtuvaid rangeid piiranguid. Muu maailma praktika näitab, et liigne ülereguleerimine ning erinevatel isendite karakteristikutel põhinevad piirangud küttimisel võivad sageli osutuda võtmeteguriks selles, miks ühe või teise liigi arvukuse efektiivne ohjamine ebaõnnestub.\nSaaremaal soovitab keskkonnaagentuur küttida 2018. aastal 1700 punahirve, kuigi jahipiirkondade kasutajate küttimissoov on 1021 isendit. Põllu- ja metsamehed tegid aga ettepaneku küttida vähemalt 1500 hirve.\nSarnaselt mitmele eelnevale aastale annab värske, viimase aasta jooksul kogutud seireinfo tunnistust metskitsede arvukuse jätkuvast tõusust. Kolme aastaga kasvas Saaremaal kütitud kitsede arv 971 loomalt 1768ni aastal 2017. Eestis tervikuna kütiti 2017. aasta jahihooajal 15 807 metskitse, mis on aasta varasemaga võrreldes u 44% võrra enam. Samas keskkonnaagentuuri poolt eelmisel aastal soovitatud minimaalsest küttimismahust enam kütiti metskitsi vaid Saaremaal.\nKeskkonnaagentuuri hinnangul on metskitse asustustihedus paljudes piirkondades saavutanud taseme, mille langetamine pelgalt jahimeeste tööga ei ole enam realistlik. Metskitsede arvukuse märgatavat kasvu iseloomustab ka liikluses hukkunud isendite arv. Kui 2013. aastal hukkus 1128 metskitse, siis 2017. aastal oli liikluses hukkunud isendite arv kaks ja pool korda kõrgem ehk 2849.\n2017. aastal avaldasid jahipiirkondade kasutajad soovi u 12 600 metskitse küttimiseks, tänavu on avaldatud soovi ja näidatud valmisolekut Eestis kokku u 16 200 metskitse küttimiseks. Keskkonnaagentuuri hinnangul on aga 2018. aastal vajalik metskitsede küttimist Eestis oluliselt suurendada ning agentuur soovitab aluseks võtta küttimissoovide summast oluliselt suurem küttimismaht.\nLisaks soovitab keskkonnaagentuur metskitsede küttimisvõimaluste laiendamist detsembris ja jaanuaris, mil metskitsed on liikunud oma talvistesse elupaikadesse.\nMuhus on veel sigu\nMetssea arvukus on viimase aasta jooksul Eesti erinevates piirkondades liikunud risti vastupidises suunas. Põhja- ja Lääne-Eestis on metssea arvukus SAK-viiruse ja intensiivse küttimise tulemusena drastiliselt langenud, samas kui Kagu-Eestis ja osalt ka Kesk-Eestis viitavad erinevad seiratavad näitajad arvukuse tõusule. Keskkonnaagentuur soovitab 2018. aastal küttida Saare maakonnas 900 metssiga, sellest koguni pool peaks langema seni veel sigade Aafrika katkust vähe mõjutatud Muhu saarele.\nLisatud: 04.07.2018 / 09:16\nSaarlasele on kõik loomad-linnud nuhtluseks\nLisatud: 04.07.2018 / 09:54\nMingi jahimehe pässs, vääää, arvamas siin\nLisatud: 04.07.2018 / 10:09\nise Saaremaal ei ela siis ära sõna võta. Pole hommikut kui tööle sõites ei näeks tee ääres ja tee peal hirvi ja metskitsi. See pole normaalne. Kolmekümnepealised hirvekarjad liiguvad päise päeva ajal heinamaadel. Metslooma ei pea pidevalt näha olema, kui on siis on neid ilmselgelt liiga palju.\nLisatud: 04.07.2018 / 15:22\nHirve on sellest hetkest palju kui teda näha on\nLisatud: 04.07.2018 / 21:09\nTehken nendest siis kotlette v midagi.\nTubli, Saarte Hääl!\nLisatud: 04.07.2018 / 23:39\nTubli, Saarte Hääl, et hirvede teemat lehes kajastatakse. Keskkonnaagentuur on hirvede ülepopulatsiooni pärast juba aastaid olnud väga mures ja andnud jahindusnõukogule ette kinnitamiseks suuremad hirvede küttimismahud. Aastaid on Saaremaa Jahindusnõukogu jahimeestest liikmed võtnud vastu hoopis väiksemad küttimismahud. Karta on, et ega see aasta pole jahimehed siiani aru saanud probleemi tõsidusest. Eks siin on suured rahad mängus, mis muu see pudelikael on.\nHirved aina siginevad. Eriti hull olukord on Sõrve pool. Kohalikud jahimehed ei suuda siin kuidagi olukorda kontrolli alla saada.\nSaaremaa Jahindusnõukogu – ootame lahendusi!\nSaarte Hääl – hoidke teema üleval!


Kuidas võidelda kevadväsimusega? - Perekool.ee\nPerekool.ee > Artiklid > Isadele > Kuidas võidelda kevadväsimusega?\nApotheka apteeker Kerli Valge annab soovitusi, kuidas võidelda kevadväsimusega.\nKuigi meditsiiniliselt sellist diagnoosi nagu kevadväsimus ei eksisteeri, siis mida kauem on kestnud pime aeg, seda rohkem tuleb ka apteekidesse väsimuse üle kurtvaid inimesi. Apteeker ei tohiks seda aga kohe tõlgendada kevadväsimusena. Esmalt tuleks selgitada välja, kas väsimuse taga võib ka mõni muu põhjus peidus olla.\nEesti hämaras kliimas on vaja aasta läbi D-vitamiini juurde võtta, seda eriti päikesevaestel kuudel. Kevadväsimuse korral aitavad hästi ka C-vitamiini preparaadid, B-grupi vitamiinid, eriti vitamiin B1, letsitiini sisaldavad toidulisandid, rauapreparaadid, ternespiima-kapslid, Q-10 preparaadid ja kalamaksaõli. Kõik need tooted vähendavad väsimust ja stressi, annavad energiat ning tõstavad töövõimet.\nMida täpselt võtma peaks, aitab välja selgitada apteeker. Näiteks närvisüsteemi normaalse talitluse toetamiseks sobivad hästi B-grupi vitamiinid. Selle grupi vitamiine leidub ka näiteks pärmis, munas, maksas, kaunviljades ja pähklites. Väsimuse ja kurnatusega võitlemisel saab abi ka koeensüüm Q10t sisaldavatest kapslitest, mis aitavad taastada nii füüsilise kui ka vaimse energia jõuvarusid ja seda juba paari nädalaga. Väga oluline roll stressiga võitlemisel on magneesiumil, mis aitab närvilisuse ja unehäirete korral, leevendab lihaskrampe ja teisi lihaskonna probleeme. Magneesium toimib paremini, kui seda manustatakse koos vitamiin B6ga. Asendamatud on ka oomega-3-rasvhapped, mis aitavad stressihormoone kontrolli all hoida. Need on vajalikud nii kasvavale organismile kui ka eakatele, omades positiivset mõju näiteks südamele, mälule, nahale, liigestele, silmadele ja immuunsüsteemile.\nPuhkus on hädavajalik\nÄra unusta füüsilist koormust\nArtikkel pärineb: tervis.postimees.ee


Suunakood 3267 / +9963267 / 009963267 / 0119963267, Kõrgõzstan\nSuunakood 3267 (+9963267 / 009963267 / 0119963267)\nSuunakood: 3267 (+996 3267)\nEesliide 3267 on Eski-Nookat suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 8262096 ja suunakoodi 3267 jaoks tuleb valida number 3267 8262096. Eski-Nookat asub Kõrgõzstan.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 8262096, suunakoodi 3267 (Eski-Nookat) ja Riigi suunakood 00996 jaoks tuleb valida number 00996 3267 8262096. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 3267.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +996 (00996) ega suunakoodi 3267 (Eski-Nookat).\nKui te ei asu Kõrgõzstan ja soovite helistada inimesele Eski-Nookat, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Kõrgõzstan Riigi suunakood on +996 (00996), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Eski-Nookat, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +996 3267. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 8262096, suunakoodi 3267 (Eski-Nookat) ja Riigi suunakood 00996 jaoks tuleb valida number 00996 3267 8262096.


FOTOD JA VIDEO ⟩ Postimehe aasta inimene on Tanel Toom - Postimees TV - videod, saated, ülekanded\nFotod ja video ⟩ Postimehe aasta inimene on Tanel Toom\n21. jaanuar 2020 12:14\nPostimees valis aasta inimeseks 2019 filmirežissöör Tanel Toomi.\nToom on Anton Hansen Tammsaare «Tõe ja õiguse» esimese osa põhjal valminud samanimelise filmi stsenarist ja režissöör. Film valmis stuudios Allfilm ning esilinastus 20. veebruaril 2019. aastal. Film on osa EV 100 filmiprogrammist ning valiti Ameerika filmiakadeemia parima välisfilmi auhinna eelvalikusse.\n«See tuli mulle suure üllatusena, loomulikult ei osanud ma seda oodata,» kommenteeris Tanel Toom Postimehe aasta inimese tiitli saamist. «Igasugune tunnustus on tore, aga... kujutasin ette, et aasta inimeseks võiks saada mõni teadlane, kirurg või tuletõrjuja või keegi, kes teeb rohkem mingit päris asja või on ühiskonnale kasulikum.»\nTänavu andis Postimees aasta inimese auhinna üle 23. korda. «See traditsioon sai alguse 1997. aastal ja on meie jaoks meeldiv võimalus juhtida tähelepanu neile inimestele, kelle tegevusel on märkimisväärne mõju Eesti ühiskonnale ja inimestele,» ütles Postimehe peatoimetaja kohusetäitja Kalev Korv.\nTanel Toomile oli 2019. aasta töine ja täis üllatusi. «Ühtlasi oli see minu jaoks väga oluline aasta, sest sain valmis oma esimese täispika mängufilmi. Olen filmindusega seotud 17 aastat ja olen seda hetke kaua oodanud. Nüüd on see saabunud,» rõõmustas Toom.\n«Lõppenud aasta oli Eestis eriliselt rikas filmiaasta, mida kroonis Tanel Toomi suurteos,» lausus Postimehe kultuuritoimetuse juht Heili Sibrits. «Toom mitte ainult ei andnud Krõõdale, Marile, Andresele ja Pearule nägu ja keha, vaid ka uue elu. Tänu filmile on meil nii Tammsaare «Tõde ja õigus» kui ka Tanel Toomi «Tõde ja õigus», neis on palju kattuvusi, aga ka erinevust ja just see rikastab meie kultuuri,» ütles Sibrits.\nPostimehe filmitoimetaja Hendrik Alla nentis, et Tanel Toom on hakkama saanud fantastilise saavutusega: ta suutis raamatu põhjal, mille kohta on igal eestlasel oma ettekujutus, luua filmi, mis puudutas sadade tuhandete vaatajate südant. Kokku vaatas filmi Eestimaa kinodes 267 000 inimest ja veel 211 000 vaatas teleesilinastust 1. jaanuaril. Digilaenutust on filmi vaatamiseks kasutanud 18 000 inimest. See on vaieldamatult rekordtulemus – mitte ainult Eesti filmide puhul, vaid ületab kõik, mis maailma filmitoodangust sel sajandil meie kinodesse on jõudnud.\n«Filmitoimetajana on mul eriti hea meel selle üle, et Postimehe aasta inimese auhinna ajaloos on see neljas kord, kui tunnustuse saab filmikunstiga seotud inimene,» lisas filmitoimetaja Alla.\nTanel Toom on õppinud Balti Filmi- ja Meediakoolis ning nimekas Euroopa filmikoolis National Film and Television School Inglismaal. Ta on kümne lühifilmi ja ühe täispika filmi autor. «Pihtimus» (2010) nomineeriti 2011. aastal parima lühifilmi Oscarile ja Ameerika filmiakadeemia tunnistas selle aasta varem parimaks tudengifilmiks. «Tõde ja õigus» on Toomi esimene täispikk mängufilm. Praegu on töös tema teine ulmefilm «Gateway 6».\nAasta inimese nimetamisega tunnustab Postimees väljapaistvaid inimesi, kelle teod lähevad ajalukku. Varem on Postimehe aasta inimese auhinna saanud:


Pandanus Resort, Phan Thiet, Vietnam – võrdle pakkumisi\nParimad pakkumised: Pandanus Resort\nPandanus Resort: arvustused\nHotelli Pandanus Resort kohta\nPandanus Resort: mugavused\nVeiniklaasid, Sularahaautomaat, Elektriline keedukann, Kogu üksus asub esimesel korrusel, Kogu üksus on ratastooliga ligipääsetav, Peretoad, Ventilaator, Hälli kasutamise võimalus, Tulekustuti, Suveniiripood, Pesumasin, Triikimisteenus, Lameekraaniga teler, Kokkukäiv voodi, Pakitud lõunad, Tasuta tu...\nRattarent, Mänguruum, Jalgrattasõit, Õhtune meelelahutus, Kokanduskursused, Spordikeskus, Mänguala siseruumis, Õues mängimise varustus lastele, Lauatennis, Mänguväljak, Piljardilaud, Veespordi võimalused (kohapeal), Välitennis, Massaaž, Raamatukogu\nPandanus Resort fotodel\nKus Pandanus Resort asub\nMũi Né The Sinh Tourist - Mui Ne - Ham Tien7,0 km\nMũi Né Hanh Cafe - Mui Ne - Ham Tien9,9 km\nMũi Né An Phu - Mui Ne - Ham Tien10,3 km\nMũi Né G5Car - Mui Ne - Phu Hai13,1 km\nPandanus Resort – broneerimise KKK\nKui kaugel on Pandanus Resort lähimast lennujaamast (Ho Chi Minh)?\nKuna hotelli Pandanus Resort ja lennujaama Ho Chi Minh vaheline kaugus on vaid 179,6 km, kulub sõiduks olenevalt liiklusest enamasti umbes 3h 43min. Kontrolli kindlasti liiklustrende hotelli ja lennujaama ümbruses, kuna mõnedes piirkondades võib liiklus tihedam olla ning see võib su eeldatavat reisiaega pikendada.\nMis on külastajate jaoks parim viis lennujaamast Ho Chi Minh hotelli Pandanus Resort minemiseks?\nSõidujagamise rakendused ja taksod on hotelli Pandanus Resort külastajate seas jätkuvalt väga populaarsed. See on sageli kõige soodsam transpordiviis, mida sihtkohta Phan Thiet külastades kasutada.\nKas hotellis Pandanus Resort on bassein?\nJah, hotellis Pandanus Resort on klientidele kasutamiseks bassein. Tavaliselt on hotellibasseinidel kindlad lahtiolekuajad, nii et räägi enne basseini kasutamist kindlasti vastuvõtulaua töötajaga.\nMis on hotelli Pandanus Resort telefoninumber?\nParim viis hotelliga Pandanus Resort ühendust võtta on helistada numbril +84 252 384 9849.\nKas hotellis Pandanus Resort on WiFi?\nJah, Pandanus Resort pakub oma külastajatele WiFit.\nKas Pandanus Resort pakub külastajatele kohapeal jõusaali või fitness-keskust?\nJah. Kui sulle on tähtis, et kohapeal oleks fitness-keskus, peaksid kaaluma hotellis Pandanus Resort peatumist.\nPandanus Resort: sarnased hotellid\nPandanus Resort: lähimad hotellid\n28,2 km praegusest hotellist


Sõjapidamisprintsiibid infoajastul | Uued ja kasutatud raamatud | Raamatukoi\n261-leheküljeline tavaformaadis ja kõvas köites raamat sarjast Mõte ja mõõk\nhttps://www.raamatukoi.ee/sojapidamisprintsiibid-infoajastul 50476 Sõjapidamisprintsiibid infoajastul https://www.raamatukoi.ee/media/catalog/product/9/7/9789985702772-221.png 8 8 EUR InStock /ajalugu/maailma ajalugu /Kõik raamatud/ettevõtted, organisatsioonid, asutused /Kõik raamatud/sõjandus Robert R. Leonhardi meelest on sõjanduslik mõte kriisis, sest meil puudub tuleviku sõdade jaoks eluvõimeline doktriin. Nüüd, kus maailm on astunud infoajastusse, ei pea ligemale sajandi jooksul sõjakunstile valgust heitnud printsiibid enam paika. Agraarajastul sündinud ja industriaalajastul lihvi saanud klassikalised sõjapidamisprintsiibid on oma aja suures osas lootusetult ära elanud. Vajalik on radikaalne muutus.
«Sõjapidamisprintsiibid infoajastul» on raamat, mis annab selle muutuse läbiviimiseks laialdast mõtteainet.
Ärge otsige nende kaante vahelt terviklikku süsteemi, mis alati ja igal juhul laitmatult toimib. Ärge lootke, et saate kõikidele küsimustele ammendavad vastused, millega te igal juhul ja jäägitult nõus olete. Ärge arvake, et te leiate midagi tõeliselt revolutsiooniliselt uut. Aga kui te tabate ennast «ahhaa-elamuselt», mis on seotud võib-olla küll teise nurga alt kirjutatud ja varem loetud Sun Zi, Liddell Harti, van Creveldi, Boydi, Mahani, Jomini, Triandafi lovi jt. mõtetega, olete õigel teel. Kui te suudate näha seoseid kõigi nende mõttekildude vahel, on veelgi parem. Siis on Leonhardi raamat täitnud oma eesmärgi – ta on pannud teid mõtlema.

Robert R. Leonhard on Ameerika Ühendriikide maaväe erukolonelleitnant, hariduselt planeerija, kes teenis 24 aastat, valdavalt mehhaniseeritud jalaväes. Ta tegeles maaväe võitlusarenduse erinevate projektidega: robotitehnika, soomustläbistavad relvad, operatsioonikontseptsioonid ja matked.
Leonhardil on bakalaurusekraad ajaloo erialal (Kesk-Euroopa ajalugu) ja magistrikraad rahvusvaheliste suhete ning sõjakunsti ja -teaduse erialal (USA Maaväe Juhtimis- ja Staabikolledž). Oma märkimisväärse doktoriväitekirja USA 19. sajandi ajaloo kohta kaitses Leonhard Lääne-Virginia Ülikoolis.
Leonhard on nõutud lektor ja tema raamatud kuuluvad kohustusliku kirjanduse hulka paljudes USA sõjakoolides.
Lisaks käesolevale raamatule on Leonhardi sulest ilmunud:

Art of Maneuver (1991)
Fighting by Minutes (1994)
 Robert R. Leonhardi meelest on sõjanduslik mõte kriisis, sest meil puudub tuleviku sõdade jaoks eluvõimeline doktriin. Nüüd, kus maailm on astunud infoajastusse, ei pea ligemale sajandi jooksul sõjakunstile valgust heitnud printsiibid enam paika. Agraarajastul sündinud ja industriaalajastul lihvi saanud klassikalised sõjapidamisprintsiibid on oma aja suures osas lootusetult ära elanud. Vajalik on radikaalne muutus.
«Sõjapidamisprintsiibid infoajastul» on raamat, mis annab selle muutuse läbiviimiseks laialdast mõtteainet.
Ärge otsige nende kaante vahelt terviklikku süsteemi, mis alati ja igal juhul laitmatult toimib. Ärge lootke, et saate kõikidele küsimustele ammendavad vastused, millega te igal juhul ja jäägitult nõus olete. Ärge arvake, et te leiate midagi tõeliselt revolutsiooniliselt uut. Aga kui te tabate ennast «ahhaa-elamuselt», mis on seotud võib-olla küll teise nurga alt kirjutatud ja varem loetud Sun Zi, Liddell Harti, van Creveldi, Boydi, Mahani, Jomini, Triandafi lovi jt. mõtetega, olete õigel teel. Kui te suudate näha seoseid kõigi nende mõttekildude vahel, on veelgi parem. Siis on Leonhardi raamat täitnud oma eesmärgi – ta on pannud teid mõtlema.

Robert R. Leonhard on Ameerika Ühendriikide maaväe erukolonelleitnant, hariduselt planeerija, kes teenis 24 aastat, valdavalt mehhaniseeritud jalaväes. Ta tegeles maaväe võitlusarenduse erinevate projektidega: robotitehnika, soomustläbistavad relvad, operatsioonikontseptsioonid ja matked.
Leonhardil on bakalaurusekraad ajaloo erialal (Kesk-Euroopa ajalugu) ja magistrikraad rahvusvaheliste suhete ning sõjakunsti ja -teaduse erialal (USA Maaväe Juhtimis- ja Staabikolledž). Oma märkimisväärse doktoriväitekirja USA 19. sajandi ajaloo kohta kaitses Leonhard Lääne-Virginia Ülikoolis.
Leonhard on nõutud lektor ja tema raamatud kuuluvad kohustusliku kirjanduse hulka paljudes USA sõjakoolides.
Lisaks käesolevale raamatule on Leonhardi sulest ilmunud:

Art of Maneuver (1991)
Fighting by Minutes (1994)


Austria ülemkohus tühistas ujulas koolipoisi vägistanud iraaklase karistuse!? - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Austria ülemkohus tühistas ujulas koolipoisi vägistanud iraaklase karistuse!?\nMöödunud aasta detsembris Austrias Theresienbadi ujulas koolipoisi vägistanud iraagi põgenik vabastati karistusest.\nIraaklane, kes väitis, et vägistas poisi tõelises hädas, võeti pärast tegu vahi alla, kuid nüüdseks on apellatsioonikohus rahuldanud iraaklase kaitsja taotluse, mille kohaselt ei selgitanud alamkohus piisava täpsusega välja, kas vägistaja ikka sai aru, et ohvrist koolipoiss ütles „ei“.\n20-aastane iraaklasest migrant Amir A. viibis Theresienbadi ujulas integreerimise eesmärgil korraldatud väljasõidu raames. Teda saatis 15-aastane abiline ja tõlk, kes mõlemad pidid selgitama iraaklasele, kuidas integreeruda Viini ellu.\nUjulas vedas Amir A. kümne aastase koolpoisi riietusruumi ja vägistas poisi. Poiss vajas hiljem arstiabi ning ta kannatab endiselt postraumaatilise stressihäire all.\nPeale vägistamist pöördus iraaklane ujulasse tagasi, kus politsei ta mõne aja pärast arreteeris. Iraagis taksojuhina töötanud Amir A. tunnistas vägistamise üles, väites et teadis küll, kui vale see on, aga tegi seda ikkagi, kuna ei olnud seksinud juba neli kuud ja oli seepärast juba tõsiselt hädas.\nAlamkohus mõistis iraaklase süüdi tõsises seksuaalrünnakus ning alaealise vägistamises ning talle määrati kuus aastat vanglakaristust. Kuid nüüd on asjades toimunud tõsine pööre, sest ülemkohus on võtnud karistuse tagasi ning nõudnud juhtumi uuesti läbivaatamist.\nAustria ülemkohtu president Thomas Philippi sõnul on endiselt jõus süüdistus alaealise seksuaalrünnaku osas, kuid vägistamise süüdistust ei ole võimalik piisavalt tõendada. Ülemkohtu otsuse kohaselt oleks alamastme kohus pidanud veenduma, kas vägistaja ikka sai selgelt aru, et ohver ei nõustunud seksuaalvahekorraga ja kas Amir A.-l ikka oli kindel plaan tegutseda poisi tahte vastaselt.\nSeega läheb vägistamisjuhtum tagasi piirkonnakohtusse. Austria seaduste kohaselt on iraaklase karistus tühistatud. Uus protsess toimub ilmselt 2017. aastal. Niikauaks jääb 20-aastane iraaklane vahi alla.\nAllikas: The Local (tõlkinud Triin van Doorslaer)\nFOTO: Scanpix – illustreeriv


Viis korda UK parimaks DJks valitud Gareth Emery 3. mail Tallinnas! - Kroonika\nViis korda UK parimaks DJks valitud Gareth Emery 3. mail Tallinnas!\n3. mail astub EDM Estonia seni suurimal sündmusel üles viiel korral Inglismaa parimaks DJ-ks valitud superstaar Gareth Emery.\nAastaid elektroonilise tantsumuusika kõige teravamasse tippu kuulunud DJ ja produtsent müüb alati välja kõik klubishowd ning tema CV-sse kuuluvad iga aastased esinemised maailma suurimate festivalide pealavadel nagu: Tomorrowland, TomorrowWorld, Ultra Music Festival, Summer Sound Festival, Global Gathering jpt. Alates 2009. aastast on Emery kuulunud maailma TOP100 DJ hulka, platseerudes 2010. aastal seni kõrgeimale, 7. kohale!\nTema tuntumad hitid on "Concrete Angel", "Sanctuary", Krewella'ga koostöös sündinud "Lights & Thunder", kunagise Love Parade hümni taaslooming "Meet Her In Miami" ning ülipopulaarse laulusaate "The Voice" finaalis laulnud ingli häälega Bo Bruce'ga valminud lugu "U", mis on pärit tema 1. aprillil ilmuvalt teiselt stuudio albumilt "Drive".\nGareth Emery puhul on tegemist väga omalaadse produtsendiga, kes pärast pikki aastaid katsetamist on leidnud oma niši ning raudse koha elektroonilise tantsumuusika austajate südames. Alates 2008. aastast kuulub talle plaadifirma Garuda, mille alt on lisaks Emeryle hitte tulnud ka artistidelt nagu: Ben Gold, Craig Connelly, Tritonal, Blake Jarrell, Mark Eteson ning M.I.K.E. 2010. aastal ilmus tema kauaoodatud debüütalbum "Northern Lights", mis tõusis #1 tantsumuusika albumiks USAs. Sealt pärineb tema üks kõige suuremaid hitte "Sanctuary", mis valiti aasta ühes oodatuimas, Armin van Buureni raadioshows kokku pandavas tabelis teisele kohale.\n2012. aastal ühendas Gareth jõud talendika vokalisti Christina Novelliga, kellega koostöös valmis praeguseks hetkeks Youtubes 18 miljonit vaatamist kogunud megahitt "Concrete Angel", mis valiti mitmetes erinevates edetabelites aasta parimaks tantsumuusika looks. Pärast seda on Emery tegelenud rohkem oma poole miljoni kuulajaga raadioshow, esinemiste ning fännide poolt kannatamatult oodatud 1. aprillil ilmuva uue artisti albumiga "Drive". Paljud tantsumuusika eksperdid nimetavad seda aga vaikuseks enne tormi!\nFactorys üritusel soojendavad Garethit Eesti elektroonilise muusika artistid Probe, Kaimo K ja Tarmo Tammel.\nEsimesed 200 "Early Bird" piletit ekslusiivsele klubiõhtule hinnaga 10€ on saadaval alates 23. märtsist kõikidest Piletilevi müügipunktidest ning GateMe keskkonnast!


Terasest Treppide Ehitus » Võimalused Lühidalt - 2019 | Ehitusmaterjalid\nPõhiline EhitusmaterjalidTerasest trepikonstruktsioon sisestamiseks või paigutamiseks\nToodetud trepid on tavalised\nKonstruktsioonid sees ja väljaspool\nKeevitamine ja regulatsioonid\nEnamikel juhtudel on terasest trepikonstruktsioon konstrueeritud nii, et trepikoda saab paigaldada või sadulata. Erinevad profiilvormid vastavad üksikute osade, nagu kandevõimendid, põsed, piirded ja kand- või sadulapunktid, vajalikele stabiilsuskriteeriumidele. Valmistamine ulatub kokkupandavatest komponentidest kuni kohapealse koostamiseni.\nTerasest trepikonstruktsioonid on eriti tavalised ühepereelamute treppidel. Tüüpiline esindaja on ridaelamu trepp, mis tagab väikese jalajälje all ideaalse trepikoja.\nInterjööri terasest trepikojad on tavaliselt avatud kokkupandavad trepid, mis on kinnitatud projektsioonide lakke servadele või salvestatud "sisestatud". Sõltuvalt konstruktsioonilistest tingimustest võib terasest trepikonstruktsioon olla juba eelnevalt alamtsükliga kokku monteeritud või monteeritud ja keevitatud modulaarse tehnoloogia abil.\nTerasest trepikonstruktsioone kasutatakse laialdaselt nende väikese jalajälje tõttu, säilitades samas tohutu stabiilsuse ja vastupidavuse. Lisaks eramute trepikodadele on peamisteks kasutusvaldkondadeks igasugused majapidamise stiilis korterid ja igasugused põgenemis- ja tulekahjude trepid ning põgenemise trepp ei ole mitte ainult planeeritud ja ehitatud hoonetes. Eriti kinnitatakse hoone välisküljele metallist trepid, näiteks varjupaigana.\nTerase töötlemise paindlikkus toob kaasa ka palju treppide kuju, mis tagavad ruumi säästvad, piisavad ja kiire evakuatsiooniteed. Ruumi säästvate treppidena on teada eelkõige spiraaltrepid. Sellist tüüpi treppide tüüp kuulub spiraalse trepikoja ehitamisele.\nKonkreetsete omadustega terastreppide konstruktsioonides on kuus tüüpi profiile:\nHE profiilid ruudukujuliste ristlõikega ja laiad äärikud äärikute tootmiseks\nÕõnes torud ristkülikukujulise või ümmarguse ristlõikega reelingute ja kerge koormusega osade jaoks\nU-kujulised profiilid põskedele ja toe toetamiseks, väga vastupidavad, kuid ainult ühes suunas\nPaljude sissepääsudega keevisliidete jaoks õõneskehad ümmargused\nTahked tahked profiilid dekoratiivelemendina\nNurgad ja T-profiilid, mida kasutatakse teiste profiilide täiendavate ühendusvahenditena\nTerasest trepikonstruktsioon koosneb alati mitme profiilikujunduse kombinatsioonist, mis absorbeerib ja jaotab optimaalselt kõik koormused ja koormused.\nTerase trepikonstruktsiooni ohutuse ja vastupidavuse eelduseks on pingevaba ja väändevaba paigaldus. Kuna keevisliidetes on alati tohutu soojuse mõju, võib kompenseerimiseks osutuda vajalikuks teiste treppide edasine kuumutamine. Sel põhjusel võivad iseseisvalt ehitatud terasest treppide piirid ja ainult keevitussüsteemiga inimesed kogeda usaldusväärseid treppe.\nLisaks sellele tuleb arvesse võtta mitmeid füüsilisi tingimusi. Seega, kui mõõta ette nähtud trepi pliidit elamutes, tuleb arvestada.\nTrepikonstruktsioonide eeskirjad on loetletud standardis DIN 18065 ja viivad õiguslikult siduva trepi valemini, mis peab olema piisavalt tuttav terasest treppide jaoks.


Jaanuarikuu teismeliste keelekohvik - Prantsuse Instituut Eestis Jaanuarikuu teismeliste keelekohvik - Prantsuse Instituut Eestis\n> Kursused > Keelekursused lastele ja noortele > Jaanuarikuu teismeliste keelekohvik\nPakume keskkooli taseme õpilastele eraldi keelekohvikut prantsuse kõnekeele harjutamiseks lõbusas atmosfääris! Järgmine teismeliste keelekohvik leiab aset reedel 26. jaanuaril kell 17.00.\nTegemist on uue spetsiaalselt noortele suunatud vestlusõhtute seeriaga, mille põhirõhk on õpilaste prantsuse keele suulise väljendamisoskuse arendamisel (mh harjutatakse näiteks argumenteerimist ja oma arvamuse avaldamist…). Suulist keeleoskust harjutatakse läbi erinevate tegevuste ja mängude: seltskonnamängud, perekondliku söömalaua läbi mängimine, improteater…\nTulge õppima prantsuse keelt lõbusas atmosfääris! Kohtumiseni reedel 26.01 kell 17.00 Prantsuse Instituudis!\nSee keelekohvik on mõeldud vaid nooremale publikule (vanuses 16-19), jätkame paralleelselt ka Prantsuse Instituudi igakuist täiskasvanute keelekohviku traditsiooni!