Avalik kaasatus vaeste jaoks | Lunar Explorer\nAvalik kaasatus vaeste jaoks\nAvalik kaasamine vaese aja jaoks\nKuidas teha tõhus avalikkuse kaasamine piisavalt aega, et oma uurimistööga edasi liikuda!\nKaasamine on praegu kuum teema. Alates pressiteadetele panustamisest ja laboriekskursioonide läbiviimisest kuni avalikes loengutes esinemiseni ja patsientide rühmituste teadmisi koondavate koosolekute koordineerimiseni - on lootust, et tänapäeva teadlased teevad midagi enamat kui lihtsalt oma uurimistöö esitamise. Ja sellegipoolest nõutakse akadeemikutelt, et nad kulutaksid aina enam aega laboris ja loenguteatri eesruumis.\nKuid miks on asutused ja teadusuuringute rahastajad nii huvitatud, et teadlased leiaksid oma hõivatud ajakavades aega, et tegeleda kaasamistegevustega, ja millised on võimalused uurijana avalikkuse kaasamiseks ajasõbralikul viisil?\nAvaliku kaasamise all mõeldakse paljusid erinevaid asju. Mõnes valdkonnas ja sektoris on see täpne määratlus, teistes kasutatakse seda paindlikumalt. Alustame määratlusega:\n„Avalik kaasamine kirjeldab hulgaliselt viise, kuidas kõrghariduse ja teadustöö tegevust ja eeliseid saab avalikkusega jagada. Kaasamine on oma olemuselt kahesuunaline protsess, mis hõlmab suhtlemist ja kuulamist eesmärgiga tuua vastastikust kasu. ”\n- Riiklik kaasamise riiklik koordineerimiskeskus\nRahastajate ja uurimisinstituutide avalikust kaasamisest on palju eeliseid. Näiteks saavad asutused oma teadustöö nähtavuse suurendamiseks kasu tudengite suurema värbamise ja suurema poliitilise mõju kaudu. Ja nii asutused kui ka rahastajad reklaamivad oma teadusportfelli ja saavutusi raha kogumiseks nii, et nad saaksid jätkata tulevaste uuringute rahastamist.\nKuid eelised ei piirdu sellega. Üha enam peavad asutused muutuma oma kulutuste eest vastutavaks ning avatud kahesuunaline dialoog võib aidata mõista teadustöö vajalikkust ja mõista seda. See dialoog on oluline ka usalduse loomiseks ja asjakohasuse näitamiseks ning julgustab teadusuuringuid reageerima ja vastama ühiskonna vajadustele - võimaldades asutustel näidata üles pühendumust avalikele hüvedele.\nNeed potentsiaalsed tulemused ajendavad rohkem institutsioone kaasama oma igapäevaseid tegevusi; selle kaasamine strateegilistesse missioonidesse, edukuse mõõtmete väljaselgitamine, võimaluste ja ressursside pakkumine, selle olulisusega suhtlemine ja nende eest seismine ning nende osaliste tunnustamine või premeerimine.\nTeadlaste endi puhul viidatakse avalike kaasamistegevuste jaoks sageli õpingute inspiratsiooniallikana, suhtlemisoskuse, võrgustiku loomise ja mõjutamise parandamise mehhanismina ning karjäärivõimaluste parandamise vahendina. Kaasamine võib avada värskeid vaatenurki teadusuuringutele ning parandada teadlase ja tema töö profiili ning suurendada selle mõju.\nEnamik akadeemikuid nõustub, et üldsuse kaasamine on seda väärt. Swiansea ülikooli Rhian Melita Morrise hiljutises uuringus näitasid esialgsed leiud, et 96,43% arvab, et üldsuse kaasamine on oluline. Ja 90% akadeemikutest, kes kavatsevad esitada REF2021-le mõjualase juhtumiuuringu, hõlmavad väljundi, tulemuse või mõjutusena avalikkuse kaasamist.\nTundub, et probleemiks on aja leidmine muude tähelepanu pööravate tegevuste hulgas, näiteks uurimistöö arendamine, katsete tegemine, tulemuste avaldamine ja tutvustamine, õpetamine, laborirühma liikmete toetamine, rahastamise taotlemine ... nimekiri jätkub. Tõepoolest, 67,44% ütles, et ajapuudus oli nende tegevuste läbiviimisel suurim takistus.\nKuidas leida aega kõigi nende võimalike eeliste saavutamiseks? Vastus on teha arukas kaasamine ja maksimeerida ressursse, mis on suurima mõju avaldamiseks saadaval.\nÜks lihtsamaid alustamiskohti võiks olla veebis. Sotsiaalmeedia võib tunduda ahvatlev, kuna tegelikult ei pea te miljardist inimesest potentsiaalsete inimeste juurde pääsemiseks ja nendega suhtlemiseks laborist lahkuma. See on ka kahesuunaline platvorm, mis õigesti kasutamisel soodustab küsimusi ja arutelu.\nSotsiaalmeediat saab kasutada ka reaalajas videote avaldamiseks, kus saaksite näiteks vastata korduma kippuvatele küsimustele või korraldada reaalajas laboriekskursiooni, muretsemata selle pärast, kui palju inimesi mahub mikroskoobi ruumi ja kuhu külastajad võivad oma autosid parkida.\nKuid kui loote sotsiaalkonto nullist, võib jälgijate meelitamine võtta aega. Parim viis oma konto kasvatamiseks on korrapärase sisu postitamine paar korda nädalas, nii et peaksite endalt küsima - kas olete kindel, et teil on igal nädalal midagi jagada?\nMõnel uurimisrühmal ja üksikisikul on väga edukad kontod, kuid kui olete proovinud sotsiaalmeediat ja teil on olnud vähe edu või pole neid profiile veel üles seadnud, on võib-olla veel üks võimalus.\nPaljudel asutustel ja isegi osakondadel on sotsiaalmeedia kontod, mida haldavad spetsiaalsed meeskonnad, ja sageli on neil kümneid tuhandeid jälgijaid. Teie teadustööd võivad rahastada ka muud organisatsioonid, näiteks heategevus- või teadusnõukogu, millel on tõenäoliselt palju kaasatud jälgijaid, kes soovivad kuulda viimaseid uuringuid konkreetse haiguspiirkonna või teadusvaldkonna kohta.\nNutikas sotsiaalmeedia - ühendades inimestega, kes vastutavad juba olemasolevate institutsionaalsete ja organisatsiooni sotsiaalmeedia kontode eest, saate kasu saada nende ligipääsust ja nende teadmistest, kuidas neid vaatajaskondi kõige paremini kaasata. Proovige pöörduda oma uurimistööga seotud organisatsioonide poole, et teada saada, kuidas saate nendega koostööd teha ja keda peaksite teavitama, kui teil on jagamist väärt uudiseid või mõni veider idee, näiteks reaalajas laboriekskursioon!\nPiiksuma või Facebooki postituses on ainult nii palju tegelasi ja mõnikord on vaja oma loo jagamiseks ja inimeste tõeliseks kaasamiseks natuke rohkem ruumi. Lõppude lõpuks võib teie uusima lehega lingi säuts alla minna nagu juhitud õhupall, kus pole ühtegi akadeemilist auditooriumi, kes pole harjunud ajakirjade artikleid lugema. Avalikuks tarbimiseks mõeldud teaduste kirjutamine on ka suurepärane viis suhtlemisoskuste arendamiseks, mis parandaks teie stipendiumi edukust, eriti kui kandideerite organisatsioonidesse, mis arvestavad toetuste andmise protsessis nii vastastikuse eksperdihinnangu kui ka ülevaatega.\nPaljud teadusrühmad ja eraisikud, kes peavad suurepäraseid ajaveebisid, nagu näiteks Simon Stott ScienceofParkinsons - tõsiselt, Simon, olen ma jahmunud, kuidas leiate aega sellise haarava ja põhjaliku sisu kirjutamiseks! Kuid nagu sotsiaalmeedias, võib ka vaatajaskonna loomine võtta aega, kui plaanite alustada nullist ja see nõuab sagedasi postitusi.\nJällegi on sama lahendus olemas - teiega ühendatud asutustel ja organisatsioonidel on sageli ajaveebid, taskuhäälingusaated, vlogid, ajakirjad ja palju muud. Nende kanalite toimetajad sooviksid teiega ühendust võtta - usaldage mind, sest kui olete Parkinsoni teadlane, olen üks neist toimetajatest, kes soovib teiega innukalt rääkida (üksikasjad on selle postituse lõpus)!\nNutikas ajaveeb - proovige pöörduda erinevate organisatsioonide poole, et teada saada erinevatest kanalitest, mida saate kasutada oma uurimisalase suhtlusvahendina. Nende kanalite toimetajad saavad pakkuda nõu oma vaatajaskonna kohta, näiteks teaduse mõistmise taseme kohta, ja aidata teil kohandada tükki nii, et see avaldaks maksimaalset mõju. Ja kui olete koostanud oma ilusa ajaveebi, vlogi, taskuhäälingu vms, võite paluda neil organisatsioonidel seda oma sotsiaalmeedia kanalites jagada.\nTeadussündmused on veel üks hea viis avalikkuse kaasamiseks. Alates loengutest kuni laboriekskursioonide, teadusmesside ja lahtiste uste päevadeni on tegevust, mis sobib kõigile teadlastele, olgu nad siis valdkonna uued või ülemaailmsed eksperdid. Kui kavatsete üksi minna, võivad need tegevused vajada teatavat kavandamist, kuid nõuavad tõenäoliselt vähem pidevat pühendumist kui sotsiaalmeedia kanal või ajaveeb.\nNagu arvata võis, on ka aega säästmiseks võimalusi osaleda teiste organisatsioonide korraldatud üritustel - näiteks heategevusloengusari, kohalikud avalikud teadusrühmad või ülikoolide avatud uste päevad. Neid olemasolevaid sündmusi ära kasutades saate kokku hoida trükitud ja lamineeritud noolte kleepimisel vaeva nägemisega, et veenduda, et inimesed leiavad, et see loengusaal on raamatukogu tagant eemale hoitud. Ja kui te pole veel valmis koostama tutvustamislauda tegevustega, mis selgitavad teie uurimistööd, võiksite külastada teadussündmusi või osaleda vabatahtlikena, et teada saada, mida teised teadlased pakuvad.\nLaiema veebipõhise vaatajaskonna kaasamise huvides võivad mõned korraldajad ka teie esitluse või demonstratsiooni videoda või otseülekannet teha. See mitte ainult ei muuda teie uurimistööd kättesaadavaks neile, kes ei saa isiklikult osaleda, vaid võib pakkuda ka linki teie institutsionaalsel veebisaidil või teiste vaatajaskondadega jagamiseks.\nNutikad sündmused - saate teada, millised võimalused on teie uurimistööga seotud organisatsioonidega või teie kohaliku kogukonna sees. Ja kui otsite midagi pisut paremat kätt, võtke ühendust kohalike ja riiklike teadusfestivalidega (nt Briti teadusfestival), kes võivad vajada meeleavaldusi - need üritused võivad olla suurepärane viis suhelda suurte ja mitmekesistega vaatajaskonnad lõbusas keskkonnas.\nKui rohkem akadeemikuid julgustatakse kaasamistegevustesse, leiavad paljud, et peavad leidma uuenduslikke viise laiema sihtrühmani jõudmiseks. Kuid sageli jäetakse tähelepanuta see, et võib-olla on lihtsaid viise, kuidas juba tehtud tegevustest rohkem mõju saada.\nPatsientide ja avaliku sektori kaasatus (PPI) on see, kui teadlased ja tervislikest tingimustest mõjutatud inimesed teevad koostööd uuringute kavandamiseks, kavandamiseks, rakendamiseks, juhtimiseks, hindamiseks ja / või levitamiseks. Seda tüüpi tegevuse eesmärk on viia patsiendi hääl meditsiinilistesse uuringutesse.\nNagu muud tüüpi kaasamised, võib kaasamine avaldada tohutut mõju nii teadlasele kui ka asjaosalistele. Ja mitte ainult kliinilised teadlased peaksid olema PPI-st huvitatud, kaasamine võib anda lisandväärtust ka alusuuringutele.\nNii et järgmine kord, kui teil on võimalus suhelda avalikkuse või patsiendirühmade liikmetega, mõelge, kas oleks võimalik samal ajal mõnda kaasatust teha. Võite paluda publikul täita küsimustik selle kohta, kuidas teie uurimistöö vastaks nende vajadustele esitluse lõpus, või kasutada mõnda aega labori ringkäigust eemal, et paluda inimestel tagasisidet saada järgmise granditaotluse kohta.\nNutikas kaasatus - kui otsite tuge selle kohta, kuidas avalike vaatajaskondade kaasamisel maksimaalselt oma aega kasutada, või olete huvitatud kaasamisest, võiksite võtta ühendust heategevusorganisatsiooniga, mis toetab teie valdkonna teadusuuringuid. Paljudel meditsiiniliste uuringute heategevusühingu (AMRC) liikmetel, nagu näiteks Parkinsoni Ühendkuningriigil, on tugevad ja ainulaadsed suhted patsientide ja avalikkusega, kes soovivad teadusuuringute partnerluses osaleda. Võite alla laadida ka meie PPI ressursi teadlastele.\nLõpuks, kui teil on olulisi uudiseid, et jagada kõige tõhusamaid viise avalikkuse teavitamiseks, on suhelda meediaga. Kuigi seda on võimalik ise teha, soovitaksin saada professionaalset abi. Enamikul ülikoolidel ja suurematel organisatsioonidel on oma ajakirjandus- ja avalike suhete osakonnad, mis aitavad veenduda, et teie teadustööle pööratakse tähelepanu, mida ta väärib, ning valmistada teid ette ka kõigi keerukamate küsimuste jaoks, mis võivad teie poole pöörduda.\nNutikas meedia - saate teada, kes on teie asutuse ja rahastaja meediumikontaktid. Järgmine kord, kui teil on tulekul trükiseid või väärt uudiseid, mida jagada, võtke nendega võimalikult varakult ühendust. Suurem märkus tähendab, et saate nende meeskondadega teha koostööd pressiteate koostamiseks, mis köidab nii avalikku publikut kui kajastab täpselt teie uurimistööd. See annab ka meediumimeeskondadele parima võimaluse mõju avaldada.\nEhkki suur osa sellest postitusest on seotud sellega, kuidas akadeemikud saavad kaasamistegevusi kasulikul ja ajaliselt tundlikul viisil läbi viia, tasub siiski esile tõsta mõlemapoolset kasu. Liiga sageli keskendutakse kaasamisel ainult instituudi või akadeemilise isiku või alternatiivselt kaasatud rühmade liikmete kasule, kuid kvaliteetne avalik kaasamine peaks tooma kasu kõigile asjaosalistele ja edumeetmed peaksid seda kajastama.\nNiisiis, kui teid on inspireeritud tegelema mingisuguse kaasamistegevusega, siis soovitaksin keskenduda ainult sellele, et teie tegevus oleks vastastikku kasulik. Lõppude lõpuks on aeg kõigile väärtuslik ...\nPraegu reklaamime külalisteuuringute ajaveebi. Kui olete Parkinsoni teadlane ja soovite rohkem teada saada, võtke ühendust aadressil research@parkinsons.org.uk.\nVõi kui soovite arutada, kuidas Parkinsoni Ühendkuningriik saaks teid kaasamistegevusega toetada, siis vaadake meie PPI ressurssi teadlastele või kirjutage meile aadressil researchinvolvement@parkinsons.org.uk.\nNeed teadlased saatsid Marsi jaoks raketi vähem, kui see maksis.Miks metsikud papagoid söövad Amazonases mustust?Kas matemaatika pakub tõtt?Miks on kõik päikesest nii vaimustatud?Universum algas suure sulaga, mitte suure pauguga


MODIFITSEERITUD VäSIMUSE MõJU SKAALA KASUTAMINE MS JAOKS - AJU - NÄRVISÜSTEEMI\nModifitseeritud väsimuse mõju skaala kasutamine MS jaoks\nVäsimus on hulgiskleroosi (SM) korral äärmiselt tavaline, see mõjutab üle 80 protsenti SM-i patsientidest. Veelgi enam, paljud väitsid, et väsimus on nende kõige kurnavam MS sümptom.\nVäsimuse suur probleem - välja arvatud inimeste vaieldamatud kannatused - on selle tagajärjed. Kuna väsimus püsib ilma raskusteta, võib see negatiivselt mõjutada inimese elukvaliteeti ja igapäevast toimimist.\nVäsimuse ja selle tagajärgedega tegelemiseks on eksperdid koostanud testi, et mõõta väsimuse raskust.Seda testi, mida nimetatakse modifitseeritud väsimuse mõju skaalaks (MFIS), saab kasutada nii kliinilistes tingimustes (teie arsti kabinetis) kui ka uurimisuuringuid teostavatel uurijatel.\nKuidas võidelda MS väsimusega\nModifitseeritud väsimuse mõju skaala (MFIS) on üks kümnest skaalast, mis moodustavad hulgiskleroosi elukvaliteedi testi (MSQLI) - instrumendi, mis annab teavet MS-ga elava inimese elukvaliteedi kohta.\nMFIS hindab konkreetselt väsimuse tajutavat mõju inimese igapäevatoimingutele viimase nelja nädala jooksul.\nEnamik inimesi saab MFIS-i ise võtta; kui aga inimesel on nägemisprobleeme või ülajäsemete kahjustusi (nt lihasnõrkus või sensoorne defitsiit), võib testi manustada neuroloog või mõni muu koolitatud pakkuja.\nMFISil on kaks versiooni - täispikk versioon, mis koosneb 21 avaldusest, ja lühendatud versioon, mis koosneb 5 avaldusest.\nTäispika versiooni valmimine võtab umbes 5–10 minutit, samas kui lühendatud MFIS-versiooni valmimine võtab aega 2–3 minutit.\nMFIS-i võtnud osalejad hindavad iga väidet 5-pallisel skaalal, ulatudes nullist (mitte kunagi) kuni nelja (peaaegu alati). Kuna täispika versiooni kohta on 21 küsimust, võib üldskoor olla vahemikus 0 kuni 84. Samamoodi võib lühendatud versiooni (5 väidet) puhul üldskoor olla vahemikus 0 kuni 20. Üldiselt, mida suurem on tulemus, seda suurem on väsimus.\nTäispika versiooni eeliseks on see, et esindatud on kolm alamskaalat - füüsiline, kognitiivne ja psühhosotsiaalne.\nSee tähendab, et testi tulemused võivad aidata inimesel piiritleda, millist osa oma elust tema väsimus kõige enam mõjutab - näiteks tajutav jõud kodutööde tegemiseks (füüsiline) versus võime keskenduda või mõtteid korrastada (kognitiivsed) versus motivatsioon tegelema ühiskondliku tegevusega (psühhosotsiaalne).\nNäited MFIS-i avaldustest\nIga väite hindamisel palutakse osalejatel märkida: "Kui sageli on väsimus neid viimase 4 nädala jooksul niimoodi mõjutanud." Nad võivad sisestada kas 0 (mitte kunagi), 1 (harva), 2 (mõnikord), 3 (sageli) või 4 (peaaegu alati).\nSiin on viis lauset lühendatud MFIS-i versioonist:\nOlen olnud vähem ergas.\nMul on piiratud võimalused kodus asju ajada.\nMul on olnud probleeme füüsilise pingutuse säilitamisega pikka aega.\nOlen vähem suutnud täita ülesandeid, mis nõuavad füüsilist pingutust.\nMul on olnud probleeme keskendumisega.\nTäispikk versioon sisaldab täiendavaid avaldusi - mõned näited hõlmavad järgmist:\nOlen olnud kohmakas ja koordineerimata.\nOlen olnud unustamatu.\nMu lihased on nädala tundnud.\nMinu mõtlemine on aeglustunud.\nKuigi MFIS on lihtne, arusaadav ja hästi hinnatud test, on alati hea mõte samm tagasi mõelda ja kaaluda, kui test teile kasulik võib olla - kaks peamist punkti, mida tuleb arvestada, on testi usaldusväärsus ja kehtivus.\nUsaldusväärsus viitab sellele, kui hästi tulemusi saab usaldada - teisisõnu, kas inimese MFIS-skoor kajastab täpselt tema väsimusastet?\nKuigi andmed MFIS-i usaldusväärsuse kohta on piiratud, näitavad olemasolevad uuringud, et MFIS-il on vastuvõetav test-kordustesti usaldusväärsus.\nSee tähendab, et inimesel, kes kasutab MFIS-i samal päeval või päevade vahedega kahel erineval korral, on teatatud väga sarnastest, kui mitte sama tulemustest.\nMuidugi, hoolimata nendest julgustavatest leidudest, on mõned eksperdid mures, et sellised tegurid nagu uni või kofeiini tarbimine võivad skoori tegelikult mõjutada, ja nendega tuleks tulevastes uuringutes tegeleda.\nPealegi on mõned eksperdid mures, et väsimus on MS-s lihtsalt ebastabiilne - seega ei pruugi tõeliselt "usaldusväärse" väsimusskaala väljatöötamine olla realistlik.\nKehtivus viitab sellele, kui hästi test mõõdab seda, mida ta peaks mõõtma. MFIS-i kehtivuse toetamiseks on uurijad leidnud seose inimese MFIS-i skoori ja teiste väsimuskaalade, näiteks Väsimuse raskusastme (FSS) skoori vahel. Veelgi enam, mõned uuringud on näidanud MFIS-i skoori paranemist väsimust ravivate sekkumistega, nagu treenimine või ravimite võtmine, nagu Provigil (modafiniil).\nSee tähendab, et me ei tea täpselt, mida skoori muutus tähendab - näiteks kui inimese "kognitiivne" skoor paraneb viie punkti võrra, kas see tähendab, et inimene saab teavet töödelda kiiremini või lühema ajaga mälu?\nLisaks on leitud, et MFIS-i skoorid korreleeruvad depressiooni hindavate testidega (Becki depressiooni inventuur ehk BDI). See viitab sellele, et MFIS ei pruugi olla võimeline välja viskama MS-ga seotud väsimust versus väsimus, mis tekib depressiooni tagajärjel.\nKui teil on väsimus, on oluline rääkida oma arstiga. Kuigi teie väsimus võib tuleneda teie MS-st, võivad kaasa aidata ka muud tegurid, näiteks ravimite kõrvaltoimed või depressioon.\nPärast väsimusele ligipääsu, võib-olla MFIS-i abil, saate teie ja teie arst välja töötada "oma väsimuse vastu võitlemise" kava, mis võib hõlmata mitmesuguseid ravimeetodeid - tegevusteraapiat, treeningut, stressireguleerimist või ravimeid.\nSilte: Veregrupi Häired Hivaids Tsüstiline Fibroos\nDüsautonoomia diagnoosimine ja ravi\nKas liiga palju ravimeid võib põhjustada dementsuse pöörduvaid sümptomeid?\nEpilepsia põhjused ja riskifaktorid\nAjutüve insuldi sümptomid, diagnoos ja sündroomid\nSuitsetamise ja peavalu seos\nLugege MS-i väsimuse enesearvestuse mõõtmise kohta, mida nimetatakse modifitseeritud väsimuse mõju skaalaks, mis võimaldab tutvuda väsimuse mõjuga teie igapäevaelule.\nCopyright 2021 https://healthyatri.com Modifitseeritud väsimuse mõju skaala kasutamine MS jaoks


Kaisa Gabral • 18 veebruar 2014\nKui riik kehtestaks kõigile elektrimüüjatele võrdsed tingimused, siis kasvaks väiksemate elektrimüüjate turuosa Elektrumi juhi Raivo Videviku hinnangul veelgi.\nEesti Energia turuosa Eesti elektrimüügis kukkus aastavahetusel märkimisväärselt ning oli jaanuari seisuga 60 protsenti võrreldes 72 protsendiga detsembris. Seejuures kerkis suuruselt teise elektrimüüja Elektrumi turuosa detsembri 9,6%-lt jaanuaris 14,6%ni.\n"Hindan seda seeläbi, et me oleme kõvasti tööd teinud ja Eesti elektritarbijate usaldust võitnud. Ainult nii me suudamegi oma turuosa kasvatada ja me kasvatame seda veelgi," kommenteeris Videvik oma ettevõtte edu põhjuseid.\nTa lisas, et kui Elektrum eelmise aasta alguses turule tuli, oli ambitsioon saavutada 20% turuosa. "Turuosa kõigub iga kuu, nüüd on meie turuosa 14,6%. Me loodame seda tempot hoida ja kasvatada, et järgnevate aastate jooksul kasvaks see 20%ni. Selge on see, et seda kasvu ei saa teha poole aastaga," märkis Videvik.\n"Kahjuks Eestis täna veel ei vaheta elektrimüüjat 100 000 inimest kuus. Kui tempo oleks selline, siis oleks meie kasv ka kiirem. Riik saaks ka turu avanemisele aidata sada korda enam kaasa seeläbi, et kehtestaks ühtsed ja võrdsed tingimused kõikidele elektrimüüjatele, näiteks ühtne elektriarve," rääkis ta\n"Konkurent nimega Eesti Energia saab seda pakkuda oma klientidele, aga teised elektrimüüjad ei saa seda pakkuda. Sellisel konkurentsitihedal turul, kus hinnad on väga lähestikku ja loeb iga klient, vaatab tarbija kindlasti ka seda, kui mugav see koostöö on," selgitas Videvik probleemi tagamaid.\nSamas nentis ta, et õnneks on nende ettevõtte kliendid tolerantsed ja saavad kenasti otsekorraldustega hakkama. "Kuid iseenesest peaksid kõigil olema võrdsed võimalused, eriti kui üks müüja kasutab seda konkurentsieelisena.Ma arvan, et kui oleks ühtne arve kõikidele elektritarbijatele Eestis, tõuseks teiste müüjate turuosa veelgi enam," lisas Videvik.\nEesti Energial suur turukaotus


Nahkanuia ajaveeb » Blog Archive » Väinjärv ajas ja pildis\nKaks haiget Matsi\nVäinjärv ajas ja pildis\nMõtlesin, et vaatan ajaviiteks üle kõik need vanad fotod, mis ma olen kogunud Väinjärvest ning jagan neid Nahkanuia ajaveebi vahendusel. Sest kui vaadata Google Analytics andmeid, on suur osa (30-40%) ajaveebi tulevaid külastusi juhuslikku laadi ehk põhinevad mingil otsingusõnal ja otsingumootori poolt kuvatud vastetel. Usutavasti tõuseb sellest postitusest kasu neile, kes otsivad infot suviseid kodumaiseid puhkevõimalusi.\nAlustuseks pean tunnistama, et päris iidseid fotosid mul täna veel ette näidata ei ole. Kõige vanemad fotod jäävad kahekümnendatesse-kolmekümnendatesse, olles reeglina dateerimata. Siiski võib olemasolevatest piltidest saada päris hea ettekujutuse Väinjärve rannas olnud meelelahutusvõimalustest. Pole vist olnud aega kui seal poleks olnud hüppesilda või paate. Ka hüppetorni ajalugu ulatub kindlasti 20. sajandi esimesse poolde.\nKvaliteetsem ujumisrand on minu arvates läbi aegade paiknenud ikka Väinjärve mõisa all, mida kinnitab nii sealsete fotode rohkus kui ka mälestused. Seal oli mõis, seal käidi koolis, liiguti rohkem ja ilmselt toetas seal olemist kuidagi ka järve rand. Ervital on kindlasti olnud paadisild, kas ka “rand”, selles pole ma enam kindel. Samas polegi see nii oluline, sest ujumine pole ju olnud eestlase meelisspordiala vaatamata väikeveekogude rohkusele, samas kui ikka minna oli vaja, tehti seda liivaranna puudumisest hoolimata.\nFotode sirvimiseks kliki esimesel fotol ja seejärel liigu vasaku või parema nooleklahviga kas tagasi või edasi.\nMillegipärast tundub mulle, et see Kaarel Aluoja fotokogust pärit foto võiks olla üks vanimaid. Tuginedes vanadpildid.net keskkonnas fotole lisatud kommentaaridele, võiks tegemist olla Molotsovi sillaga. Molotsovi sillaks hüüti seda kohta seetõttu, et see järve osa mõisa alusest sillast kuni poolsaareni oli Molotsovi valduses, kus ilma Molotsovi loata ei tohtinud ka kala püüda. Pildile lisab väärikust ning miks ka mitte vanust sellele märgitud kuidagi arhailisemalt kõlav nimi – Veinjärv.\nSama koht hooajal nägi välja hoopis teistsugune. Väinjärvel peeti isegi ujumisvõistlusi. Oli hüppetorn ning kipakast ehitusest hoolimata sai sild kuumal suvepäeval paksult rahvast täis. Et tegemist on tõepoolest ujumis-, mitte paadisillaga, kinnitab fakt, et paate ujujate juures näha pole.\nSiin on tegemist 1924 aastal toimunud Koeru sportlaste ujumiskursusega.\nJa allolev foto kinnitab, et järv oli hinnatud kokkusaamis- ja puhkekohaks ka kihelkonna kaugemate külade rahvale, näiteks tudrekatele. Tasub tähele panna, et siin võiks ujumissild nihkunud juba ranna praeguse asupaiga poole või lause selle kohale, sest vastasel juhul ei saaks nii hästi koos noortega kaadrisse nende selja taga paiknevat poolsaart.\nJa selline nägi Väinjärve mõisapoolne hüppesild välja suvel 1944 koos Valli ja Jutaga …\n… suvel 1956 …\n… ja siin millalgi veelgi hiljem.\nKuid järve põhjakaldal ei käidud ainult ujumas. Käidi ka paadiga sõitmas, kindlasti kalastamas, pildistamas. Näiteks sellel 1941 aasta fotol poseerivad paadis Väinjärve kodutütred koos oma juhendaja Elli Ilometsaga.\nJärgneval fotol on paadisõit paadisolijate erineva riietega kaetuse põhjal otsustades kombineeritud meelelahutus. On neid, kes võtavad päikest ja ujuvad, on neid, kes lihtsalt naudivad ilusaid ilmu. Paadiga kaugemale järvele ujuma minekul oli ka praktiline põhjus. Näiteks kirjutab ajaleht Järvamaa aastast 1927 kuidas Väinjärve ranna rajatised on kohalike poolt lõhutud ning laiali tassitud ning ujumaminek tähendab põlvini mudas sumpamist.\nMillalgi viiekümnendatel või kuuekümnendatel hakati Väinjärve rannale andma selle tänapäevast väljanägemist. Selleks tuli järve kallas juurida kändudest, puhastada kõrkjatest ja katta liivaga. Kas töö keerukuse ja raskuse, tehnika nappuse või toona levinud arusaama tõttu inimesest kui looduse kroonist, on kohale toodud lausa linttraktor. Neid aegu meenutab allolev foto, mis peaks oleme võetud otse sündmuskohal ja sündmuste keerises.\nJärgmised kaks foto sarnanevad üksteisega võttenurga poolest. Fotograaf on olnud järve läänetipus ja saanud kaadrisse koos järvega ka osa järve kaldal asuvatest Väinjärve mõisa abihoonetest. Neist esiplaanil olev valge hoone seisab sealsamas veel tänaselgi päeval. Kaudselt annab see tunnistust sellest, et nii nagu teiste siinsete veekogude kaldad, on ka Väinjärve kaldad olnud erinevalt tänapäevast omal ajal puhtad ning sobivad kas karjatamiseks või heinateoks.\nKõige lõpuks Ervita rand, mille ajalugu on olnud samuti pikk aga säilinud fotode arvu järgi ehk mitte nii kuulsusrikas. Et seal on paadiga sõidetud ja ujutud, on selge. Hilisematel aastakümnetel võis Ervita uhkeldada sama kõrge hüppetorniga kui see oli Väinjärve rannas. Alanud on kõik siiski paadisillast või paatide randumiseks mõeldud kohast.\nEt seal tehti siiski mõlemat, kinnitavad kaks järgmist samast seeriast fotot, millel on jäädvustatud noored Liusvere ja Metsanurga küladest. Tegemist on taaskord kaudse kinnitusega sellest, milliste külade elanikud millist järve randa külastasid. Kui Väinjärve või Molotsovi rand “kuulus” pigem kihelkonna põhja- ja lääneserva küladele nagu Koeru, Tudre, Vahuküla jne., käidi lõunapoolsel kaldal paiknenud rannas Endla soostiku serva jäävatest küladest nagu Rõhu, Nahkanuia, Metsanurga, Liusvere, Udeva.\nHiljem on sealsamas Ervita rannas olnud kohalike noorte suureks rõõmuks korralik sild ja hüppetorn, mille taustal on ennast lasknud 60-ndatel pildistada Ants Leppoja. Ka järjekorras teine foto, kuigi hilisem, on pärit Antsu fotokogust ja annab tunnistust, et vettehüpped on olnud alati populaarsed ka Väinjärve Ervita poolsel kaldal.\nPosituse lõpetan fotomeenutusega ajast, mil Väinjärvel toimetas vetelpääste. Minu isa, Mänd Ants, kündmas vetelpääste paadiga ja vormimütsis Väinjärve vahuseid laineid aastal 1971, kolm aastat enne minu sündi.\nRohkem fotosid Koeru kihelkonna veekogudest leiad aadressilt vanadpildid.net. Kui kellelgi leidub kodustes fotoalbumites veel vanu fotosid Väinjärvest, andke kindlasti teada! Paneme need ka üles.\nThis entry was posted on Pühapäev, märts 18th, 2012 at 16:15\tand is filed under Koeru, Loodus, Väinjärv, Vana pilt, vanadpildid.net. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.


«Mul pole sellega midagi teha!» ehk turundus Hiiumaa moodi - Siseturism - Reisile\n«Mul pole sellega midagi teha!» ehk turundus Hiiumaa moodi\n«Ideaalne turist on see, kes lendab saarele tulemata üle Hiiumaa ja viskab oma rahapakid alla» – see on loosung, millest paremat hiidlaste kirjeldamiseks ei ole.\nHiidlastest häid müügimehi ei saaks, andke mulle andeks, sõbrad! Või ehk just vastupidi – saaks küll. Hiidlane ütleb kaubale kaasa kõik selle, mis ta asjast arvab.\nAusalt ja keerutamata. See on kliendile muidugi ideaalne olukord, sest sa oskad end hullemaks valmis panna ja hilisemad ebameeldivad üllatused jäävad olemata.\n...Oleme pärast ootamatult katkenud paadisõitu Heltermaalt Rohukülla jäänud nüüd mandrile «vangi» – pähklikooreke keeldub meid tagasi viimast. Väsinud, näljastena ja jamade tõttu õnnetuna viimasel hetkel praamile jõudnuna istume õndsalt lauda söömaaega ootama, road leti ääres juba ära tellitud. Tuleb meie lemmikteenindaja, ulatab meile juustušnitsli, ise samal ajal taldrikusse vaadates. Milline pilk, milline otsmikukorts, ei grammigi naeratust – äärmiselt stiilipuhas!\n«See nüüd küll üks õige šnitsel ei ole,» lausub kahetseval toonil. «Nii väike, sellest ei saa üks meesterahvas midagi.»\nMeie maigutame suid ja vaatame nõutult üksteise otsa – prael just nagu suurust oleks, täitsa normaalne, mitte üks paha sõna ja mis veel sellest rääkida, et meil on kõhud nii tühjad, et lepiksime kasvõi lastepraega, peaasi, et antakse midagi nina ette… Me ei oska midagi kosta.\nAga ta jätkab meie eest ise: «No ma olen korduvalt kööki öelnud, et sellist ei saa ju müüa – vaja oleks suuremat! Aga nad tellivad neid kuskilt, valmis tehtud, selline mõõt – midagi pole teha.» Teenindaja on silmnähtavalt pettunud ja kuri. Kliendid ilmselgelt mitte.\n...Teinekord olen Kärdla suurimas ja esinduslikemas toidupoes. Seisan nõutult juurviljariiulite vahel, ega kindlat soovi olegi, aga müügil olevad suvikõrvitsad hakkavad silma, püüan neid kiigata, mida on võtta ja mis hinnaga. Paraku on saaliteenindaja oma kaubakäru neile just täpselt ette parkinud. Pole viga, upitan veidi ja ikkagi näen kõike, mida vaja.\nHetke pärast jookseb asjaosaline kaubaladuja kohale ja asub varmalt käru eemale lükkama, ise lausudes:\n«Nii sa ei näe midagi, ma ikka viin need eest ära, siis parem ülevaade.»\nTänan viisakalt, tema sätib käru paar meetrit eemale paika ja lisab siis:\n«Ah, riiulid puha kaupa täis, aga ega siit võtta küll midagi ole. No kõike justkui on, aga vaat, millised välja näevad – kes see neid ikka tahab. Ei nägu ega tegu! Mina ei tea, miks nad midagi korralikumat ei too siia.»\nMa vaatan talle paar minutit paar juhmi näoga järele. Minu jaoks ennekuulmatu müügitaktika. Mulle küll meeldib – ostaks nüüd neid suvikõrvitsaid või kiusu pärast!\n...Tõnis istub kord Kõpu kandis ajaviiteks ühes turismitalus, kus ka söögikoht avatud. Istub ja ajab perenaisega juttu nagu saareinimesed ikka. Loomulikult on seesugune olukord perenaisele igati paslik enda rasket elu kurta:\n«Ah, mis mul siin läheb… Näed ju ise, turiste pole, kedagi ei käi, vaikus. Mis äri ma siin ajan või mida teen. Niimoodi leiba juba lauale endale ei too.»\nTõnis noogutab kaastundlikult kaasa. Mis sa ikka oskad teha või kaasa rääkida, kõrvalises kohas võib turismiäri tõepoolest olla veidi komplitseeritud.\nJärsku keerab hoovi suur buss, entusiastlikud näod akendest uudistamas. Perenaine hüppab näljaste turistide sisenedes krapsakalt laua tagant püsti ja lippab kui noor hirv seinale paigutatud menüült pakutavaid toidunimetusi maha võtma, ise samal ajal juurde kommenteerides, et ikka seda tal ei ole ja seda ei jagu jne. Suud ammuli vaatavatele külalistele teatab lahke perenaine veendunult:\n«Ei noh, pole mul midagi anda. Nii äkki tulete, oleks siis võinud ette teatada…»\n«Kui süüa ei saa, äkki siis kohvi ikka annate?» uurivad väsinud reisisellid.\n«Kohvi!? Sellisele rahvahulgale! Palju teid siin ongi, 30 või lausa 40!» hüüatab meeleheitel naisterahvas. «Nii palju korraga küll ei saa, ei jõua mina seda tilkumist ära oodata. Oleks veel, et paar tassi…»\nKui saarekülalised siis nördinult ja tühjade kõhtudega bussi tagasi kobivad ja buss on kadunud metsatuka taha, istub perenaine asjalikult tagasi laua äärde ja ohkab kokkuvõtvalt: «No jah, nii me siin siis elame ja oleme, kuidagi peame hakkama saama… Vaevalt tuleme ots otsaga kokku.»\n...Jälle praamil. Jälle vana hea tuttav teenindaja leti taga. Haapsalust kaasa haaratud maailma parimate sõõrikute juurest on puudu veel vaid cappuccino’d. Tellin, maksan, lähen hetkeks tagasi laua juurde, ootama. Kui leti juurde naasen, ootab mind ees kolm kohvijooki. Kahe asemel. Meenutan igaks juhuks tellimust.\n«Ma ei tea, see cappuccino tundus kuidagi lahja. Ma proovisin veel ühe tassi teha, et kas läheb paremaks, aga ei läinud. Aga mul pole sellega midagi teha, joo ise ära!»\nSee on seesama meie lemmikteenindaja, kes alati tahab parimat, aga välja kukub nagu alati…\nSee oli katkend Mae Lenderi raamatust «Minu Hiiumaa».


Ärilaen - kiire ja bürokraatiavaba laen Sinu ettevõttele\nEttevõtlus kannab endas nii suurel hulgal võimalusi kui riske. Arvestama peab nii ebameeldivate ootamatuste kui suurepäraste võimalustega, mis ühel või teisel moel finantseeringut vajavad. Olgu planeerimatud kulutused või uued vältimatud investeeringud, on paramatatu, et vaba finantsilist ressurssi ei pruugi kohe olemas olla.\nVälisfinantseeringud ettevõtluses on tavapärased. Anname ülevaate, miks tasub ettevõtjana olla teadlik ka ärilaenu võimalustest ning olukordadest, kus ärilaen Sind ettevõtjana aidata saab.\nÄrilaen - kiire ja minimaalse bürokraatiaga laenuvõimalus\nVõimalused ei hüüa tulles, need lihtsalt tekivad töö käigus! Ja paraku kaovad sama kiirelt. Sestap on äärmiselt soodsa rendipinna üürimine või kuluefektiivse miinimumtarne tegemine teinekord korraga vägev võimalus aga ka ootamatu kulu. Just sellisteks puhkudeks ongi hea teada kiireid finantsi kaasamise võimalusi.\nLaen.ee ärilaenu suurim eelis pangalaenu kõrval on kiirus. Taotlusele vastame tunni-paari jooksul. Lisaks puudub kommertspankadele iseloomulik ja lõputuna tunduv bürokraatia. Kuna ärilaen ongi ennekõike pigem väiksemamahuline rahasüst, on riskid maandatud muul moel.\nLaen.ee ärilaenu saad ettevõttele taotleda kuni 35 000 € ulatuses - pakkumine on ettevõttele personaalne, kuid piisav kiireks reageeringuks just ootamatus olukorras..\nInvesteeri, remondi kontor või soeta seadmeid - ärilaenu kasutuse valid Sina\nEttevõtjana tead Sina kõige paremini, kuidas oma tegevuste ulatust laiendada või käivet suurendada. Ehk on see välkkampaania, mis vajab läbimõeldud korraldust ja tavapärase sotsiaalmeedia postituse kõrval tugevamat meediaplaani? Äkki on see hoopis uus paar seadmeid, mis tööd kiirendavad või topeltvõimekust pakuvad? Võib-olla vajad kuluefektiivsuse ja hea marginali saamiseks suuremat tootetellimust, mis broneerib oodatust kõrgema summa eelarvet?\nOlgu Sinu vajadus milline iganes, laen.ee-s usume, et ettevõtjana oled otsuse läbi mõelnud ja tead oma ettevõtlust silmas pidades mõistlikumaid otsuseid.\nTeinekord on vajalik keerulisest olukorrast väljatulemiseks hoopis mingi periood vaid jooksvad kulud katta - ka see võib olla ärilaenu üks kasutusvõimalusi.\nMillisel juhul sobib laen.ee ärilaen Sinu ettevõttele?\nÄrilaen on mõeldud ettevõtetele, kel on tekkinud kiire ja ootamatu rahavajadus ning kes otsivad tekkinud muredele või täna veel kättesaamatule võimalustele võimalikke lahendusi. Meie usaldame Sinu ärilisi otsuseid ja hilisemaid kuludokumente laenu kasutamise kohta ei nõua - nii sobib ärilaen, kui vajad finantsi näiteks uue seadme soetamiseks kui ka vanema seadme purunemisest tekkinud ootamatu kulu katteks.\nÄrilaenu tasub kaaluda ja pakkumist küsida, kui Sul on rahaga kiire ning eelistad võimalikult bürokraatiavaba lähenemist. Esimesel laenamisel tuleb firma esindaja läbima isikutuvastuse ja ettevõtte juhtkonna käenduse. Edaspidisel laenamisel on ka ettevõtte tuvastamise protsess veel sujuvam. Mugavalt läbi veebi esitatud taotluse vastuse saad mõne tunni jooksul ning raha ettevõtte arvele sisuliselt kohe.\nTagatist laen.ee ärilaenul ei ole, küll pead laenamisel arvestama laenuintressiga, lepingutasuga ning laenatava raha piiranguga. Laen.ee ärilaenu saab taotleda kuni 1000 - 35 000 € ulatuses ja tagasimakse saad jaotada isegi kuni 5 aasta peale. Laen.ee 16-aastane kogemus finantsturul annab turvatunde litsentseeritud ja ajalooga ettevõttest, kes aastate vältel tuhandeid ettevõtlusi just turvalise laenurahaga aidanud.\nAnna oma ärile vunki!\nUsume ettevõtlusesse ja mõistame, et ootamatused ja raskused ei ole küll osa plaanist kuid on sellele vaatamata äritegevuses vältimatud. Ärilaen ongi sellistel hetkedel üks õlekõrtest, mida kaaluda.\nÄra kunagi laena vastutustundetult ja ilma põhjapaneva vajaduseta, kuid tea, et õige eesmärgi korral võib paindlike tingimustega ärilaen Sinu äri hoopis päästa. Just tingimuste poolest tasub kindlasti kaaluda lisaks pankadele ka alternatiivseid laenupakkujaid. Vajadusel võta ühendust meie laenuspetsialistidega.\nKuidas leida parim laenupakkuja?


Eesti: Piirialadel võib tähelepanematus tuua suure telefoniarve ERR - Estonian World Review\nEesti: Piirialadel võib tähelepanematus tuua suure telefoniarve ERR\nEestis Läti ja Venemaa piirialadel mobiiltelefoni kasutades on oht, et telefon lülitab end automaatselt naaberriigi telefonioperaatori levialasse ja põhjustab mobiiliomanikule ootamatult suure arve.\nPõhjus, miks telefonid piirialadel naaberriigi võrku lülituvad on EMT pressiesindaja Kaja Pino sõnul see, et leviala ei saa panna mööda piiri jooksma ning Vene ja Läti leviala ulatub kohati üle Eesti piiri ja vastupidi, vahendas "Aktuaalne kaamera".\n"Juhtub, et Vene poole levi on tugevam ja tuleb Eestisse, siis lähevad telefonid võrku, mis on üle piiri ja tähendab Eesti kliendile seda, et helistamine maksustatakse välismaa tariifide järgi," selgitas Pino.\nSarnaseid kaebusi jõuab tehnilise järelevalve ametisse aastas keskmiselt neli. Kohustust kliente olukorrast informeerida telefonioperaatoritel pole.\n"Pigem on see klienditeeninduse küsimus. Inimene, kes Tallinnas numbri võtab, temale seda ei räägita, aga võibolla oleks mõistlik, kui seda piirialadel tehakse," selgitas elektroonilise side teenistuse peadirektori asetäitja Priit Soom.\nSamuti ei pea operaatorid suuri arveid kompenseerima, sest ei ole võimalik kindlaks teha, kas kõned on tehtud naaberriigis või naaberriigi võrgus. Lahendus on mobiilikasutaja enda kätes.\n"Mobiilil on funktsioon võrguvalik. Kui on aktiveeritud automaatne, siis telefon valib ise, kui on käsitsi ja klient märgib ära oma operaatori, siis EMT, Elisa ega Tele2 ei lähe mingil moel Vene võrku," märkis Pino.\n"Üks kord kui tulin kuus aastat tagasi Narva, sain karistuse kätte - 450 krooni. Kindel valik on käsitsivalik. Kui tulevad külalised, siis on esimene asi, et paneme nüüd telefoni kiiresti käsivaliku peale," soovitas kord suure arve küüsi langenud Tanel Mazur.\nTeine võimalus välisoperaatori võrku langemist vältida on lülitada välja roaming-teenus ehk helistamine välismaale. Probleem ei ole ainult Eesti ja naaberriikide vaheline, vaid puudutab kõiki mobiilsideoperaatoreid piirialadel.


Korterite müük, Saare (2 tuba) - Flatfy.ee\nMüüa korterit, Saare (2 tuba)\nArmas, valgusküllane 2-toaline ahiküttega katusekorter Kuressaares Kohtu tänaval vanemas puumajas. Erikujulise planeeringuga. Elutuba vaatega aeda, köök avatud, vannituba ja wc eraldi. Soe ja hubane korter. Alates 01.11.20 moodustatakse korteriühistu, seni on maja hallanud Elamute Hooldus. Seda peab ise nägema, ei ole tavapärase planeeringuga. Rahulik piirkond, vahetus läheduses Kuressaare Ametikool, Kuressaare Jooga keskus. Eksperthinnangu tellimine kiire ja mugav, hind 150.- Olemas puude hoidmiseks kuur. Huvi korral saame vaatama minna! Suurel tutvumisnädalal saad broneerida Sind huvitava maja või korteri külastusaja ainult enda jaoks. Nii saad segamatult uue kodu äratundmisele keskenduda. Võta maakleriga ühendust ja lepi aeg kokku! *** wc ja vannituba eraldi, dušš\nKorter müük; Saare; rooms: 2 rooms


kenneth raisma - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFNeljapäev, 23. märts 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastkenneth raismaInfoSeotud isikud Vladimir Ivanov Anett Kontaveit Kaia Kanepi Roger Federer anton pavlov andres kuhi Seotud kohad Eesti Lõuna-Korea Bosnia ja Hertsegoviina Ameerika Ühendriigid Uus-Meremaa Tähtverekenneth raisma - Viimased uudisedSpKontaveit langes maailma edetabelis 18 koha võrraTäna avaldatud tennise maailma edetabelis on Eesti naiste esireket Anett Kontaveit võrreldes eelmise nädalaga langenud 18 koha võrra, olles nüüd 125. positsioonil. Põhjus on aga lihtne: punktid (110), mis eestlanna teenis eelmisel aastal Monterrey WTA turniiril poolfinaali jõudmisega, enam arvesse ei lähe. 06.03.2017, Silver TaboSpKontaveit tõusis maailma edetabelis esisajale lähemaleVärskelt avaldatud tennise maailma edetabelis on Eesti naiste esireket Anett Kontaveit tõusnud võrreldes eelmise nädalaga neli kohta ning asub nüüd 107. real.\n18.11.2016, Mariel GregorEesti parimad tennisistid võtsid aasta kokku ja vaatasid tulevikku18.11.2016SpKontaveit ja Raisma ühendavad jõud ning peavad lahingu Zoppi ja KauligaNeljapäevast pühapäevani toimub Tere tennisekeskuses Eesti tennise aastalõputurniir. Turniiri raames peetakse maha ka üks segapaarismängu lahing, kus ühel pool võrku on Anett Kontaveit ja Kenneth Raisma ning teisel pool Maria Lota Kaul ja Jürgen Zopp.\n12.07.2016, Siim KaasikKenneth Raisma Wimbledoni karikas12.07.2016SpKontaveit tõusis maailma edetabelis Eesti naise tennise esireket Anett Kontaveit on tõusnud värskes maailma edetabelis kolme koha võrra, paiknedes nüüd 92. positsioonil.\n02.03.2016, Kaarel TällZopp tõi Eestile kindla võidu02.03.2016SpNoorus ja kogemus ühise eesmärgi eestTENNIS. Eesti tennisemeeskond tahab kodusel Davis Cupi turniiril tõusta kõrgemasse seltskonda. Eesti võistleb Tere tennisekeskuses peetaval turniiril koosseisus Jürgen Zopp (ATP 177.), Vladimir Ivanov (ATP 424.), Kenneth Raisma (ATP 959.) ja Mattias Siimar (ATP 1441.), koondise kapten on Ekke Tiidemann. Kui Zopp ja Ivanov on kogenud mängijad, siis Siimar ja Raisma vastavalt 18- ja 17-aastased.\n13.12.2010, Maarja Värv Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaVarsti14:1523MärtsPÄEVAINTERVJUU Kas investeerimine hoonetesse edendab kultuuri?>Täna19:0023MärtsVõrkpalli otsepilt: Pärnu ja TTÜ alustavad veerandfinaalseeriat>Täna20:0023MärtsVõrkpalli otsepilt: superklubiks kerkinud Rakvere alustab uut tiitlijahti>Ülehomme01:1525MärtsKorvpalli otsepilt: Kotsar ja South Carolina kohtuvad tugeva Bayloriga>Viimased uudised14:10Startup-kogukond saab värskenduseks 40 000 eurot 14:00Tolmus võib leiduda ohtlikke mürke 14:00Jälle see kevadväsimus... Kuidas sellega võidelda? 13:59Sirje Kiin: ärevusest hoolimata ei haju Eesti ja USA sidemed kuhugi 13:55PÄEVAINTERVJUU Miks pole riigi rahast kultuurile kunagi küllalt? 13:55Le Pen läheb homme Moskvasse külla 13:53Kas olümpiahoki toimubki NHLi staarideta? 13:50Lätis saab nüüdsest põllumaad osta vaid läti keele kõneleja 13:49Jüri Ratas: riigiasutusi saab edukalt juhtida ka Tallinnast väljaspool 13:46Inga Lunge: me ületähtsustame romantilist suhet 13:46Fotod: sellised on viis kõige kallimat korterit Eestis 13:44Loomisel on maailma kiireim super-elektriauto 13:30Kiievis lasti maha endine Vene duumaliige (1)13:30Uued prillid annavad inimestele värvide nägemiseks supervõimed 13:28Eesti Filharmoonia Kammerkoor Paul Hillieri juhatusel esitab haruldast muusikat Ida-Euroopa naisheliloojate loomingust 13:26Kolm lihtsalt asja, millest alustada, kui tahad õppida raha säästma 13:21Rünnaku ajal sillalt Thamesi hüpanud naine on rumeenlanna 13:19Kas tagasitulekut tegev ja lahkarvamusi tekitanud haiuim kaob juba järgmisel aastal? 13:14Ettevõtete ja majapidamiste hoiused jätkavad kasvamist 13:11Soome veebileht nõudis autoomanikult paari kliki eest raha Kõik viimased uudised


30 Kaalulangus - Lite n lihtne kaalulangus\nSest teie arvates on olemas teie arvamus ja vale arvamus ning te püüate igati oma arvamust põhjendada igasuguste USA uuringute ning muude nõksudega. Sa isegi ei lugenud mu eelnevat vastust Sulle korralikult läbi, sest see polnud Sinu jaoks oluline. Lahjumiskuuri ajal vähenevad esimesed kaks, mis tekitavad meelehärmi küll kaalulangetajale, kuid olid meie kaugetele esivanematele ellujäämiseks olulise tähtsusega. Kaalukaotus võib esimestel nädalatel olla kg, mõningatel isegi üle 10 kg. Inimesed tehke trenni ja sööge vähem. Aga ma mõistan, miks inimesed nii teevad ja mis neid enda juures piinab, et nad just sel moel reageerivad ja end väljendavad.\nSarita Laager Esialgu on vajalik 30 Kaalulangus.\nMiks on see instinkt või soov varusid talletada või näidata midagi oma kehaga maailmale? Selle teemaga 30 Kaalulangus enda sisse vaadates tänapäeva mediatsioonitehnikatega väga hästi tegeleda.\nPolice Case😭Dhokhebaaz Girlfriend Part 2😱 -24kGoldn - Mood ❤ ( FreeFire Highlights )\nSest teie arvates on olemas EMSAM kaalulangus arvamus ja vale arvamus ning te püüate igati oma arvamust põhjendada igasuguste USA uuringute ning muude nõksudega. Ameeriklaste mõtlemine on niivõrd erinev eurooplaste kainest mõtlemisest ja mõnedes asjades nad ei erine ka mitte sugugi ida fanatismist.\nKui ärinaistel on igav, milles küsimus, las müttavad raha eest ühises higilõhnas, karjuvad oma stressi välja ning siis jäävad kõik 15 minutiks 30 Kaalulangus. Selle asemel käige rohkem jalgsi ning jätke oma eliitautod garaazhi.


* Nädalavahetusel Belgias toimunud Euroopa kuni 11aastaste minikadettide TOP 16 turniiril lauatennises saavutasid narvalased Olesja Ketško ja Valeria Petrova vastavalt kolmanda ja viienda koha.\n* Narva Trans alistas Eesti jalgpallimeistrivõistluste meistriliiga 33. voorus 3:1 (1:0) laupäeval võõrsil Pärnu Vapruse. Kolm vooru enne meistrivõistluste lõppu on Narva Trans kindlustanud endale vähemalt neljanda koha. Teoreetiline võimalus on narvalastel tõusta isegi hõbedale.\n* Eesti jalgpallimeistrivõistluste esiliigas mängis Sillamäe Kalev pühapäeval kodus Nõmme Kaljuga 3:3 (2:1), külaliste brasiillastest mängijad lõid kaks väravat üleajal. Mängida on esiliigaski veel kolm vooru, kuid Sillamäe Kalevi jaoks enam midagi ei muutu, nad saavad pronksi ja pääsu meistriliigasse.\n* Narva PSK alistas tiitlikaitsja ja käesoleval hooajal seni kaotuseta esinenud Tallinna Starsi Eesti jäähokimeistrivõistluste mängus kodujääl 5:0. Teises laupäevases kohtumises polnud Tartu SK Kalev-Välgul probleeme Kohtla-Järve Viru Sputniku alistamisega - tulemus 18:0.\n* Laupäeval Viljandis toimunud Eesti täiskasvanute ja noorte meistrivõistlustel oli meestest teine Robert Juhanson (Kohtla-Järve SK Afina; -60 kg)), kolmanda koha said Ivan Novitski (Narva SK Buffen-do; -60 kg) ja Orhan Bairamlõ (Afina; -66 kg). Naistest oli võidukas Tatjana Bragina (Afina; -57 kg), kolmanda koha said Marta Karpova (-63 kg) ja Maila Veske (-78 kg). Ida-Virumaa noortest said esikoha Danil Lopuhhov, Artur Borissenko (kõik Buffen-do) ja Natalia Rak (Afina).\n* Eesti meeste korvpallimeistrivõistluste esiliiga viiendas voorus mängisid Ida-Virumaa meeskonnad võõrsil. Jõhvi/Toila kaotas neljapäeval Rae Koss/Hansaviimistlusele 61:82 (Taivo Toomelilt 13 punkti) ja KK Hito alistas reedel Tamsalu Los Toros/Sportlandi 85:70 (Edvard Trummilt 22 punkti). Hito on A-alagrupis 4 võidu ja 1 kaotusega kolmandal kohal. Jõhvi/Toila on 1 võidu ja 2 kaotusega B-alagrupis seitsmes. Mõlemas alagrupis mängib üheksa meeskonda.\n* Laupäeval peeti Kohtla-Järvel Eesti meistrivõistlused sportaeroobikas, kus põhiklassis läks kolm paremat kohta pealinna. Küll said Kohtla-Järve SK Fööniks esindajad ülejäänud 18 medalist 11. Noorte triodest tulid esimesteks Keiu Simm, Inessa Parinskaja, Jekaterina Pak; laste triode parimad olid Jelizaveta Hapova, Julia Kassatkina, Anna Jepišenkova; noorte soolos oli parim Viktoria Gratšova ja lasteklassis võidutses Igor Nikiforov.\n* Sillamäelane Vjatšeslav Košelev võidutses kuuendat korda Saaremaa kolme päeva jooksul. Košelev püstitas 2:14.28ga isikliku selle võistluse tipptulemuse ja läbi aegade on see paremuselt teine tulemus. Kokku läbis sel aastal kolme päevaga maratonidistantsi 185 jooksjat. Noortejooksul sai teise koha Košelevi õpilane Aleksei Tšuvilski, lisaks tuli Sillamäele veel kolme vanuseklassi esikoht, selle said Anastassia Jeskina, Anastassia Taar ja Svetlana Babõlkova.\n* LIVING.ee Ida-Virumaa korvpallimeistrivõistlustel peeti eelmisel nädalal kümme mängu. Meistriliiga: Iisaku KK – Toila 52:72, Mäetaguse - KK Hito 100:102, KK Narva - Remeks 81:61. Esiliiga: Kohtla-Nõmme/DHL - Askele NELI 51:64, Jõhvi SK/Toila - BC Karjamaa 54:68, Askele NELI - Sillamäe SK Kalev 86:72, Vikingmodum - Kohtla-Nõmme/DHL 90:57. Teine liiga: Kaitseliit - Mäetaguse II 77:61, Maidla/Kiviõli - BC Viru Basket 87:41, Viru ÜJP - KK Hito II 85:53. Meistriliigas juhib täisedu, 3 võiduga KK Hito, esiliigas on täisedu Vikingmodumil ja Askele 3-l, kel on vastavalt kolm ja kaks võitu, teises liigas on ainsana kaotuseta kolm mängu pidanud Maidla/Kiviõli.\n* Laupäeval Jõhvis toimunud Ida-Virumaa spordiveteranide meistrivõistlustel vene kabes sai meestest esikoha Jefim Titijevski (Jõhvi) ja naistest võidutses Glafira Orlova (Narva).\n* Teisipäeval käis Ida-Virumaa kolme suure linna klubidega kohtumas spordidelegatsioon, kuhu külalistena kuulusid kultuuriministeeriumi spordiosakonna juhataja Tõnu Seil, Eesti olümpiakomitee peasekretär Toomas Tõnise ning spordikoolituse ja -teabe sihtasutuse projektijuht Sirje Lippe.\n* Nädalavahetusel, põhirõhuga laupäeval, peetakse Ida-Virumaal mitmel alal maakonna meistrivõistlusi. Reedest pühapäevani selgitavad Kohtla-Järve spordihoone malesaalis täiskasvanute ja noorte meistreid maletajad, laupäeval selguvad Narvas meistrid lauatennises ja õhkrelvadest laskmises ning Kohtla-Järvel selguvad maakonna parimad vabamaadluses ja jõutõstmises. Lisaks jätkuvad mängud LIVING.ee Ida-Virumaa meistrivõistlustel, kus meister selgub küll alles tuleva aasta aprillikuus.\n* Võisteldakse mõistagi teistelgi võistlustel. Eesti korvpallimeistrivõistluste esiliigas on reede õhtul Vokas vastamisi Jõhvi/Toila ja eelmise hooaja esiliiga hõbe Tallinna Filmipood.ee. Eesti jalgpallimeistrivõistluste meistriliigas kohtuvad laupäeval Narvas kohalik Trans ja Lasnamäe FC Ajax. Rahvasprindi sõitjad on oodatud osalema pühapäeval Olginasse Vaivara rahvasprindile. Jõhvi lahtiste naiste võrkpallimeistrivõistluste finaalturniir toimub pühapäeval Tammiku spordihoones. Tuleval kolmapäeval on Narvas Eesti jalgpallikarikavõistluste1/8-finaalis vastamisi Narva Trans – Maardu Estavel.\nÜrituste täpse kalendri leiate Internetist Ida-Virumaa spordiliidu kodulehelt www.sportiv.ee.


Internet ajalugu | Estonian\nKogu idee Internet tekkis külma sõja ajal. Suhtlemine oli külma sõja ajal oleks kõrvaldatud näiteks tuumarelvade, ta ei relvajõud hakkasid mõtlema süsteemi, mis eksisteerinud. Side, mis eksisteerisid oli telefoniliin ja raadios. Seega Nõukogude Liidu proovitud ja USA uute tõhusate meetodite suhelda. Nõukogude Liidu algas idee saata esimene kunstlik satelliit "Sputnik" kosmosesse. Aga kui USA ei ole siiani taga. Aasta alguses av1960's, Pentagon tulla lahendus probleemile, mis immuunsüsteemi võrgu, see oli alguses, mida me nimetame täna internet.År 1969 ARPANET oli lõppenud. Idee ARPANET ei olnud, et vaenlane ei saaks hävitada võrku. Aga põhimõtteliselt ise oli päris lihtne, seda kõike, me kasutada arvuti server nii, et kõik teised võiks hoida suhtlemist üksteisega. Vana näverket, mis eksisteeris enne ei olnud nii hea, et vaenlane võib hävitada võrgud, mis eksisteeris siis ja kaotas kogu oma funktion.Men võrgustik uue võrgu jalgpallifännidele parem kui esimene, sest kui arvuti oli välja nii võiks kõik teised, kes olid seotud server ikka kursis hoida üksteist.\nSelleks, et võimaldada kogu kontseptsioon internet oli Paul Baran selles pidite jalutuskäigu kaugusel tavalise telefoniliini, nii et arvuti kohta käivat teavet võib edastada eri viisil kui telefonivõrk. Mis võrk on see, et info liigub ühest punktist teise, vaid Baran püüdnud teha Internetis, nii et teave võib minna rohkem kui kaks punkti. Autor Baran ettepanek oli, et keegi võiks jääda ühendatud ja jagama kõik andmed. Mitmed Lisaks on rohkem kasutajad saavad osaleda ühel joonel ja teavet, mis oli siis. Aga siis proovisin müüa idee Baran puhelinyhtiö kuid need ei ole hüppas idee Baran oli. Miks ei ole äriühingute hüppas esitatud ettepanek Baran oli ajalooline sündmus Internetis. Aga kui iga ARPA teadus asutus, kes ostsid Baran ideed Internetis.\nVask 1969, neli ülikooli koos ning see on esimene võrgustik töötab. Aasta alguses 70's ARPANET oli liitunud ka mitmed teised erinevate arvutivõrkude, Fidonet, Bitnet, Janet ja usenet. Mõned siiski olemas täna, millest enamik on nüüd intergrerade Internetis. Ajal, kuid kasutab BBS. BBS tähistab Bulletin Board System, mis on tõlgitud rootsi, see on umbes "teadetetahvel". BBS on süsteemi teadete vahetamiseks ja uudised jne, see töötas nagu, et teil oli modem või terminali programmi, mis moodustas umbes tänapäeva brauserid. Siis helistas mõningaid telefoninumbreid ja sisse loginud külaliste või spetsiaalse parooli ja siis võiks lugeda ja postitada. See oli üsna sarnane FTP või Telneti, et me oleme täna.\nUmbes 1960 USA Ted Nelson of HTML HyperText Markup Language ". Tekninken HTML oli see, et lingid erinevate dokumendid nende sisu eest. Kui ma teen veebisaidile kasutades HTML, võin teha linke teistele veebilehtedele. Kui ma vajutan lingile olin teinud, ma sisestama veebilehel Anna. See on koht, kus HTML ei, loomisel koduleheküljed Internetis HTML, nii võib öelda, et HTML on päev WWW. Lõpuks tuli HTML samuti standardiseeritud. IETF arenenud kindlad ja novembris 1995 nime ümber fasttog HTML 2.0. Aga järgmine pikendamine tegi W3C ja siis sai HTML 3.2 standardi jaanuarist 1997. Aga mõne kuu pärast tuli W3C HTML 4.0. HTML on vundament, mida me nüüd kõne World Wide Web (WWW). Siis saad aru, et WWW on olnud alates 1960 ja on osa näeme täna veebilehed.\nURL tähistab Uniform Resource Locator ". URL on ehitatud nii, "http://www.domännamn.toppdomän/mapp/filnamn/instruktion"\nHttp: / / abger millist protokoll, on küsimus, kui surfata internetis. Et oleks võimalik saata faile või paagi kodus porgram, muusika või fotod, tuleb tavaks saanud. HTTP (Hypertext Transfer Protocol), sest nende nimi tähendab, on täita kuni erinevate kodu täidisena jne Mis HTML ja HTTP protokolli tõlgendab kõik arvutid sama infromation samast veebilehelt.\nInternetis on palju erinevaid asju, näiteks e-posti, FTP ja Telnet, kuid nüüd ma ütlen teile rohkem infot E-Mail. E-post (elektronpost), mida kasutatakse juba 70's tehnoloogia on hästi kasutatud. Päevad on sammhälle email intergrerat Internet, meie Interneti-teenuse pakkujad on teinud selleks, et kontrollida oma e-posti kaudu Internetis, et sa ei pea saatma standard tähtede vahel üksteist. Hotmail on hea näide (elecronic post). Aga võite saata HTML-based e-posti omavahel ka, nii et sa väldivad WWW.\nFTP ja Telnet on ilmselt vanemad kui e-posti, FTP kasutati ARPANET juba sünnist. Aga täna on ftp innbyggt enamik inimesi brauserid me kasutame täna sammhälle. Mis FTP teil on juurdepääs käivitada saiti serverisse, see on sama nagu tänapäeva veebiruumi.\nFTP tähendab (File Transfer Protocol), ja see meetod saata faile läbi kaks arvutit. Et täitke faile FTP peate FTP programmi nagu flash FXP või sarnased. FTP server on aöötså server, mis asub arvuti, et kõik teised on võimalik ühendada tank kodus ja failid arvuti. Kui loote ühenduse FTP peate sisse logida, konto avamiseks server arvutis on kõik failid. FTP server, mis on seega loob erinevatele kontodele, nt nende sõbrad või teised, et nad saaksid kasutada serveri mitmesuguseid faile, et ta laiali.\nLas ma ütlen sulle natuke protokolle. Aga nüüd, kui on protokoll? Protokolli meetodit või teabevahetust. Selleks ajaks on palju erinevaid protokolle Internet, kuid kuna on sp monga kuidas jagada infromation koos. Aga kui me räägime inimeste varnadra seega on oluline, et me räägime rootsi, see hanguda koos nagu omamoodi Rootsi protokoll. See tähendab, et on olemas palju erinevaid protokolle internet, et võite olla raske võtta oma Näiteks TCP / IP, HTTP, SMPT, POP, ja palju muid asju. Nad Fya protokolle mainin varem ei pruugi olla sama oluline kui on aga kõige tavalisem, et näete. Aga need protokollid on üsna oluliseks rohkem teada.\nTCP / IP on lühend Transmission Control protokollile / Internet Protocol "ja on väga oluline, Internet. TCP / IP on oluline sirvida Internetis või vaadata oma e-posti jne TCP / IP on levinuim sideprotokoll Internetis, TCP / IP on kasutatud ka teistes võrkudes.\nNüüd räägin lähemalt DNS. DNS te kasutate, kui loote sideühenduse Interneti kaudu modem. Kui teil on Interneti-ühendus ja sa saad IP aadressi ja domeeni nimi. Aga nüüd DNS? Jo DNS on lühend sõnadest "Domain Name System", mis annab iga ip number üks domeeninimi. Aga siis on olemas spetsiaalsed serverid, mis pakuvad iga ip number üks domeeninimi, kuid see ei ole mitte ainult anda ip-number üks domeen, siis tuleb domeeninime õige IP number.\nSMTP ja POP mail on see, mida nimi ütleb. SMTP tähendab "Simple Mail Transfer Protocol" protokoll, mis käsitleb e-posti süsteemi Internetis. Seal on rohkem e-posti protokollide nagu pop "Post Office Protocol". ISP on arvatavasti SMTP server ja pop, millel on eriline IP-aadress, et peate olema juurdepääs oma e-posti teel. Aga ärge kasutage oma SMTP või POP server, mida saab kasutada näiteks Hotmaili. Sisse Hormail te ei vaja sisestada IP aadressi, aga sa pead registreerima oma koduleheküljel ja nii saate vaadata oma e-kirju.\nKüpsised on päris tark asi, mis võib leida teatud kohtades. Küpsised on väikesed failid ei ole suurem kui 4KB, mis töötavad kodus arvuti. Küpsis ei selles mõttes, et kui teil on käsitlenud lehele enne lugenud küpsised on filern kohta 4KB ja viis, kuidas server saab õppida asju, kummal pool olete varem mainitud, mitu korda olete külastatava lehe ja mida olete teinud kohapeal olete. Aga küpsiseid ohtlikuna ei, see on lihtsalt puhas. Txt faile, mis laaditakse teie arvutisse special "küpsise-mappp", aga kui sul on ühel pool ja poes, nii et tekib Utt "Kas sa accepetera cookies "see on, mida sa hull on. Aga muidu ei ole ohtlikud küpsistega. Aga siis tekib küsimus, miks küpsised on halb maine. Aga see on kuritarvitama vaimus küpsiseid oskama lugeda, millist lehte teistele inimestele on öelnud, jne Aga kui sa võiksid saada reklaami rämpsposti oma e-posti, see on sellepärast, et keegi on kasutanud ideed küpsiseid.\nRääkides rämpsposti, seal on palju palju inimesi kasutab sog Kaetud varjata oma tegelikku IP aadressi, et neid ei oleks võimalik saada katkisele spämmimine nii kiiresti, kui nad oleks nende tegelik ip aadress. Aga ei ole võimalik kontrollida kuni rämpsposti saatjate IP aadressid, ja nüüd ma annan sulle näite. Kui soovite jälgida rämpspostisaatja on üsna lihtne, kui saad, ja olnud seda aega. See on lehe registrist teada rämpsposti ja kontrollib nende IP-aadressi, kuid paari erinevaid vahendeid. Jälgides rämpsposti, võite teavitada teda politsei vms. IP-aadress on personaalarvutite arvu ja seega on hea lihtsalt squash rämpsposti.\nLoosungid hakkas aina populaarsemaks muutunud keskel 1998. Aga milline on bänner? Jah, bänner on sageli animeeritud pildi või sarnane syligt veebilehel. Võite ka teha oma banner on värvi programmi või samasugune, banner saad lingi oma veebilehele. On suurepärane võimalus kasutada bännereid, mis näiteks banner vahetusi, mis on kõige keelatud ministrid suurus 81 * 33. Seda tüüpi bänner teete banner vahetada teistega, kes on veebilehel ja on palju külastajaid päevas.\nInternet on täna suur roll tänapäeva sammhälle. Enamik inimesi, kes istuvad Internet on täna ennekõike noortele istub "ühendus" leheküljel, et igaüks saab koguda ja saata sõnumeid üksteist. Aga ka lugeda online ajalehed jne Internet on hea asi, kui soovite infromation näiteks kui teha kooli tööle jne, ja ennekõike on enamasti Internetis täna.\nReiting: 1.8 / 5 (9 häält)\n9 Internet Ajaloo 8,1 05:09\nHinda Internet ajalugu\nJärgmine kodutöö, mis on umbes interneti ajalugu või mis tahes viisil seotud Interneti ajaloos.\nInternet - mõrvapaiga\nKommentaar Internet ajalugu\n« Kristlus | Hieronymus Bosch "\nKui skolarbete.nu 7 kommentaar (id)\nPõhjamaade 5 kommentaar (id)\nKanep, hašiš & Mariana 5 kommentaar (id)\nVana-Rooma 5 kommentaar (id)\nSpartalased 4 Kommentaar (s)\nIslam 3 kommentaar (id)


kas lapsel nüüd astma? | Lastehaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nkas lapsel nüüd astma? 02.02.09 / Lastehaigused\nTere! Olen mures oma 3a tütre pärast. Laps hakkas alates aug. 2008 käima lasteaias ja paari nädala pärast hakkas köhima. Köha kestis vahelduva eduga, üksikutest köhatamistest kuni öiste pikkade köhahoogudeni, kuni selle aasta alguseni välja. Vahepeal ravisime ise erinevate koduste vahenditega ja kasutasime paljusid käsimüügis olevaid köhasiirupeid. Sai korduvalt käidud ka perearstil, samuti röntgenis,mis oli korras. Nina+kurguarst ei leidnud ka peale II astme adenoidi midagi.Laps hingab magades ilusti läbi nina. Nov. sai tehtud ka veeniveri,mis näitas, et läkaköha näit piiripealne. Mingit ravi perearst seni ei määranud,kuna laps olnud koguaeg varem väga terve ja läkaköhale ravi polevatki.\nAga jaan.algul tõusis järsku palavik 38,4 ja kestis kaks päeva. Samal ajal läks ka köha päris hulluks. Perearst määras raviks Klacidi. Nädalaga kadus köha täielikult ja pole siiani tagasi tulnud.\nAga paar nädalat tagasi hakkasin panema tähele, et iga kord kui laps rohkem jookseb/mürab/naerab,tuleb talle peale köhahoog kuni läkastamiseni välja. Varem sellist asja pole esinenud. Olen väga mures ja küsiksingi,et kas nüüd võib olla tegemist juba astmaga? Ette tänades.\nLasteaias käiva 3-aastase lapse puhul on korduvad köhad üsna sage probleem, sest väikelapse immuunsus alles areneb ja tugevneb. Väikelastel on limaskestadel (hingamisteede ja seedetrakti) vähe kaitsekehi, mistõttu põevad väikelapsed sageli. Peetakse normaalseks, kui laps põeb 7-10 nakkushaigust aastas. Täiesti tavaline on ka see kui üks köhaperiood kestab 2-3 nädalat. Läkaköha vastu vaktsineeritakse lapsi esimesel eluaastal (3x) ja kordusvaktsineerimine on 2 aasta vanuses. Seega kui Teie last on plaanipäraselt vaktsineeritud, siis läkaköha diagnoos on üsna ebatõenäoline.\nKui laps hakkab köhima pärast füüsilist pingutust, siis nimetatakse seda hingamisteede hüperreaktiivsusesks ehk ülitundlikkuseks. See võib-olla üks astmasümptom, kuid ainult selle alusel ei panda astma diagnoosi. Astma korral on iseloomulikud veel pikaajaline köha, hingamisraskus, vilistav hingamine. Hingamisteede ülitundlikkust võib olla ka ilma astmata, kui lapsel on hingamisteede äge haigus ning see võib jääda püsima ka mõni aeg pärast ägedast haigusest paranemist.\nSeega praegu ei ole veel alust astma diagnoosiks. Kui aga Teie laps köhib ka sel talvel sageli ja pikalt ning tal jääb püsima hingamisteede ülitundlikkus üle 4 nädala, siis pöörduge perearsti poole, kes vajadusel suunab lapse allergoloogi-pulmonoloogi vastuvõtule.


4-TOOLI KOMPLEKT FELIX, PRUUN HIND | kaup24.ee\n4-tooli komplekt Felix, pruun\n4-tooli komplekt Felix, pruun hind\n4-tooli komplekt Felix, pruun Internetist\nToote kirjeldus: 4-tooli komplekt Felix, pruun\nTooli raam on valmistatud kroomitud terasest;\nTooli istmeosa ja seljatugi on kaetud kunstnahaga;\nTooli mõõdud: kõrgus - 82 cm, laius - 44 cm, sügavus - 54 cm;\nIstumisosa mõõdud: kõrgus - 47 cm, sügavus - 50 cm;\nSeljatoe kõrgus - 45,5 cm;\nSee on suurepärane, praktiline, kvaliteetne ja kaasaegne toolikomplekt!\nKõik need modernse mööbli omadused kinnitavad asjaolu, et selle stiili tooted on lihtsad ja samal ajal väga universaalsed. Seega on neid lihtne sobitada igas suuruses ruumidesse. 4-tooli komplekt Felix, pruun meeldib neile, kes soovivad luua minimalistliku ja avara ruumi korraliku ja värske olemusega.\nSoovitame osta koos 4-tooli komplekt Felix, pruun\nÜldine informatsioon tootest: 4-tooli komplekt Felix, pruun\nKauba ID: 2296042\nSoovitame osta koos: 4-tooli komplekt Felix, pruun\nTagasiside tootele: 4-tooli komplekt Felix, pruun\nKüsimused ja vastused toote kohta: 4-tooli komplekt Felix, pruun


Head uut kodanikuühiskonna aastat! - Hea Kodanik\nUudised Head uut kodanikuühiskonna aastat!\nHead uut kodanikuühiskonna aastat!\nMaris Jõgeva 4. jaanuar 2016\nMaris vaatas Linnuteed ja ennustab EMSLile vägagi põnevat aastat, kohe saate teada. Aga enne, nagu uuele aastale kohane, lubame ka: mida seni oleme teinud, teeme paremini; mille oleme alustanud, viime lõpuni; ja mitmel põhjusel vaatame üle senise kursi.\nSünnipäev! Veerandsada aastat organiseerunud kodanikuühiskonda\nEMSL saab tänavu 25-aastaseks ning väärika sünnipäeva vaimu tahame hoida ruumis kogu aasta, seda ka traditsiooniks saanud kogunemistel nagu kevad- ja suvekool, üldkoosolek ja teisedki sündmused. Tähtpäev sunnib tagasi vaatama ning hindama, mis kasu on meist olnud – kitsamalt EMSList, laiemalt aga organiseerunud kodanikuühiskonna tööst. Küllap peame ka 25-aastasele väärilise peo ning vaatame senisest enam tulevikku, et saada selgeks, millist EMSLi on just praegu vaja. Me rollidest, järgmise nelja aasta eesmärkidest kodanikuühiskonna tugevdamisel kui sellest, kuidas soovitud muutusteni jõuame, räägib aasta lõpuks valmiv strateegia aastateks 2017-2020.\nOrganiseerunud kodanikuühiskonna ilusse ja valusse saame süüvida ka järjekordsel EKAKi kuulamisel (kodanikuühiskonna arengu teemaline riiklikult olulise tähtsusega küsimuse arutelu parlamendis), mis tavapärase kolme komisjoni avaliku istungiga Riigikogus sel sügisel toimub. Lõppeks oleme ise isutekitajad ning kuivõrd parlamendiliikmed kodanikuühiskonna teemal rääkida tahavad, on vähemalt osaliselt me enda teha.\nLäbipaistvam rahastamine, rohkem annetusi, paremad tingimused elujõuliste organisatsioonide arenguks\nSellest, millist suhet avaliku võimu ja vabakonna vahel ootame ja kas vähem on parem, tuleb tõenäoliselt rohkem juttu mitmel pool, ka kodanikuühiskonna arengukontseptsioonis kirjeldatud koostööpõhimõtete järgimisele hinnanguid andes. Viimaste valimiste eel tõstatasime oma manifestis aga ka mitu konkreetset vajadust muutusteks õigusruumis või sisseharjunud praktikates.\nJuba jaanuari lõpus tutvustame aastase analüüsitöö tulemusena koorunud tähelepanekud vabaühenduste rahastamisest riigieelarves – valmib põhjalik ja hoolikalt timmitud variraport rahastamise juhendmaterjali järgimisest. Ülejäänud aasta sisustame raportist järelduvate poliitikasoovitustega, kus tule all nii katuseraha kui hasartmängumaksust tehtud toetused.\nÕigusruumi kohandamist peame tähtsaks veel kahel suunal – annetused ja sotsiaalne ettevõtlus. Muutuste nimel teeme rohkem koostööd me enda kokkukutsutud annetusi koguvate vabaühenduste võrgustiku ja Sotsiaalsete Ettevõtete Võrgustikuga.\nEMSLi tööaega kulub kõvasti ka erinevates koostöövõrgustikes kaasatöötamisele, jätkame valitsuse ja kodanikuühiskonna esindajate ühiskomisjonis, avatud valitsemise partnerluse ümarlauas, euroraha kasutamise järgimist, Riigikantselei juures töötava haldusvõimekuse komisjoni ning sotsiaalse innovatsiooni rakkerühma liikmena. Kõigis neis on tähtis panustada oma ekspertiisiga, aga toome ka arutelud koosolekuruumist välja, et neist saaks osa need, kel huvi ja tahtmist kaasa rääkida või soov lihtsalt informeeritud olla.\nHea kodaniku kasvulava ja rohkem mõjukaid vabaühendusi\nEMSLi oma lapsuke, Kogukonnapraktika programm, on katseperioodist välja kasvanud ja jätkame juba eelmisest suvest EL Sotsiaalfondi toel koolide ja vabaühenduste kaasamist kodanikuharidusse. Oleme edukad, kui raporteerime 2016.aasta lõpus vähemalt 750 noore osalemist programmis. Ilma osalusõppesse uskuvate õpetajate ja praktikakohti pakkuvate vabaühendusteta poleks see võimalik – aitäh, et olete samasse usku ja meiega koos kasvulavaks tingimusi loote!\nVabaühendusi kutsume ka 2016. aastal Arvamusfestivalile ja mitte ainult kuulajate, vaid aktiivselt teemade tõstatajate, kaasarääkijate ning arutelude vedajatena. Ise jätkame veel arenguprogrammi kümne vene töökeelega vabaühendusega, uue algatusena tahame tõsta vabaühenduste oskusi rääkida kaasa poliitikakujundamises. Selleks plaanime programmi, kus nõustamine ja koolitused on kombineeritud praktilise tööga ühe huvikaitse eesmärgi sõnastamisest kuni tegevuskava elluviimise ja selle hindamiseni.\nVanad head nädalakirjad ilmuvad aasta lõpuni eesti keeles ja kui tuuled soodsad, ka venekeelsena. Ka ajakiri Hea Kodanik jätkab tänu Kodanikuühiskonna Sihtkapitalile ilmumist – vaikselt suurendame originaalmaterjali hulka ngo.ee artiklite sektsioonis, paberile aga trükime tänavu kolme ajakirjanumbri jagu materjali. Postkasti küll igapäevaselt ei jõua, kuid muidu räägime kaasa kiiremini ja tõhusamalt.


Uue semestri tuuled on kohale toonud ka vahetusüliõpilased | Propeller\n« Sessi lõpu tähistamine lumistel Lätimaa nõlvadel\nRaamatukoi nurk – Teo Krüüneri meenutused “Kuidas minust hävituslendur sai?” 4. osa »\nUue semestri tuuled on kohale toonud ka vahetusüliõpilased\n4. veebr 2014\nHoolimata eelmise nädala lõpu jahedatest temperatuuridest, jõudsid kõik algava semestri Erasmuse üliõpilasvahetuse tudengid kenasti Eestisse. Esmaspäeval tulid nad koolimajja ning neid võtsid vastu Karine ning tuutorid Ilo-Kaisa ja Mariliis. Vahetusüliõpilased tutvusid koolimajaga, Tartu lennuvälja, meie lennukipargi ning lennujuhtimistorniga. Lennuväljapoolseks giidiks oli Martin Tärn.\nSellel semestril võib koolimajas näha kümmet vahetusüliõpilast. Neist üks, Grzegorz Molas, on eelmisest semestrist juba tuttav. Poolast on veel meile õppima tulnud Michal Sulinski, Maciej Babelek ja Michal Czyz. Kõik Poola noormehed õpivad lennundusettevõtte juhtimist. Magistrikraadi samal erialal omandab sel semestril Lennuakadeemias Zuzana Sekerakova Slovakkiast. Hollandi noormehed Nick Soonius ja Luuk van der Kolk omandavad meie koolis mehaaniku eriala.\nEsmakordselt on meie akadeemias tudengid Tšehhist ja ja Bulgaariast. Brno Tehnikaülikoolist on meil õppimas Jakub Zouhar. Atanas Milev ja Pavlin Hristov on tulnud Bulgaaria Militaarülikoolist ja omandavad mehaaniku eriala.\nÜliõpilasesindus tervitab omalt poolt tudengeid ja soovib meile kõikidele koostöös huvitavat ja tegemisterohket semestrit.\nPermanent link to this article: http://propeller.eava.ee/2014/02/uue-semestri-tuuled-on-kohale-toonud-ka-vahetusuliopilased/


15 Dets 2020, 22:41\n14 Dets 2020, 19:00\n08 Jaan 2018, 21:08\nOn alles kokkusattumus - võtsin ka ca nädal tagasi mitmeid aastaid keldris seisva amo juppideks ja proovin vähe etemaks teha. Proovisin ka guugeldada selle kohta aga infot suhteliselt null, hea kui mõne pildigi leiab. Igastahes edu masinaga! Arvatavasti saad ennem valmis enda oma, niiet mul hea mõtt...\n14 Okt 2014, 23:46\nTeema: Nissan Skyline R32 1/10 Tamiya\nSõidan ikka, üldiselt rada või kuskil parklas. Tipikat eriti ei julge proovida. Pole sellist kohta ka veel leidnud.\nNissan Skyline R32 1/10 Tamiya\nHei, pole pikka aega midagi teinud stendimudelite kohapealt, suve algul tuli tuhin rc ehitada. Mudel plastikust...niiet minusilmis sobiks siia teema teha küll. Igastahes juba ammusest ajast meeldivad rc`d ja stendimudelid, niiet hetkel püüangi neid kahte võimalikult palju kokku viia. Niisiis, alusta...\n14 Okt 2012, 14:23\nSisu mulle meeldib. Loodame, et lõpptulemus ka kena jääb\nKasutajanime ja asukoha järgi peaks vist sind isegi teadma.\n19 Sept 2012, 16:57\nRaske teha päikse käes kui päike ainult pilve taga\n18 Sept 2012, 18:55\nTänud jah, panen viimased pildid üles, siis aitab küll. Piltide peal häirib lahti jäänud kapott ja tagatiib mida ma liimiga kinni ei pannud, parem puhastada tolmust. [img]http://www.upload.ee/image/2684743/IMGP3901.JPG[/img] [img]http://www.upload.ee/image/2684747/IMGP3905.JPG[/img] [img]http://www....\n17 Sept 2012, 22:41\nAega läks aga valmis sai. Päris tore vaheldus midagi fujimi vahele, teinekordki :wink: [img]http://www.upload.ee/image/2682948/IMGP3861.JPG[/img] [img]http://www.upload.ee/image/2682954/IMGP3866.JPG[/img] [img]http://www.upload.ee/image/2682958/IMGP3865.JPG[/img] [img]http://www.upload.ee/image/2682...\n16 Sept 2012, 23:12\nPaar juppi peab veel lisama muidu täitsa valmis, niiet homseni.\nKas aprilli alguseks juba värvid käes või neid pole mõtet enam oodata?\n06 Mär 2012, 14:25\nNonii, veljed tulid ka ära. Tellisin 2 paari, kuna ei teadnud kummad rohkem sobivad [img]http://www.upload.ee/image/2136829/IMGP1011.JPG[/img] Alla proovides jäid parempoolsed paremad, vasakud jäid liiga blingid. Igastahes sai juba vähe noaga kallal käidud, et koopasse ära mahuks. Tagasilla sain ena...\n29 Veebr 2012, 13:43\nEsirant võiks väiksem jah olla, aga eks näis, pakk peaks juba eestipoole sõitma, kus veljed sees. Tiib tuleb ka kindlasti, muidu midagi puudu minusilmis.\n29 Veebr 2012, 00:53\nTeema: Plymouth Superbird 70 1:24 Monogram\nTagarehvid on ägedad\nLoodan varsti omakapipeal ka samasugust näha.\n27 Veebr 2012, 23:13\nPole suurt kuhugi kadunud, lihtsalt vaikne olnud viimasel ajal:D\nProovisin mõnda velge, see istus kõigeparemini, midagi sinnakanti veljed peaks tulema ka


Teispäeval, 28. mail moodustati Riigikogu soome-ugri toetusrühm, mille esimeheks valiti Raivo Tamm.\nRaivo Tamme sõnul on soome-ugri toetusrühm tegutsenud kõigis taasiseseisvumise järgsetes Riigikogu koosseisudes ning selle järjepidevuse jätkamine on väga oluline. „Soomeugrilaste käekäik on Eesti jaoks oluline ning seetõttu tuleb edendada soome-ugri rahvaste haridus- ja kultuurialast koostööd.“\n„Mul on hea meel tõdeda, et toetusrühmaga liitusid peaaegu kõikide Riigikogu fraktsioonide esindajad,“ lisas Tamm.\nFenno-Ugria Asutuse nõunik Jaak Prozes sõnas, et 2020. aastal juunis Tartus toimuva 8. soome-ugri rahvaste maailmakongressi künnisel on toetusrühma moodustamine ülimalt oluline. See näitab, et soome-ugri rahvaid puudutavatel küsimustel on riigi tugi.”\nLoodame, et samalaadsed toetusrühmad moodustuvad ka Ungari ja Soome parlamentide juures.\nSoome-ugri toetusrühma esimees on Raivo Tamm ja aseesimees Tarmo Kruusimäe. Toetusrühma kuuluvad Leo Kunnas, Üllar Saaremäe, Mihhail Lotman, Katri Raik, Mart Nutt (kuni 2. juuni 2019), Paul Puustusmaa, Ruuben Kaalep, Priit Sibul ja Helmen Kütt.\nToetusrühma esimehed on seni olnud kas kultuuri- või väliskomisjoni liikmed. Raivo Tamm on Riigikogu väliskomisjoni liige.\nRiigikogus moodustatud parlamendirühmad aitavad Riigikogu liikmetel suhelda teiste riikide parlamentidega, viia ellu välispoliitikat ja tutvustada Eestit mujal maailmas. Toetusrühmade kaudu saavad parlamendi üksikliikmed ja fraktsioonid tõmmata tähelepanu konkreetsele teemale, toetada või kaitsta kitsama eluvaldkonna huve. Soome-ugri rahvaste toetusrühm on olnud kõikides Eesti Vabariigi Riigikogu koosseisudes.\nSoome-ugri rahvaste toetusrühmad Eesti Vabariigi Riigikogu koosseisudes:\n2000 – 2001 oli esimees Arnold Rüütel\n2002-2003 Jaan J. Leppik\n2005 – 2007 – Mihhail Lotman (15 liiget)\n2007 – 2011 – Paul-Eerik Rummo (15 liiget)\n2011 – 2014 – Juku-Kalle Raid (30 liiget)\n2014 – 2015 – Laine Randjärv (22 liiget)\n2015 – 2019 – Laine Randjärv (6 liiget)\n2019 – grupp alustas tööd 11-liikmelisena, esimees Raivo Tamm.\nRiigikogu pressiteade 28.05.2019\nMTÜ Fenno-Ugria Asutuse andmed


Troopikavööde – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Troopiline kliimavööde)\nTroopikavööde ehk troopiline kliimavööde on üks Alissovi kliimaklassifikatsiooni põhikliimavöötmetest.\nTroopikavööde paikneb lähisekvatoriaalsete ja lähistroopiliste vahekliimavöötmete vahel. Troopikavöötmes valitseb aasta läbi troopiline õhumass. Sellele kliimavöötmele on iseloomulikud üsna kõrged õhutemperatuurid ja peamiselt väga väike sademete hulk. Aasta läbi valitseb kõrgrõhuala. Päike on aasta läbi väga kõrgel, sellepärast on päikesekiirguse hulk suur (isegi rohkem kui ekvatoriaalvöötmes).\nSuvel on õhutemperatuurid umbes +30°...+40 °C, talvel on nad madalamad (+15°...+25 °C). Sademetehulk on väiksem kui 250 mm aastas. Võib esineda mitu sajuta aastat järjest. Valitsevad kõrbed ja poolkõrbed, inimasustus on hõre.\nSõltuvalt sademete hulgast eristatakse kahte kliimatüüpi: mandriline troopiline kliima ja mereline troopiline kliima. Ookeanide piirkondades on sademete hulk üsna suur ja kliima sarnaneb ekvatoriaalkliimaga, ainult õhutemperatuuride amplituud on suurem.\nTroopiline kliimavööde hõlmab Põhja-Ameerika lõunaosa, Lõuna-Ameerika keskosa (peamiselt rannikualad), Aafrika põhja- ja lõunaosa ning Austraalia keskosa piirkonna, samuti merepinna mandrite vahel.\nTroopilise mandrilise kliima kliimadiagramm (Faya-Largeau, Tšaad)\nTroopilise merelise kliima kliimadiagramm (Papeete, Prantsuse Polüneesia)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Troopikavööde&oldid=5450155"\nLehekülje viimane muutmine: 15. september 2019, 18:00\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:00, 15. september 2019.


Uuring: Eesti inimesed mõistavad koroonaviiruse olukorra kriitilisust – Pealinn.ee\nUuring: Eesti inimesed mõistavad koroonaviiruse olukorra kriitilisust (0)\n“Ohutunne on juba veebruari algusest alates pidevalt kasvanud. Kui kuu alguses hindasid olukorda kriitiliseks pooled elanikest, siis veebruari lõpus kolm inimest neljast ning praeguseks neli inimest viiest,” ütles Turu-uuringute AS uuringujuht Karin Reivart. “Olukorra kriitilisust kirjeldab ka see, et küsitluse järgi on 73% elanikest valmis tegema läheduses olevale inimesele märkuse, kui too ei täida reegleid.”\n80% Eesti inimestest toetab alates 11. märtsist jõustunud rangeid piiranguid. “Samal ajal püsib toetus veelgi karmimate meetmete rakendamiseks, kuigi veebruari lõpuga võrreldes on ootus meetmete rangemaks muutmisele veidi langenud,” ütles Karin Reivart. “Kokku 55% vastajatest tahaksid, et riik rakendaks praegusega võrreldes veelgi tugevamaid piiranguid viiruse leviku takistamiseks. Veebruari lõpus, enne 11. märtsist kehtima hakanud rangemaid piiranguid, toetas nende karmistamist lausa 64% inimestest.”\nCOVID-19 teemaliste elanikkonnaküsitluste raportid.


Motorola VIP1903 digiboks Telia\ncache : 30.07.2016 21:43:16\nMotorola VIP1903 digiboks Tootekood: 575397-001-00\nIPTV digiboks, mis sobib erinevate Elioni televisiooni toodete kasutamiseks – täiendav vaatamiskoht, Kodulahendus, Stardipakett. Digiboksil on HDMI liides, mis võimaldab televiisoril vastu võtta HD teleprogramme. See toode pole enam e-poes müügil.\nSee toode pole enam e-poes müügil.\nIPTV digiboks, mis sobib erinevate Elioni televisiooni toodete kasutamiseks – täiendav vaatamiskoht, Kodulahendus, Stardipakett. Digiboksil on HDMI liides, mis võimaldab televiisoril vastu võtta HD teleprogramme. Kasutusjuhendid\nKasutusjuhend Motorola VIP1903 digiboksile\nHD 1080i, HD 1080p (1920 x 1080), HD 720p (1280 x 720), SD PAL (720 x 576)\nMotorola digiboks, pult, vooluadapter, SCART kaabel, HDMI kaabel\nHD kanalite tugi\npatarei Panasonic CR2032/2B, 2 tk 2€\npatarei Panasonic LR6PPG/4B AA, 4 tk 1,99€\nTelia TV pult S3 Samsungi telerile 10€\npatarei Panasonic LR6EGE/2B AA, 2 tk 2,19€\npatarei Panasonic LR03EGE/2B AAA, 2 tk 2,19€\nTelia TV lihtne pult S5 5€\nTelia TV numbritega pult S5 5€\naku Panasonic Evolta, 900 mAh P-03E/2B 10€\naku Panasonic eneloop, 750 mAh AAA/2B 7,9€\n42'' 3D LED-teler LG LF652V 579€


Kuidas Lab-Grown Diamond nihutab luksuse ideed - Off White Blog\nkaastöötaja Bailey Hopp\nAlates eksklusiivsetest, piiratud koguses jalatsite tilkadest kuni haruldaste antiigsete disainerkäekottideni on luksus paljudes vormides ja tähendab iga inimese jaoks midagi erinevat. Mis aga juhtub, kui meie luksusostud mõjutavad märkimisväärselt kogukondi, elusloodust ja mis kõige tähtsam - meie planeeti? Kas muudame oma viise või jätkame sama rada piiratud, kahanevate ressurssidega?\nSee on hiljuti olnud teemanditööstust ümbritseva arutelu teema, eriti seoses labori kasvatatud teemantide ja laboris kasvatatud teemanttoodete juveliiride sissevooluga viimastel aastatel. Kui maa lihtsalt ei tooda nii palju töötlemata looduslikke teemante ja miinid tühjenevad, kas see muudab meie ideed luksusest? Kas loome täiesti uue, konfliktideta ja eetilise luksusversiooni, mis toetab laboris kasvatatud teemante? Tarbijad on eemaldunud pikaajalisest ideest, et haruldaste unikaalsete teemandist ehete omamine on ainus viis luksuse saavutamiseks iga päev.\nAastal 2018 teatati Business Insider Australia'is, et Austraalia suurim teemandikaevandus Argyle Diamonds, mis toodab umbes 95% Austraalia looduslikest teemantidest, vähendab tootmist umbes 10%. Laboris kasvatatud teemantide tootmine on aga märkimisväärselt kasvanud, kui üks parimaid laboris kasvatatud teemantide tootjaid Diamond Foundry kindlustas Washingtoni osariigis uue tehase. Väidetavalt suureneb nende toodang umbes 100 000 karaati (laboris kasvatatud teemante) aastas kuni miljon karaati aastas.\nGIA James Shipley ütles 2019. aastal ilmunud Gizmodo artiklis, et edusammud laboris kasvatatud teemanditööstuses on saavutatud märkimisväärselt alles viimase viie aasta jooksul, kui tavapärane juveelisektor hakkas tõeliselt tähelepanu pöörama. IGDA peasekretäri Dick Garardi sõnul on 2016. aastal 12 laboris kasvatatud teemanditootja ja jaemüüja moodustatud mittetulundusühing International Grown Diamond Association (IGDA) mittetulundusühing, mis on nüüdseks moodustanud ligi 50 liiget. IGDA esmakordsel loomisel moodustasid laboris kasvatatud teemandid hinnanguliselt ainult umbes 1 protsendi 14 miljardi dollari suuruse töötlemata teemantide turust. Sellel aastal on tööstuste analüütiku Paul Zimnisky hinnangul 2–3 protsenti turust. Ta loodab, et aktsiate arv kasvab alles siis, kui Hiinas asuvad tehased, mis toodavad juba aastas miljoneid karaati tööstuslikuks otstarbeks, näevad võimalust peeneteemaliste ehete turul. Zimnisky hinnangul kasvab labori loodud teemantide turuosa moeehete turul 2035. aastaks peaaegu 7% -ni.\nKes ütleb, et teil ei pruugi olla nii kallist, luksuslikku ilmet ehetest vaid väikese osa kuludest ja ilma hankimise ja loomisega seotud keskkonnaprobleemideta? Paljudel laboris kasvatatud teemantidel ja laboris kasvatatud vääriskividel on atraktiivsus, mis on võrreldav nende maapealsete kaevandustega ja kui te pole sertifitseeritud gemoloog, ei oleks teil visuaalselt võimalik nende kahe vahel vahet teha. Võib väita, et lihtne asjaolu, et kuna kaevandatud teemandid on piiratud ja haruldased, tähistab iseenesest luksust ja soovitavust, kuid kui kättesaadavus kahaneb ja hinnad jätkuvalt tõusvad, peavad tarbijad saama alternatiivseid luksusvõimalusi, mis vastavad paremini nende elustiilivalikutele, eelarve ja see, mida nad soovivad pärandvarana tulevastele põlvedele edasi anda.\nGrace Vintage kihlasõrmus\nDior Solitaire kihlasõrmus Lab Grown Safiiriga\nLabi kasvanud teemantkihlasõrmused\nJessica kolme kivi kihlasõrmus\nSan Francisco kroonikaartikli kohaselt ütles Chatham Gemsi tegevjuht Tom Chatham, et kahel põhjusel on laboris kasvatatud teemandid tarbijate jaoks tulevik. „Üks on see, et viis peamist looduslike teemantide tootjat spekuleerisid, et pärast 2050. aastat looduslikku teemanti ei toodeta, kuna nende kasumlikud hoiused on otsa saanud. Teine põhjus on see, et viimase 10 aasta jooksul on meid aastatuhandete taga otsinud inimesed, kes soovivad osta midagi sellist, mis maast välja ei tule, kes hoolivad maast ja meie tekitatud kahjudest, “ ta lisas.\nNoored, asjatundlikud, teadlikud ostjad ja paarid muudavad luksuse ideed täielikult. Luksus on popkultuuri trendid ja sotsiaalmeedias ostlemine. Luksus on teadlik tarbija ja teeb aktiivselt kõik, mis meie planeedi päästmiseks ja parandamiseks. Kui rääkida peentest ehetest, siis luksus on laboris kasvatatud teemandid. Forbesi hiljutise artikli kohaselt nõuavad tarbijad täna tööstusharudelt keskkonnaalast ja sotsiaalset vastutust, eriti Millennialsi ja GenZi tarbijad, kes on kihlamisteemantide peamine sihtturg.\nPaaridele, kes otsivad peeneid laboris kasvatatud teemandist ehteid ja kihlasõrmuseid, mis vastavad nende väärtustele ja ideaalidele, asutati MiaDonna, pidades silmas ühte eesmärki: pakkuda kõigile tarbijatele ilusat, eetilist ja taskukohast teemantide alternatiivi, mis omakorda , toetaks Rohelisema Teemandi Fondi, et aidata aktiivse konfliktiteemandiga kaevandustööstuse poolt rõhutud lapsi ja pakkuda alternatiivseid ressursse nende karjääriks ja elatiseks.Iga MiaDonnale tehtud tellimuse korral antakse vähemalt 10% puhaskasumist Rohelisele Teemandile tagasi projektide ja algatuste rahastamiseks, mis aitavad kohalikel kogukondadel edu saavutada ja edu saavutada sellistes riikides nagu Sierra Leone, Togo ja Libeeria. MiaDonna ei ole siin selleks, et müüa tarbijatele labori abil kasvatatud teemante. Nad on siin selleks, et taastada teemantide kaevandamisega kahjustatud elud ja maa ning pakkuda turvalisemaid ja jätkusuutlikumaid võimalusi neile, kes muidu osalevad konfliktiteemantide tööstuses. Novembris 2019 sai MiaDonna ka atesteeritud B-korporatsiooniks, mis hindab ettevõtte üldist sotsiaalset ja keskkonnaalast tulemuslikkust ning seda, kuidas ettevõtte tegevus ja ärimudel mõjutavad mitte ainult nende enda töötajaid, vaid ka kogukonda, keskkonda ja kliente.\nMichael Dalcoe The CEO How to Make Money with Karatbars Michael Dalcoe The CEO (Aprill 2021).\nChanel Coco Crush uus nägu Keira Knightley\n"Veatu" 100-karaadine teemant näitusel Dubais\nFabergé e-poe veebisaidi käivitamiseks\nFrancesca Furzi juveele\nTiffany hindab eetiliste kaevandamiste edetabelit


PEDASSAAR reisid matkad ja firmaüritused\nPedassaar ning matkad ja reisid Pedassaarele\nPedassaaar on Tallinnale lähim asustamata ja puhta loodusega eksklusiivne väljasõidukoht. Saarele saab pool päeva purjetades Piritalt või paadiga Kolga lahe rannikult.\nPurjetades Pedassaarele läbi Kräsuli kanali, lähedalt Aksi, Rammu ning Rohusi randadest, möödub aeg märkamatult ja lõbusalt kui seltskond hea ning toidu-joogimoona piisavalt jagub.\nKellel aega aga napib saab meiega Pedassaarele lähimast rannast mõnekümne minutiga. Pikemal meresõidul Pedassaarde pakume veini ning sobivaid suupisteid.\nPedassaar on Naissaarele ja Aegnale alternatiiviks privaatsemate ürituste korraldamiseks: saarel on lõkkeplats, maaliline liivarand ja saunaga matkamaja kus kus pidu ei lõppe ennem hommikut.\nTihe männimets, kaljune põhjarannik, paradiisirand ja Pedassaare väiksus sobib hästi maastikumängu või kogu saart katvate meeskonnamängude korraldamiseks. Küsi meilt ka firmaürituste pakkumist!\nürituse tüüp* ürituse tüüp valimata suvepäevad spordipäev kevadpäevad fotoretk väljasõit loodusesse koolilõpu reis motivatsiooniüritus turundusüritus muu tüüp vali osalejad* osalejad valimata töötajad kaasadega kaasade ja lastega koolilõpetajad äripartnerid juhtkond müügitiim sõbrad suguvõsa pere vali kulgemisviis* kulgemisviis valimata paadiga edasi-tagasi jahiga edasi-tagasi eelarve kr/in* eelarve valimata kuni 500 kr/in kuni 700 kr/in kuni 1200 kr/in


Märtsikuus toimusid plaanipäraselt üldplaneeringute koostamise praktilised töötoad alapealkirjaga “Suur pilt” Viljandis, Põlvas ja Sõmerul. Üleriigilise eriolukorra tõttu jäid Pärnu ja Tallinna töötoad esialgu ära. Need korraldati aprilli lõpus juba uueks normaalsuseks kujunenud veebiversioonis.\nSee oli järjekorras juba kuues seeria möödunud suvel alguse saanud töötubade programmist – kui esimesed viis töötuba olid teoreetilis-praktilised, siis tänavu kevadel jätkati praktiliste töötubadega. Kogu poolepäevase töötoa vältel keskendutakse omavalitsuste endi praktiliste kogemuste jagamisele ja töö käigus tekkinud küsimuste lahendamisele – ekspertide teoreetilisi ettekandeid töötubade päevakavas enam ei ole.\nTöötubade arutelud keskendusid seekord ühele üldplaneeringu põhiülesandele – asustuse suunamisele ja sellega seotud teemadele. Üheks oluliseks aruteluteemaks olid asustuse suunamisega seotud erinevad mõisted ja nende praktiline sisustamine üldplaneeringus. Kasutavates mõistetes paremaks orienteerumiseks koostas Rahandusministeerium töötubade eel maakonnaplaneeringutes asustuse suunamisega seotud mõistete ülevaate. Töötubades keskendus mitu arutelu sellele, missuguseid erineva iseloomuga asustusalade definitsioone üldplaneeringus kasutada ning kuidas neile sobivaid elluviimise tingimusi seada. Üks inspireeriv näide selle kohta oli Haljala valla üldplaneeringust, kus omavalitsus on oma vajadusele vastavalt sisustanud mõiste „kompaktse hoonestusega ala“ – valla jaoks olulised asustusalad väljaspool alevike piire on kavas piiritleda ning neile määrata kohapõhised maakasutus- ja ehitustingimused. Oma kogemusi ja üleskerkinud küsimusi, mis on seotud erinevatest riiklikest ja kohalikest õigusaktidest tulenevate tiheasustusala mõistetega tutvustasid ka Lääne-Nigula valla esindajad.\nMitmelgi puhul arutati selle üle, missugustest sisulistest kaalutlustest lähtuvalt teha otsuseid asustusalade ulatuse määramisel nii kasvava kui kahaneva rahvastikuga aladel. Põlva töötoas arutati, milliseid suunised selles osas annavad maakonnaplaneeringud. Valdavalt leiti, et kahaneva rahvastikuga piirkondades tuleb asustusalade piiritlemisel kindlasti võtta arvesse realistlikke rahvastikuprognoose ning maakonnaplaneeringuga kavandatud keskuste võrgustik ja seal eristatud keskuste tasemed ja nendega seostatud teenused on omavalitsustele üldplaneeringut koostades kindlasti abiks. Samas tõdeti, et üldplaneeringu koostamise käigus võib olla vajadus maakonnaplaneeringuga ettenähtud teenuste valikut täpsustada. Kui omavalitsusel on teada, et rahvastikuprotsesside ja era- või riigisektori arengute tõttu mõne teenuse osutamine keskuses ei ole enam tõenäoline, siis pole sellega üldplaneeringu koostamise raames otstarbekas arvestada.\nTartu ja Pärnu linnade ning Saku valla näidete põhjal käsitleti asustuse suunamisega seotud võimalusi ja väljakutseid valglinnastumise ning kinnisvaraarendusega seotud surve tingimustes. Arutelude olulisemaks järelduseks oli vajadus teadvustada endale „suurt pilti“ – omavalitsuse strateegilisi arengusihte ja nende reaalse elluviimise võimekust. Sellisel moel on suurem võimalus realiseerida üldplaneeringuga kavandatud asustusalade olemasolevatele ja tulevastele elanikele ootuspärane ja kvaliteetne elukeskkond, mis on omavalitsuste lõikes ka üheks konkurentsieeliseks. Maardu linnas asuva Muuga aedlinna näitel tuli arutlusele elanike ootustele vastamine kaasamise vaatest. Diskuteeriti, millal ja missuguse detailsusega infot on mõistlik avalikkusele tutvustada, et kaasamisprotsess kujuneks sisukaks ja konstruktiivseks.\nVäljakutseid pakkuvaks ülesandeks üldplaneeringus ja ka aruteluteemaks töötoas oli linna-aleviku vahetus läheduses asuvate suvilapiirkondade käsitlused. Eriti – missuguseid tingimusi nendes piirkondades seada, arvestades ruumikaalutlusi ja kohalikku poliitilist tahet. Need teemad on ühtviisi aktuaalsed nii Tallinna tagamaal, kui ka näiteks Rapla, Võru ja Valga piirkonnas.\nPraegu kehtivate üldplaneeringute n.-ö. eluaja jooksul on üsna laialdaselt teadvustatud vajadust asustusüksuste lahkmejoonte ülevaatamiseks ja nende tegelike oludega vastavusse viimiseks. Asustuse suunamise teemaga haakusid otseselt arutelud selle üle, kas ja kuidas seostada lahkmejoonte muutmist maakasutus- ja ehitustingimuste määramisega, arvestades teenustega nagu näiteks prügivedu, ning ühised veetrassid, teedevõrk jms. Tihti on asustusalade tegelik kasvamine ja kahanemine toonud kaasa vajaduse muuta asustusüksuste piire – näiteks olukorras, kus linna halduspiiridesse jääb ulatuslik asustamata ala. Teemat avasid Viljandi töötoas Türi vald ja Viljandi vald oma näidetega ning Põlva töötoas Põlva vald Ahja aleviku piiride täpsustamise vajaduse näitel. Lahkmejoonte muutmise protsess on üldplaneeringust sõltumatu menetlus, mida omavalitsused saavad oma vajadustele vastavalt algatada ja läbi viia. Sellegipoolest tõdeti, et üldplaneering kui avalikkust kaasav protsess, sh suure pildi avamine, ja selle käigus läbiviidav asustusalade ulatuse analüüsimine on oluliseks sisendiks lahkmejoonte korrigeerimisel.\nMitmed omavalitsused tõid välja kogemusi ja probleeme, mis on seotud asustusalade ja maakasutusfunktsioonide kombineerimisega. Sõmeru töötoas arutati, kuidas kombineerida tööstus- ja elamualasid Kunda piirkonnas ning missuguseid tingimusi seada maardlate piirkonnas Rakvere vallas selliselt, et leida tasakaal majandusarengu, loodusväärtuste kaitse ja kohalike elanike ootuste vahel. Anija valla näitel käsitleti dilemmasid, mis on seotud vajadusega kaitsta väärtuslikke põllumaid kasvava asustussurvega piirkondades.


Marko Veisson – Vikipeedia\nMarko Veisson esinemas ansambliga Puuluup Saksamaal Rudolstadt-Festivalil (2018)\n25. juuli 1976 (45-aastane)\nMarko Veisson (sündinud 25. juuli 1976) on eesti antropoloog ja muusik.\n2 Akadeemiline töökäik\nAastatel 1994–1998 läbis ta sotsioloogia bakalaureuseõppe Tartu Ülikoolis, omandades vahemikus 1998–2007 samas koolis ka magistrikraadi sotsioloogia alal. 2006. aastal alustas ta Tartu Ülikoolis doktoriõpet sotsioloogia erialal ja 2009. aastal doktoriõpet sotsiaal- ja kultuuriantropoloogia erialal Helsingi Ülikoolis.\nAkadeemiline töökäik[muuda | muuda lähteteksti]\nVeisson on pikalt töötanud Viljandi Kultuuriakadeemias ja Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias. 2001. aasta jaanuarist kuni 2004. aasta lõpuni oli ta kultuurhariduse osakonna juhataja, töötades seejärel 2005. aasta augustist aasta aega (1,0 osa täistööajast) ja 2006. aasta septembrist 2008. aasta augustini (0,50) erakorralise lektorina. 2008. aasta augustis alustas ta tööd sotsioloogia ja kultuuriantropoloogia lektorina (0,50).\n2007 "Rituaalide sotsiaalsest legitiimsusest mõnede sotsiaalantropoloogia rituaalikontseptsioonide valguses". Interdistsiplinaarsus sotsiaalteadustes. II : Eesti sotsiaalteaduste VI aastakonverents : 4.-5. november 2005 Tallinna Ülikoolis : artiklite kogumik. Toim. Aleksander Pulver. Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus. Lk 149−160. ISBN 9789985584958\nPikemalt artiklis Puuluup\nTa mängib hiiu kannelt koos Ramo Tederiga nu-folk-ansamblis Puuluup.\n2009 Suomen Antropologinen Seura\n2010 Euroopa Sotsiaalantropoloogide Assotsiatsiatsoon (EASA)\nTartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia Teadusnõukogu liige\n↑ 1,0 1,1 1,2 "Marko Veisson". Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia. Vaadatud 31. juuli 2019.\nMarko Veisson Eesti Teadusinfosüsteemis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Marko_Veisson&oldid=5960813"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 10:20, 13. september 2021.


Narva töösturi firmad maadlevad miljonivõlgadega - Tööstusuudised\nAutor: Marge Ugezene • 4. aprill 2017\nNarva töösturi firmad maadlevad miljonivõlgadega\nKolm aastat tagasi EASilt aasta uuendaja tiitli saanud Miroslaw Pienkowski firmade saneerimisnõustaja meenutas, kuidas kohtunik küsis enne kava kinnitamist: “Kas tõesti tuleb saneerimine, mis õnnestub?”\nEASilt aasta uuendaja tiitli saanud poolaka Miroslaw Pienkowski viis ettevõtet läksid saneerimisele. Firmade võlad ulatuvad pea 19 miljoni euroni.\nNarva linna arendus- ja ökonoomikaameti direktor Georgi Ignatov kuulis vanas Baltijetsi tehasehoones tegutseva Pienkowski probleemidest mõnda aega tagasi, kirjutab Äripäev. „See on tema eraasi,“ sõnas Ignatov, loobudes teema kommenteerimisest.\nSaneerimisele läks kolm aastat tagasi Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuselt (EAS) tunnustuse teeninud MP & Partners Engineering, peale selle PI Engineering, Micro-Fix, TMT-Fasteners ja PM-Titanium.\nNeist enamikul on maksuvõlg kerinud juba 2015. aasta lõpukuudest. Nüüdseks võlgnevad Poola päritolu Saksa ettevõtja Pienkowski firmad riigile pea 1,6 miljonit eurot.\nSaneerimisnõustaja koostatud arvamusest selgub, et peamised võlausaldajad on Šveitsi investeerimisfirmad Swiss Arrow Investment ja Empire Consultancy, kes tahavad tagasi saada 11,5 miljonit eurot. Nordea pank ootab 2,8 miljonit eurot. Ettevõtete vara väärtus on 30 miljoni euro ringis.


FOTOD. Lexus RX: uus disain, uudsed leedkaugtuled - Hobby - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Hobby » FOTOD. Lexus RX: uus disain, uudsed leedkaugtuled\nFOTOD. Lexus RX: uus disain, uudsed leedkaugtuled\t(9)\nLexus kohendas neli aastat müügil olnud poolmaastikuauto RX välimust ja varustust. Suurema uudisena täiendati leedlaternaid uut tüüpi adaptiivsete kaugtuledega. Kui siiani kasutati kaasliiklejate pimestamist automaatselt vältivais kaugtuledes mõlemas laternas kaht rida LEDe (ülemises kaheksa, alumises 16), siis nüüd on dioode mõlemas 10 ning need on koondatud laterna sisenurka ühte moodulisse. Dioode lülitatakse automaatselt sisse ja välja ning nende valgus suunatakse kahe kiiresti ja sünkroonselt pöörleva peegliga ühe suure läätse vahendusel sõiduteele. Lexuse väitel suutvat selline laternamoodul vältida ees- ja vastusõitja pimestamist tõhusamalt, lõigates pimestavad kiired ära, suunavat rohkem valgust teepeenrale (helkurita jalameest olevat märgata varasema 32 meetri asemel 56 meetri kauguselt) ning olevat kõige tipuks odavam kümneist valgusdioodidest koosnevast maatriksvalgustist.\nÜmber disainiti auto esi- ja tagaosa, armatuurlaua 12,3tollise diagonaaliga puutetundliku ekraaniga lustiseadet saab juhtida lisaks puutepadjandi ja häälkäsklustega. Varustuses on nutifoniühendus Apple CarPlay ja Android Auto vahendusel ning häälkäsklusi saab anda telefonist Apple Siri ja Google Assistanti kaudu.\n7kohalise RX L-i tagareaistmed seaduvad elektriliselt ja seal on 9,5 cm rohkem jalaruumi ning teises reas on nn kapteniistmed.\nLinnadžiibi kere tehti senisest jäigemaks ning jäigemad on ka stabilisaatorivarvad. Autole saab adaptiivvedrustuse ning hädapidurdi suudab valges ja pimedas avastada auto teele jääva jalakäija ja jalgratturi.\nTramminist\t• 4 november 2019 17:01\tEbasobiv kommentaar\nNägin täna linnas ühte sääntset liikumas. Tagatuled olid ometigi normaalseks disainitud. Kuigi kerejoon üleüldiselt ja see esivõre on ikka täisvärd väljanägemisega. Olen ka ammu juba jälginud LED tulede arengut ja isegi NX omi proovinud. Valgustab täitsa viisakalt. Kuigi liiga sinine foon minu jaoks. Näiteks mitte nii head Seati LED tuled (Atecal siis) on minu jaoks mõnusama valgema fooniga (ehk siis värvitemperatuur on madalam), aga seal pole matrixi\nMida sa ohid\t• 4 november 2019 18:12\tEbasobiv kommentaar\nTulevik ongi värdautode päralt. Vaata, millist marki elektrikat iganes..värd vaatab iga nurga pealt vastu. Sellepeale tahaks kohe öelda..."harjuge ära pööbel"\n................\t• 5 november 2019 6:38\tEbasobiv kommentaar\nLexus on grammijagu parem kui toyota(materialid aga odav plastik ja toyota on ikka)\nMnjah\t• 5 november 2019 11:17\tEbasobiv kommentaar\nNo vähemalt seda NIKE märki päevatulena õnneks ei ole enam...\n...\t• 5 november 2019 20:19\tEbasobiv kommentaar\nEriline auto tõesti,eriliselt rõve!\nMis\t• 5 november 2019 23:18\tEbasobiv kommentaar\nHea auto. Kade eestlane kes ei jõua sellist osta teeb kohe maha. Tüüpiline. Väga võhik inimene kes julgeb rääkida mingist odavast plastist. Parim asi mis selle raha eest saab .\nPer-Astra\t• 6 november 2019 7:04\tEbasobiv kommentaar\nHea auto ei satu nii palju õnnetustesse, kui Lexus.\n...\t• 6 november 2019 9:14\tEbasobiv kommentaar\nÕnnetus on juba see kui lexust omada.Tavaline tototakäkk mille eest lambad rohkem maksavad.\nHaha\t• 6 november 2019 15:21\tEbasobiv kommentaar\nLexust teevad maha lambad, kes oma 10 aastat vana saksa laipa vaevu hinges suudavad hoida