Kuidas saada suuvalu ja kõhutõdesid kõrged kontsad | happilyeverafter-weddings.com\nKuidas saada suuvalu ja kõhutõdesid kõrged kontsad\nKõrgad kontsad on naiste garderoobis olnud aastakümneid. Nad on omaette tarvikud ja need pikendavad jalgu, aidates samal ajal pakkuda igale riietusele viimistlust. Paljud naised kannavad töökohale kontsad, kuid mõned päästavad oma kõrged kontsad erilistel üritustel ja üritustel.\nKuid vaatamata sellele, et aitavad teil välja nägema ja tunda end eriti glamuurselt, võivad kõrged kontsad põhjustada jalavalu ja tuimus. Korrapäraselt kandvad kõrged kontsad võivad põhjustada hulgaliselt valusaid probleeme, kuna sunnib oma jalgu kohale, mida nad loomulikult ei peaks säilitama.\nPaljud naised on oma elu jooksul kogenud seda, mis on tuntud kui "kalliskiviga hangover". See on suuvalu, mis juhtub järgmisel päeval pärast kanade kandmist pika aja jooksul. Võibolla sa osalesid pulmas ja pidi kandma kontsad kogu aeg. Võibolla olite töökonverentsil ja veetsite suurel päeval kõrgete kontsadega seistes. Ükskõik milline põhjus, on tõenäoline, et järgmisel päeval veetsite valu leevendamise otsimisel.\nVaatame, kuidas teil on kõrged kontsad kõrvale jalgade valu leevendamisest. Vaatame võimalusi, kuidas saaksite oma jalgu venitada ja tugevdada, samuti kuidas vältida kummalgi ebamugavust . Kui olete oma jalatsite tõttu kunagi kannatanud jalgade tõsise valu tõttu, lugege edasi!\n1 Miks mul on suuvalu kõrgest kontsadest?\n2 Kuidas saada valu pärast heli kandmist\n2.1 venitus ja teostamine\n2.2 Proovige mineraalvanni\n2.3 Nautige massaaži\n2.4 Hoidke jalad kõrgendatud\n2.5 Kanda mugavaid jalatseid\n2.6 Võtke painkiller\n3 Kuidas vältida valutamist ja kõhutõmbumist kõrgetelt kontsadelt\n3.1 Hoidke jalad heas seisukorras\n3.2. Hõõrdunud sisetallad valida\n3.3 Mõelge, kus sa seisad\n3.4 Valige sobivad jalanõud\n4 Täppide tähtsus oma jalgade järele\nMiks mul on suuvalu kõrgest kontsadest?\nKandevõimalused võivad aidata teil välja nägema ja tunda võimas ja glamuurne, kuid positsioon, mille sunnid oma jalgu seob, on ebaloomulik. Inimese jalg on loodusliku kaarega, kuid see pole peaaegu sama raske kui ark, mida sa loed kanga kandmisel.\nPaljudel kreenidel on ka terav või põkk. See on jala veelgi pikenemine nagu mingi visuaalne illusioon. Kuid see võib põhjustada jalanõude purustamise eest jalatsi esiosa, põhjustades mõnedel juhtudel valu ja isegi tuimust. See tuimus on nimi: seda nimetatakse Mortoni neuromaaks . See on allapoole pundunud närv, mis võib suureneda, kui see on ärritunud või pigistatav.\nMortoni neuroma võib olla tõsiselt valus. See võib tunduda nii, nagu oleksite oma kinga ääres peal ja võite tunda piirkonnas põletust või surinut. Ravi võib aidata vähendada närvi survet. Kui see ei toimi, soovitavad arstid steroidseid süstimisi ja isegi täielikku närvi eemaldamist.\nKui jätkate kandade kandmist ka pärast valu tekkimist, võite oma jalgadele rohkem kahjustada. Kontsad võivad kahjustada sidemete ja luude jalgade alumises osas - võib-olla peate kuueteistkümneks vältel taastuma. Mõnedel juhtudel soovitavad arstid hoida tervena täielikult ära.\nKuidas saada valu pärast vabanemist kõrged kontsad\nKui te leiate ennast " kõrge kontsaga hangoveri " abil, otsite tõenäoliselt mõningaid lihtsamaid näpunäiteid. Siin loetleme parimad asjad, mida saate oma jalgade taastamiseks aidata, samuti mõned näpunäited, mis aitavad teie jalgadel tulevikus haiget kahjustada.\nVenitamine ja teostamine\nTeie jalad on keeruline kõõluste, sidemete, lihaste ja luude võrgustik. Kui nad on öelnud, et öö on ebatavalisel kohal, on nad kindlasti mõne venitusega kasulikud. Eelkõige võib Achilleuse kõõlus kergesti kõndida kõrgetel kontsadel.\nProovige seina venitada, et seda lahti saada:\nNäoga sein ja laiendage oma käed sinu ees, nii et teie peopesad on seinal lamedad. Veenduge, et teie käed on täielikult laienenud.\nAsetage üks jalg edasi ja üks tagasi, varsad ikka suunaga seina poole. Hoidke konksud korterit põrandal.\nLiigutage esi põlve ja hoidke seljaosa otse, seejärel libisege seina suunas, et jalg tagasi jalutada.\nHoidke kuni 30 sekundit, siis korrake teisel jalgadel.\nJooga on ka suurepärane võimalus jalgade sirvimiseks. Allapoole suunatud koer, üks levinumaid joogapositsioone, sobib ideaalselt alajäsude ja jalgade sirutamiseks.\nEpsomi soola vannid on tuntud selle poolest, et nad on võimelised kehavigastusi tundmaõppima. Paljud sportlased võtavad Epsomi soolavannid pärast treeningut või mängu. Epsomi sool pole sool - see on looduslik mineraal, mis koosneb magneesiumist ja sulfaadist.\nMagneesium on meie keha jaoks eluliselt tähtis. See aitab meil kudesid ehitada ja parandada ning aidata meie lihaseid lõõgastuda. Kui teie vasika lihased on endiselt pingul kandvad, siis aitab see neil pingetest lahti saada.\nSoolavannidel on palju muid hüvesid, näiteks hüdratsiooni parandamine ja paranemise kiirendamine põletiku vähendamiseks. Kui teil on kehaosas pingeid, pingeid, valu või valusid, on Epsomi soolavann hea lahendus.\nSuu massaaži mõte pärast kõrgete kontsade kandmist võib tunduda heausksena. Jalgade kaare töötamine võib aidata varba stabiliseerida ja pakkuda piirkonnale vajalikku leevendust.\nKui saate, võta sõber või pereliige, et anda oma jalad armastuse hõõruda. OK, nad ei ole tõenäoliselt liiga huvitatud. Kui ei, siis soovitame teil veelgi parema massaažiga elektrilist vibreerivat suu massagerit .\nHoia jalad ülestõstetud\nÜks hea näpunäide, mis aitab ära hoida jalgade paistetumist pärast kandade kandmist, on hoida neid kõrgemal. Kui asute voodisse, pange mõned padjad, kus jalad tavaliselt lähevad ja hoia oma jalad südames kõrgemal. See aitab ööpäevaringselt piirkonnas paistetust ja põletikku vähendada, mis tähendab, et järgmisel päeval on teil vähem võimalusi ärkamist.\nPärast rasket kellade kandmise päeva peate oma jalgadega tegelema mõne mugavama jalatsiga. Kui saate, võite päeval mõnd ssepieki kanda. Nad annavad olulist toetust oma jalgade kaartele ja ei purune oma varbad kokku.\nVõite luua ka oma jalatsis lisaruumi koos jalatsite jalatsiga .\nKui viibite kodus päeval, mil kandad kandasid, võite ka kotti kodus jalutama kandma pehmeid sussisid või hubaseid sokke mõneks täiendavaks pehmenduseks.\nKui valu jalgadel on liiga palju, võib osutuda vajalikuks valuvaigistite kasutamine.\nIbuprofeen on põletikuvastane aine, mis aitab vähendada valu ja eemaldada asju. Proovige minna otse kandma kandmisega lihtsalt sellepärast, et olete võtnud valuvaigistajat.\nKuidas vältida valu ja kõhutõmbamist kõrgest kontsadest\nNüüd, kui oleme kajanud valude leevendamise võimalused pärast kõrgete kontsade kandmist, uurime võimalusi, kuidas vältida valu kõigepealt.\nSiin on mõned peamised näpunäited, mis hoiavad jalad mugavaks ööpäevaringselt:\nHoidke jalad heas seisukorras\nJalade eest hoolitsemine on väga tähtis - lõppude lõpuks ei saa neid asendada, kui asjad lähevad valesti!\nSa peaksid hoolt kandma hoolikalt. See tähendab regulaarselt oma varbaküünte lõikamist, selliste probleemide lahendamist nagu sissetungivad küüned või seeninfektsioonid ning nende käitlemisega seotud asju, nagu need, mis ei ole käes.\nKui hoolitsed oma jalgade eest õigesti, on teil tõenäoliselt rasked suu probleemid kõrged kontsad.\nValige polsterdatud sisetallad\nInvesteerige mõnda sisetalla või geeliga, mis asetseb pesapalli kinga sees ja annab natuke pehmenduse. Üks parimaid on Superfeet Green Heritage sisetald . See kaitseb jalgade kallast ja pallist - ala, kus suurem osa löögi maandub iga sammuga kõrged kontsad.\nMõelge, kus sa seisad\nKui kannate kontsad, kui teil on valik, kui seisate kõva tantsupõrandate ja vaipkattega põrandaga, vali vaip. Tugeva põranda pealmine asetus suurendab survet jalatsi põhjale. See omakorda avaldab survet jalgadele. Me ei ütle, et peate veetma oma päeva hüpates vaipalt vaipa, kuid kui teil on valik, valige alati pehmemaks pind, mis seisab.\nMe teame, et viie tollise stiiliga võib juhtuda, et näpunäiteid, mille olete näinud poest aknas, nägid unenägudest, on see raske juhtida. Kuid mõtle tule jalgade tervisele. Selle asemel, et minna teravdetailidesse, mis purustavad oma varbad ja panevad tarbetult survet jalgade tundlikele luudele, vali valik, mis näeb välja valutult stiilseks.\nPaksema kreeniga jalatsi valimine on suurepärane võimalus kandma kandide surve leevendamiseks. Teie kaal on ühtlasemalt jaotunud üle paksema kreeni. Kihid teevad suurepärase valiku - nad on super stiilne ja toetavam. Samuti peaksite valima mitte rohkem kui kolm tolli või nii. Midagi muud, kui see, toob endaga kaasa jalgade pallid ja võib tulevikus probleeme tekitada.\nSinu jalgade eest hoolitsemise tähtsus\nOluline on hoolitseda oma jalgade eest õigesti . Kui te seda ei tee, võite igal sammul agooniga lõpuni jõuda. Kui teid püsivalt kahjustate jalgade kõõlusid või sidemeid, võite isegi lõpuks võimetu kõndima täielikult.\nKõrged kontsad võivad olla lõbusad ja aitavad teil tunduda glamuurseid ja kindlaid. Kuid on oluline, et te ei ohverdaks oma jala tervist paar tundi ekstra kõrgusest. Valige kontsad, mis ei koorma oma varbad kokku ega asetage jalgade talladele tarbetut survet. Veenduge, et kui sa ei pea kandma kontsad, siis on kingad, mis pakuvad mõnda tuge ja mugavust, nagu tossud või ortopeedilised jalatsid.\nSamuti peaksite võtma teisi ettevaatusabinõusid, et hoida jalad terveks. Kõigepealt korja oma varbaküünte hoolikalt ja jälgige, et sellised asjad nagu jalgadele või karastatud nahale oleksid välja kujunenud. Kui teil on jalgadega probleeme, kas seda on põhjustanud kõrged kontsad või mitte, vaadake arsti. Jalade valu on ebatõenäoline, et see iseenesest kaob. Meditsiinitöötaja võib vajada mõnda ravi, et aidata jalgadel normaalseks muutuda.


TOUREST – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Tourest)\nTOUREST on aastast 1991 Eesti Turismifirmade Liidu korraldatav rahvusvaheline turismimess. Tourest on pikima ajalooga turismimess Balti riikides. Esimene mess toimus 1.–3. novembrini 1991 ning seal astus üles 8 riigi 82 eksponenti.\nMessil esindatud ettevõtete hulka kuuluvad turismibürood, reisikorraldajad, lennufirmad, kindlustusfirmad, transpordiettevõtted, majutusasutused, reisimise tugiteenuste pakkujad, välisriikide turismiorganisatsioonide esindajad, Eesti maakondade esindajad, kodumaised spaad ja turismiatraktsioonid.\nTourest toimub igal aastal veebruaris Eesti Näituste messikeskuses aadressil Pirita tee 28, Tallinn.\nTemaatiliselt jagatud messihallid aitavad külastajatel ja eksponentidel orienteeruda Touresti laias tootevalikus:\nPeahallis on teemaks väljaminev turism. Lisaks Eestist väljamineva turismiga tegelevate ettevõtete on peahallis ka infoprogrammid Reisiklubi ja Reisi ABC.\nPuhka Eestis halli teema on sissetulev turism.\nElamuste ja maitsete hallis on kohalikud toitlustajad ning Tourest messi pealava.\nMessi esimesel päeval leiab aset turismiprofessionaalidele suunatud programm. Touresti külastavad ning kohalike eksponentide/teenusepakkujate toodete/teenustega tulevad tutvuma ja ärisidemeid sõlmima messi Hosted Buyeri programmi raames ligi 50 välismaist reisiettevõtjat.\nTourest 2019 tõi kolme päeva jooksul kokku üle 530 eksponendi 31 riigist, ligi 30 000 külastajat, sh 3300 turismiasjalist. Kohal oli 45 reisikorraldajat 11 Euroopa riigist, sh 15 Soomes,t ning 30-liikmelise grupi reisikorraldajaid ja ajakirjanikke Rootsist. \nMessil kuulutab Eesti Turismifirmade Liit välja aasta parima turismiobjekti ja aasta parima turismiedendaja.\n↑ 1,0 1,1 1,2 EE 12. köide, 2003: 604.\n↑ "Rahvusvaheline turismimess TOUREST".\nMessi koduleht (vaadatud 01.03.2013)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=TOUREST&oldid=5766522"\nLehekülje viimane muutmine: 5. detsember 2020, 11:29\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:29, 5. detsember 2020.


Kaliningradi oblastis lõhuti Barclay de Tolly monument, et saada selle jalamist kätte väejuhi süda - DELFI\nKaliningradi oblastis lõhuti Barclay de Tolly monument, et saada selle jalamist kätte väejuhi süda\nVenemaa Kaliningradi oblastis pandi toime vandalismiakt 1812. aasta Isamaasõja kangelase Mihhail Barclay de Tolly ausamba kallal. Kurjategijad lõhkusid 19. sajandist pärit malmist valatud monumendi aluse ja saagisid maha sepistatud piirdeaia, mis hiljem viidi kohalikku värviliste metallide kokkuostupunkti. Ajaloolaste arvates otsisid vargad hõbedast anumat väejuhi südamega, mis traditsiooni järgi monumendi jalamisse maeti.\nKaliningradi oblasti Tšernjahhovski linna õiguskaitseorganid algatasid juhtunu uurimiseks kriminaalasja. Vahistati ka kahtlusalune, kelleks osutus varem karistatud isik, kes tunnistas üles, et saagis piirdeaia maha ja andis selle sõprade abiga vanaraua kogumispunkti. Saadud raha – 2600 rubla (62 eurot) – jagasid nad omavahel. Oma osalust monumendi enda lõhkumises kahtlusalune eitab ja kinnitab, et see oli lõhutud juba varem, vahendab Novõje Izvestija.\nSpetsialistid on veendunud, et kurjategijad ei jahtinud mitte hõbedast anumat, vaid selle sisu. „Pole saladust, et maailmas on tohutu hulk inimesi, kes on lihtsalt hullud Napoleoni teema suhtes. Nende hulgas on palju varakaid inimesi, kes on valmis maksma tohutut raha, et väejuhi süda omale saada,“ ütles ajaloolane Vitali Hvalei.\nKas anum südamega on varastatud, saab kindlaks teha ainult kalli ajaloolis-arhitektuurilise ekspertiisiga suurte restaureerimistööde raames, mida kohalik eelarve ei võimalda. Kohalikud võimud pöördusid selles küsimuses Venemaa kultuuriministeeriumi poole.\nPutin tunnustas Eesti põhimõttekindlat majanduspoliitikat\nLeht: Venemaa koostas musta nimekirja USA ametnikest\nDagestani klannidevahelises tulevahetuses hukkus seitse inimest\nKaug-Idas hukkus lennuõnnetuses 11 inimest\nLavrov: Saakašvili on Gruusia rahva patoloogia ja anomaalia\nKaug-Idas hädamaandumise teinud lennukis sai 15 inimest viga\nMarko Mihkelson: Venemaa on erastamisel sundseisus\nVolgogradis loodi Venemaa vaenlaste vastu võitlejate liikumine T-34\nHaruldane keravälk hävitas vanal Preisimaal tehnikat täis Saksa turistidega bussi


Reaal- ja loodushariduse konverents | Täienduskoolitused\nAvaleht Koolituskalender Reaal- ja loodushariduse konverents\nReaal- ja loodushariduse konverents\nKokkuvõttev lühikirjeldus 15.-16. septembril 2017 toimub Tallinna Reaalkoolis reaal- ja loodushariduse rahvusvaheline konverents, mis on suunatud haridustöötajatele, üliõpilastele ja haridusasutuste partneritele. Toimuv on järg 2015. aasta konverentsile.\nToimumise aeg: 15.09.2017 - 16.09.2017\nRegistreerimine avatud 21.08.2017\nRegistreerimine suletud alates 15.09.2017\nEsimene päev (15.09.2017 10:00 - 15.09.2017 17:30)\nTeine päev (16.09.2017 09:00 - 16.09.2017 17:15)\nOsalejate arv: 100 kuni 300 osalejat\nKonverentsil osalemise tasu on kahe päeva eest 45 eurot ning ühe päeva eest 30 eurot.\nKorraldav asutus: Tallinna Reaalkool\nProjektijuht: Madis Somelar, madis.somelar@real.edu.ee, tel: +37255593717\nÕpisündmuse veebilink: http://www.real.edu.ee/\nToimumise koht: Tallinna Reaalkool\nAadress: Estonia pst 6 , Tallinn, 10148 , Harju maakond , Eesti\nSihtgrupid: Õpetaja, Haridustehnoloog, Õppejuht, Haridusasutuse juht, Haridusametnik, Noorsootöötaja.\nharidustöötajad, üliõpilased, haridusasutuste partnerid\nkooli ja partnerite koostöö (partnerite kaasamine õppetöösse, õppekäigud, situatsioonipõhised ülesanded, muuseumiõpe),\nlõiming ja interdistsiplinaarsus (head näited ainetevahelisest koostööst ja integratsioonist),\nõpitulemuste hindamine (suunad välishindamises, loodusvaldkonna e-testid, kujundav hindamine).\n10.00 Osalejate registeerimine ja tervituskohv\n10.30 Konverentsi avamine. Mailis Reps (Eesti Vabariigi haridus- ja teadusminister). Ene Saar (Tallinna Reaalkooli direktor)\n11.00 “Õpilase arengu vajadusi toetav õpe Eesti üldhariduskoolis Euroopa kontekstis”. Pille Liblik (Haridus- ja Teadusministeerium)\n11.30 “Õppekavast ning terviklikku mõtlemist toetavatest õppevormidest loodus- ja täppisteaduste ning tehnoloogia valdkonnas”. Ülle Kikas (Tartu Ülikool)\n12.00 “Välishindamise arendused 2016–2020 ja loodusvaldkonna e-testid”.\nElle Reisenbuk ja Regina Multram (SA Innove)\n12.30 “Loodus- ja täppisteaduste ning tehnoloogia valdkonna koostöine edendamine nii Euroopas kui Eestis – eesmärgid ja võimalused”. Terje Tuisk (Eesti Teadusagentuur)\n13.30 “Rakett69 ülesande väljatöötamine - ideest eetrini” Juhan Koppel\n14.00 “Kastist (klassist) välja: õppekavalised õppekäigud”.\nPiret Karu, Tiina Talvi (Tallinna Reaalkool)\n14.30 ““GIS kooli” ja “GeoMentor” – haridusprogrammid koolidele”.\nRanel Suurna (AlphaGIS OÜ)\n14.50 “Soome riiklik õppekava 2016”. Päivi Kousa (Maunulan yhteiskoulu ja Helsingin matematiikkalukio, Soome)\n16.00 “Geograafia ja bioloogia. Keskkonna tundaõppimine vaatlusmeetodi abil”.\nBart de Wolf (Lyceum Sancta Maria, Holland)\n9.30 “Bioloogiateadmised on alus ühiskondade tekke ja arengu mõistmiseks”.\nKersti Veskimets (Tallinna Reaalkool)\n10.00 “Õpilaste karjääriteadlikkuse tõstmine teadusega seotud valdkonnas sidusrühmade koostöö abil”. Miia Rannikmäe (Tartu Ülikool)\n10.30 „Tippsooritusest, sellega kaasnevast õppimise ja õpetamise ekspertiisist Anders Ericssoni järgi”. Einar Rull (SA Innove)\n11.00 “Inimese meetod”. Joonas Hellerma (Eesti Rahvusringhääling)\n12.00 Paralleelsed töötoad\n13.00 Paralleelsed töötoad\n15.00 Paralleelsed töötoad\n16.00 Paralleelsed töötoad\n17.00-17.15 Töötubade kokkuvõtted aulas. Konverentsi lõpetamine\nKonverentsi teisel päeval saab täiendada oma ainealaseid teadmisi ja metoodilist repertuaari ligi 30 erinevas töötoas (millest mitmed toimuvad Tallinna Reaalkooli lähistel asuvate partnerite ruumides), mille läbiviijateks on mitmed praktikud Tallinna Reaalkoolist, Miina Härma Gümnaasiumist, Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumist, Tartu Ülikoolist, Tallinna Tehnikaülikoolist, Eesti Tervishoiu Muuseumist, RMK Sagadi looduskoolist, Eesti Arhitektuurimuuseumist, Teaduskeskusest AHHAA, Tartu Observatooriumist, Energia Avastuskeskusest, Tallinna loomaaiast, TÜ Muuseumi Tähetornist, Tartu Loodusmajast ja Meremuuseumist. Lisaks toimuvad "Rändava bioklassi" töötoad.\nTähelepanu! Konverentsile registreerimisel palun märkige enda osalemine erinevates töötubades ning valikut tehes jälgige töötubade toimumise kellaaegu!\nOma eelistusi töötubade osas saate märkida pärast "Registreeri"-nupule vajutamist. Seda tuleb teha kahel korral.\nAbi registeerimiseks saab Madis Somelarilt telefonil +372 55593717.\nOsalejatele väljastatakse soovi korral tõend osalemise kohta.\nLink materjalidele: http://www.etag.ee/eesti-teadusagen...\nMärksõnad: Tallinna Reaalkool, reaal- ja loodusharidus, konverents, Madis Somelar\nToimumise aeg: 15.09.2017 10:00 - 15.09.2017 17:30\nSisukirjeldus: Toimuvad ettekanded Tallinna Reaalkooli aulas.\nPäevakava vabatekstina: 10.00 Osalejate registeerimine ja tervituskohv\n11.00 “Õpilase arengu vajadusi toetav õpe Eesti üldhariduskoolis Euroopa kontekstis” Pille Liblik (Haridus- ja Teadusministeerium, Eesti)\n11.30 “Õppekavast ning terviklikku mõtlemist toetavatest õppevormidest loodus- ja täppisteaduste ning tehnoloogia valdkonnas“. Ülle Kikas (Tartu Ülikool, Eesti)\n12.00 “Välishindamise arendused 2016–2020 ja loodusvaldkonna e-testid” Elle Reisenbuk ja Regina Multram (SA Innove, Eesti)\n12.30 “Loodus- ja täppisteaduste ning tehnoloogia valdkonna koostöine edendamine nii Euroopas kui Eestis – eesmärgid ja võimalused” Terje Tuisk (Eesti Teadusagentuur)\n13.30 “Rakett 69” Juhan Koppel (Eesti Vabariik)\n14.00 “Kastist (klassist) välja: õppekavalised õppekäigud” Piret Karu, Tiina Talvi (Tallinna Reaalkool)\n14.30 ““GIS kooli” ja “GeoMentor” – haridusprogrammid koolidele”, Ranel Suurna (AlphaGIS OÜ)\n14.50 “Soome riiklik õppekava 2016” Päivi Kousa (Maunulan yhteiskoulu ja Helsingin matematiikkalukio, Soome)\n16.00 “Geograafia ja bioloogia. Keskkonna tundaõppimine vaatlusmeetodi abil” Bart de Wolf (Lyceum Sancta Maria, Holland)\nKorraldaja jätab endale õiguse teha päevakavas muudatusi.\nToimumise aeg: 16.09.2017 09:00 - 16.09.2017 17:15\nSisukirjeldus: Toimuvad ettekanded ja töötoad.\nPäevakava vabatekstina: 9.00 Tervituskohv\n9.30 “Bioloogiateadmised on alus ühiskondade tekke ja arengu mõistmiseks” Kersti Veskimets (Tallinna Reaalkool, Eesti)\n10.00 “Õpilaste karjääriteadlikkuse tõstmine teadusega seotud valdkonnas sidusrühmade koostöö abil” Miia Rannikmäe (Tartu Ülikool, Eesti)\n10.30 „Tippsooritusest, sellega kaasnevast õppimise ja õpetamise ekspertiisist Anders Ericssoni järgi“ Einar Rull (SA Innove, Eesti)\n11.00 “Inimese meetod” Joonas Hellermaa (ERR, Eesti)\nTöötuba nr 1. Kujundav hindamine – lihtne nagu matemaatika! (29/29)\nRiin Saar (Tallinna Reaalkool, Tallinna Kesklinna Põhikool) Õpitoas antakse lühiülevaade kujundava hindamise kasutamisest Tallinna Reaalkoolis ning tuuakse praktilisi näiteid kujundava hindamise rakendamisest II ja III kooliastme matemaatikas. Lisaks tuuakse näiteid, millised on õpetaja võimalused kujundava hindamise töömahukuse vähendamiseks, säilitades kvaliteeti. Läbiviijate kirjeldus: Riin Saar on lõpetanud Tallinna Ülikooli matemaatikaõpetajana 2014. aastal. Pärast ülikooli lõppu asus matemaatikat õpetama Tallinna Reaalkooli ning aastast 2016 õpetab ka Tallinna Kesklinna Põhikoolis. Eelnevalt on töötanud 6 aastat majandus- ja ettevõtlushariduse valdkonnas, sh. koolitanud selle eriala õpetajaid.\nTöötuba nr 3. Interaktiivsed kaardirakendused alternatiivina esitlustele ja referaatidele. (23/23)\nPiret Karu, Aile Poll (Tallinna Reaalkool) Töötoas tutvustatakse interaktiivsete kaardirakenduste kasutamist loovtöödes ja uurimuslikes ülesannetes ruumiandmete kogumisel, vormistamisel, tööde esitlemisel ja jagamisel. Demonstreeritakse ArcGIS Online tarkvaraga loodud kaardiajakirju, -seeriaid ja -lugusid, tuuakse näiteid kaardirakenduste kasutamisest nii individuaalsete kui rühmatööde läbiviimisel ning õppeainete lõimimisel. Töötoas osalejad õpivad looma lihtsat veebikaarti keskkonnas Google My Maps. Kaardil võib kujutada ja kirjeldada mis tahes nähtust (näiteks loodusvaatlust, liiklussituatsiooni, planeeritud reisi jm). Õpitut sobib kasutada kõikides õppeainetes, kus soovitakse kirjeldada nähtuste paiknemist ruumis. Töötoas osalejalt eeldatakse Google meilikonto omamist. Läbiviijate kirjeldus: Piret Karu, Tallinna Reaalkooli geograafia ja geoinformaatika õpetaja, meisterõpetaja. Aile Poll, Tallinna Reaalkooli geograafia ja loodusõpetuse õpetaja. Piret ja Aile on juhendanud õpilasi looma kaardirakendusi nii uurimistöödes kui tavapärases õppetöös just ühistöö vahendina ja seeläbi kogenud, et kaardirakenduste loomine avardab õpilaste õpi- ja koostööoskusi ning digipädevusi.\nTöötuba nr 8. Praktiline looduse tundmine RMK Sagadi looduskooli programmide näitel (13/20)\nTiina Reintal, Tiina Jamsja (RMK Sagadi looduskool) Töötoas tutvutakse erinevate eluslooduse tundmist arendavate meetoditega, mida kasutame Sagadi looduskooli programmides. Anname osalejatele ülevaate meie poolt pakutavatest keskkonnaharidusprogrammidest erinevatele vanusastmetele. Osalejad saavad lahendada praktilisi ülesandeid puude, metsloomade jms meie metsade liikide tundmaõppimiseks. Tutvustame meetodeid, mida saab iga õpetaja oma tundides kasutada. Läbiviijate kirjeldus: Tiina Reintal, RMK Sagadi looduskooli metoodik Tiina Jamsja, RMK Sagadi looduskooli metoodik Oleme aastaid juhendanud looduskooli programme. Tiina Reintal on hariduselt bioloog, Tiina Jamsja klassiõpetaja.\nTöötuba nr 10. Õlle ja radioaktiivse lagunemise vaheline seos (20/20)\nErkki Tempel (Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasium) Töötoas uuritakse praktiliselt õllevahu “lagunemise” kiirust. Praktilise töö käigus kogutud andmeid analüüsitakse graafiliselt ning teostatakse graafiku lineariseerimine. Tulemuste põhjal püütakse leida seos õllevahu ja radioaktiivse lagunemise vahel. Samuti toimub töötoas arutelu praktiliste tööde eesmärkidest õppetöö läbiviimisel. Läbiviijate kirjeldus: Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi füüsika- ja keemiaõpetaja. Erkki on viinud läbi mitmeid koolitusi nii keemia- kui ka füüsikaõpetajatele. Õpetaja ja koolitajana on Erkki värvikas, paneb väga tugevalt rõhku teooria näitlikustamisele ja praktilistele väljunditele. Erkkit on tunnustatud Tartlu linna aastaõpetaja tiitliga ning 2015. aastal omistati Erkkile Presidendi Kultuurirahastu Reaalteaduste eripreemia.\nTöötuba nr 15. Ühe linnapuu lugu (9/15)\nTõnu Ploompuu (Tallinna Ülikool) Töötoas käsitletakse konkreetset puud nii lähtuvalt bioloogiast kui suhetest inimesega: puu peal nähtav taime ehitus – anatoomia ja morfoloogia; puu vanus ja päritolu. Puuga kaasnevad teised liigid puu eri osadel: a) parasiidid; b) kommensaalid; c) epifüüdid; d) lagundajad puu surnud osadel; e) lagundajad puu all eri osadel; f) sümbiondid puu all; g) kommensaalid puu all. Samuti kõneldakse jägrnevast: puul märgatavad inimese “jäljed”: a) puu päritolu; b) puu “kasutamine”; c) puul olevad negatiivsed inimese jäljed. Läbiviijate kirjeldus: Tõnu Ploompuu, bioloog (botaanik-ökoloog-mükoloog-evolutsionist), TLÜ bioloogia lektor.\nTöötuba nr 16. STEM õppeainete lõimitud õpetamine (9/20)\nTiia Rüütmann (Tallinna Tehnikaülikool, inseneriteaduskond, Mehhaanika ja Tööstustehnika Instituut, Eesti Inseneripedagoogika Keskus) Õpitoas antakse ülevaade STEM (Science, Technology, Engineering, Mathematics) lõimitud õpetamise põhimõtetest, tuuakse praktilisi näiteid lõimimise mudelitest ja dimensioonidest ning antakse soovitusi tulemuslikuks õpetamiseks. Läbiviija tutvustus: Tiia Rüütmann on lõpetanud 1982.a Tallinna Polütehnilise Instituudi (TTÜ) insenerina keemiatööstuse protsesside ja keemiaküberneetika erialal, kaitsnud 1992 magistritöö keemiatehnoloogia valdkonnas, uurides destillatsiooniprotsesse TTÜ-s ja Dresdeni Tehnikaülikoolis ning kaitsnud 2007 doktorikraadi inseneripedagoogikas ja STEM valdkonna õpetamises Tšehhi Vabariigis, Hradec Kralove Ülikoolis. Tiia Rüütmann on koolitanud tehnikaõpetajaid ja -õppejõude TTÜ Eesti inseneripedagoogika keskuses alates 2001 ning on Praha Tehnikaülikooli külalisõppejõud. Ta on IGIP Rahvusvahelise Seirekomitee president ja IEEE EDUCON juhtkomitee liige. Alates 2009. aastast Eesti Inseneripedagoogika Keskuse juhataja ja dotsent.\nTöötuba nr 17. Ümberpööratud klassiruum (21/25)\nTaavi Vaikjärv (vil!119) Ümberpööratud klassiruum on populaarsust koguv õppemetoodika, kus õppijal on oluliselt suurem vastutus õppeprotsessis. Töötoa eesmärgiks on läbi mõelda, kuidas õppeprotsessi ümberpööratult planeerida ning kuidas toetada ja motiveerida õppija vastustuse võtmist. Läbiviijate kirjeldus: Taavi Vaikjärv (vil!119) on lõpetanud Tartu Ülikooli füüsikaõpetajana 2009. aastal ja kaitsnud füüsika doktorikraadi 2015. aastal. Pärast seda on ta töötanud Tartu Ülikooli õppimise ja õpetamise arendamise keskuses konsultandina, kus tema igapäevane töö oli koolituste läbiviimine ja õppejõudude toetamine õpetamise arendamisel. Ümberpööratud klassiruumi juurde on teda viinud doktoriõpingute jooksul tehtud katsetused esmakursuslastega matemaatika õpetamisel.\nTöötuba nr 21. Keemilise reaktsiooni kiirust mõjutava teguri uurimine IGCSE eksamitöö ülesande põhja (12/20)\nMartin Saar (Tallinna Reaalkool) Õpitoas sooritavad osalejad eksperimentaalse töö reaktsiooni kiiruse uurimisest tahke magneesiumi ja väävelhappe lahuse vahelise reaktsiooni põhjal. Selleks viivad nad läbi katsed nelja erineva kontsentratsiooniga väävelhappe lahusega. Töö aluseks on Cambridge’i IGCSE (International General Certificate for Secondary Education) 2015. a novembrikuu praktiline eksam keemias. Ühtlasi arutletakse, kuidas analoogsed tööd võimaldavad mitmekesistada loodusteaduste õpet Eesti koolides. Läbiviijate kirjeldus: Martin Saar töötab keemiaõpetajana 2007. aastast, õpetades täna nii Tallinna Reaalkoolis kui Gustav Adolfi Gümnaasiumis. 2013−2014. õppeaastal töötas Martin Suurbritannias Greshami koolis, õpetades keemiat nii GCSE, IB kui A-leveli programmide järgi. 2014. aastast on ta Reaalkooli õppealajuhataja.\nTöötuba nr 23. Mida astronoomid päriselt teevad? (3/20)\nJanet Laidla (Tartu Ülikooli muuseum) Töötoas näitame lihtsustatud ülesande abil (heleduskõverad), kuidas täheteadlased päriselt tööd teevad. Lisaks tutvustame uut astronoomia- ja kosmoseteemalist näidisõppekava teadushuviringidele, millest võivad kasulikke nippe leida ka loodusõpetuse õpetajad ning räägime, millist nõu saab täna ja edaspidi Teeme+ projekti toel loodavast astronoomia- ja kosmoseteemalise huvihariduse kompetentsikeskusest. Läbiviijate kirjeldus: Janet Laidla on Tartu tähetorni juhataja, kellel on kuus aastat kogemust astronoomia ja kosmoseteaduse populariseerimisel erinevatele vanuse- ja sihtrühmadele.\nTöötuba nr 27. UNESCO pärandi uurimine: koostöös partneritega teostatavad projektid (5/20)\nNatalja Nagajtšenko ja Anna Pitkina (Sankt-Peterburgi Nevski rajooni 639. kool) Töötoas osalejatel on võimalus tutvuda Peterburi Nevski rajooni 639 kooli õpetajate loodud uue programmiga “UNESCOga mööda Sankt-Peterburgi”, mis võitis 2017. aastal Peterburi koolidevahelise võistluse. Töötoa läbiviijad tutvustavad programmi veebilehte, selle koostamist ja kasutamise põhimõtteid, samuti õpetatakse, kuidas luua sarnane programm oma riigi või linna pärandi õppimiseks-õpetamiseks. Läbiviijate kirjeldus: Natalja Nagajtšenko on Sankt-Peterburgi Nevski rajooni võõrkeelte süvaõppega 639. kooli direktori asetäitja õppetöö alal. Tal on doktorikraad. Anna Pitkina on kooli inglise keele õpetaja\nTöötuba nr 4. (kestab kell 12-14) Teadus meie kätes - patsiendi DNA analüüs PCRi ja elektroforeesi a (7/20)\n“Rändav bioklass” (Tartu Ülikool) Töötoas anname üldpildi sellest, mis programme pakub projekt “Rändav bioklass” gümnaasiumiõpilastele ning tutvustame praktikumist osavõtjatele meie peamisi töövahendeid: pipett, vortex, tsentrifuug, PCR-masin (polümeraasiahelreaktsioon) ning elektroforees. Kõik osavõtjad saavad läbida individuaalselt teadusliku eksperimendi meie instruktorite ja lektori juhendamisel. Eksperimendi eesmärgiks on määrata, kas teie patsiendil on mõni viirusliku haiguse tüvi - antud juhul väga levinud ning mitmeski vormis esinev inimese papilloomiviirus (HPV). Lisaks sellele tutvustame, kuidas sama metoodikat saab ka muudes katsetes kasutada ning räägime lühidalt DNAst. NB! Töötoas ei käsitleta pärisviirusi ning kõik lahused ja muud kasutatavad vahendid on täiesti ohutud. Läbiviijate kirjeldus: Projekti “Rändav bioklass" eesmärgiks on tutvustada koolinoortele eluteadusi ning suurendada nende huvi biotehnoloogia valdkonna vastu. Projekti käigus sõidab mobiilne labor mööda Eestit ning külastab koole. Koolikülastustel saavad õpilased viia läbi mitmesuguseid katseid, peetakse loenguid ning räägitakse eluteaduste valdkonda kuuluvate teadusharude saavutustest. Projektiga populariseerime loodusteadusi, tutvustades õpilastele tänapäevaseid DNA-analüüsi meetodeid ja andes neile võimaluse töötada kaasaegse laboriaparatuuriga. “Rändav bioklass” on Eestis tegutsenud juba aastast 2014 ning selle ajaga külastanud üle 100 kooli. Igal aastal on meie eesmärgiks inspireerida ning viia läbi üks tore koolipäev minimaalselt 30 kooli õpilastega. “Rändava bioklassi” meeskonda kuuluvad peamiselt Tartu Ülikooli geenitehnoloogia või bioloogia ja elustikukaitse erialade tudengid nii bakalaureuse, magistri kui ka doktorantuuri õppeastmelt. Hetkel on meil üle 80 liikme.\nTöötuba nr 26. (kestab kell 12-14) Fragmente Ida-Aafrika alanguvööndi loodusest pearõhuga nn Sereng (11/20)\nMati Kaal (vil!79) Üks omanäolisemaid looduskomplekse maailmas on välja kujunenud Ida-Aafrika alanguvööndis. See on jätnud oma jälje nii sealsele loomastikule, taimestikule kui ka inimeste tegemistele. Tänu õigeaegsetele kaitsemeetmetele ja rahvusvahelisele koostööle on seal suhteliselt hästi säilinud riigipiire ületav nn Serengeti ökosüsteem, milles leiab aset praktiliselt viimane seni säilinud suurte imetajate hiidränne, milles osaleb ca 1 miljon eri liiki suurimetajat, kes läbivad igal aastal vähemalt pool tuhat kilomeetrit. See mõjutab oluliselt kogu sealset elustikku, millele heidetakse põgusalt pilk, kasutades fotode ja skeemidega illustreeritud PowerPoint ettekannet. Läbiviijate kirjeldus: Mati Kaal, zooloog-loomaökoloog, Tallinna loomaaia teadusala abidirektor aastatel 1968-1975. ja direktor aastatel 1975-2016. Tegelnud suurkiskjate ja muude hääbumisohus kaitsetvajavate liikide ökoloogiaga. Korduvalt viibinud Tansaanias, tutvumaks sealse elustikuga.\nTöötuba nr 33. (toimub kell 12-14) Sääsk ja lõvi planetaariumis (5/20)\nAare Baumer (Energia avastuskeskus) Heli tekitamine, võnkumine, helide spekter ja akustiliste fenomenide uurimine Energia avastuskeskuse planetaariumis. Osavõtjad saavad ülevaate ruumi akustilistest omadustest. Alustame töötuba loodus- ning tehishelide kuulamise ja samaaegselt ka spektri modifitseerimisega. 10-meetrise diameetriga poolsfäärilises ruumis otsitakse heliallikate fookust ja vasaku ning parema kõrva erinevast asendist tingitud fenomene. Osavõtjad liiguvad ruumis ja katsetavad asukoha- ning kuulmisorganitega. Läbiviijate kirjeldus: Aare Baumer töötab Energia avastuskeskuse teadus- ja arendusjuhina. Ta on tunnustatud teaduse populariseerija, leiutaja ja enamike avastuskeskuse eksponaatide looja.\nTöötuba nr 2. Demonstratsioonkatsed põhikooli 7. klassi loodusõpetuse, füüsika ja keemia tundides. (25/25)\nJanno Puks (Tallinna Kristiine Gümnaasium, Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium) Töötoa eesmärk on näidata võimalusi, kuidas teatud demonstratsioonkatsete või praktiliste tegevuste kaudu saab lõimida erinevaid õppeaineid ning samal ajal ka arendada ja kujundada õpilaste üld- ja sealhulgas eriti digipädevusi. Läbiviijate kirjeldus: Tallinna Kristiine Gümnaasiumi ja Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumi keemia- ja füüsikaõpetaja, Eesti Teaduse Populariseerimise peaauhinnaga 2014 pärjatud firma Kolm Põrsakest koolitaja ja teadusetenduste esineja, Eesti Keemiaõpetajate Liidu liige.\nTöötuba nr 9. Matemaatikatundides iseseisvaks õppijaks (13/20)\nKatrin Uutsalu (Pärnu-Jaagupi Põhikooli ja Pärnu-Jaagupi Muusikakooli direktor) Riikliku õppekava järgi on õpilase toetamine iseseivaks elukestvaks õppijaks kooli üks põhiülesandeid. Töötoa raames valmib koostöös osalejatega kogum matemaatika õppimise korraldamise didaktilisi võtteid eesmärgiga toetada õpilase kujunemist iseseisvaks õppijaks. Läbiviijate kirjeldus: Pärnu-Jaagupi Põhikooli ja Pärnu-Jaagupi Muusikakooli direktor, Pärnu Vabakooli asutaja ja direktor aastatel 1997-2008. MA matemaatikaõpetaja (1990), MA kasvatusteadused (2011), magistritöö teema “21.sajandi inimarengulised väärtused ja nende teostumine Eesti erinevate pedagoogiliste kontseptsioonidega koolides"\nTöötuba nr 10. Õlle ja radioaktiivse lagunemise vaheline seos (6/20)\nTöötuba nr 11. Kirjanduse ja keemia lõimimine J. Verne’i romaani „Saladuslik saar“ põhjal (20/20)\nMartin Saar, Anu Kell (Tallinna Reaalkool, Gustav Adolfi Gümnaasium) Õpitoas jagavad õpetajad oma kogemusi kirjanduse ja keemia lõimisest ning tutvustavad, kuidas nad seda Jules Verne’i seiklusromaani „Saladuslik saar“ põhjal teinud on. Kirjeldatakse võimalusi teose analüüsimiseks nii kirjanduse kui keemia ainetundides ja osalejad saavad lähemalt tutvuda nii teosekatkendite kui nende põhjal koostatud ülesannetega. Põgusalt viidatakse ka „Saladusliku saare“ lõiminguvõimalustele teiste reaal- ja loodusteadustega. Läbiviijate kirjeldus: Anu Kell töötab eesti keele ja kirjanduse õpetajana Tallinna Reaalkoolis ja Gustav Adolfi Gümnaasiumis. Lisaks igapäevasele õpetajatööle on Anu Kell ka Eesti Emakeeleõpetajate Seltsi juhatuse liige ning tegeleb aktiivselt eesti keele riigieksami teemadega, olles nii emakeeleõpetajate koolitaja kui eksamitööde hindaja. Martin Saar töötab keemiaõpetajana 2007. aastast, õpetades täna nii Tallinna Reaalkoolis kui Gustav Adolfi Gümnaasiumis. Lisaks keemiale on Martin õpetanud nii Tallinna kui inglise keelt kõnelevate maade kultuurilugu ja Briti kirjandust. 2014. aastast on Martin Reaalkooli õppealajuhataja.\nTöötuba nr 17. Ümberpööratud klassiruum (20/25)\nTöötuba nr 19. AHHAA-õpe – mis see on? – näidiseks anatoomia õppepäeva laboratoorne töö (14/20)\nLiina Kraun ja Verner Mägi (Teaduskeskus AHHAA) Tutvustame AHHAA õppepäevi. Teeme rühmatööna läbi ühe anatoomia õppepäeva laboratoorse töö – lahkame sea kopsu või südant. Valisime anatoomia õppepäeva tutvustamise seetõttu, et kuni 5. novembrini külastame sel õppepäeval TÜ meditsiinikollektsioonide asemel näitust „Ahhaa, inimkehad!” Läbiviijate kirjeldus: Liina Kraun ja Verner Mägi - õppepäevade läbiviija. Peame AHHAAs oluliseks õppimist tegutsemise kaudu. Soovime anda vastutuse õppimise eest õppija enese kätte. Lõimime õppeaineid, väärtustame teadmistepõhist (uurimuslikku) lähenemist ja paneme lisaks loodus- ja reaalteadustele rõhku ka nn pehmete oskuste arendamisele (meeskonnatöö, enese juhtimine, tulemuste esitlemine). Lähtume, et elulised nähtused on arusaadavad igas vanuses õppijale\nTöötuba nr 20. Lihtsamad mõõteseadmed astronoomias (9/20)\nTiit Sepp, Tanel Liira (Tartu Observatoorium) Huvi uurida Maast kaugemal olevaid objekte -planeete, tähti ja galaktikaid - on olnud motivaatoriteks mitmete põnevate mõõte/vaatlusseadmete loomisel. Antud töötoas valmistamegi ühe astronoomilise mõõtesedme algelise versiooni ja anname ülevaate, millised on tema võimekuse piirid ning millised on tema moodsamad ja võimsamad velled. Läbiviijate kirjeldus Tiit Sepp, Tartu Observatooriumi teadlane ja Eesti Astronoomiaolümpiaadi ja Eesti astronoomiateemaliste võistluste üks eestvedajaid. Minu lemmikteemaks on näidata, kuidas läbimurre ühes teadusvaldkonnas on toonud kaskaadina kaasa läbimurdeid ka mujal ning näidata ja seletada, kuidas ennekõike astronoomia edusammud ja teadmised on lisaks meie arusaamadedele ilmaruumist suurendanud meie arusaamist maailmast ka muudes valdkondades ja vastupidi. Tanel Liira, Tartu Observatooriumi külastuskeskuse arendusjuht. Olen 15 aastat töötanud füüsikaõpetajana - Tartu Tamme Gümnaasiumis ja Nõo Reaalgümnaasiumis. Olles veendunud, et õpetada saab ka teistmoodi kui seni, olen oma eesmärgiks seadnud noorte harimise uudsete ja innovaatiliste lahenduste kaudu.\nTöötuba nr 25. Olukorrast metsas (6/20)\nKristi Parro (RMK) Mets ei ole piltpostkaart. Mets on pidevas muutumises – taimed kasvavad, tormid murravad, inimene istutab ja raiub. Õpitoas uurime metsa erinevaid funktsioone, käime mööda metsa eluringi ning arutleme, kuidas on võimalik säilitada metsa ökoloogiline, majanduslik ja kultuuriline tasakaal. Õpituba saadavad praktilised katsed, näited ja juhtumid. Läbiviijate tutvustus: Kristi Parro on lõpetanud Eesti Maaülikoolis Loodusvarade kasutamise ja kaitse eriala ja jätkab õpinguid metsanduse doktorantuuris. Loodusharidus on Kristile alati olnud hingelähedane, nii MTÜ Elus teaduse õpitubasid läbi viies, Eesti Metsaseltsis erinevaid hariduslikke projekte koordineerides, kui ka täna igapäevaselt RMK kommunikatsiooniosakonda juhtides.\nTöötuba nr 30. Soome kogemus lõiminguga (30/30)\nVille Tilvis, Teppo Harju ja Elisa Mehtälä Töötoas jagavad Helsingi Reaalkooli õpetajad oma kogemusi, kuidas lõimida füüsikat, ajalugu, kirjandust, kunsti, bioloogiat, geograafiat ja informaatikat. Räägitakse, kuidas välja töötada selliseid kursusi ning missugune on olnud õpilaste tagasiside. Läbiviijate kirjeldus: Ville Tilvis on Helsingi Reaalkooli matemaatika- ja füüsikaõpetaja ning kooli matemaatikaprogrammi juht. Ta on saanud mitmeid autasusid õpilaste uurimistööde juhendamise eest. Teppo Harju on Helsingi Reaalkooli füüsikaõpetaja. Ta osaleb aktiivselt interdistiplinaarsete kursuste väljatöötamisel ja läbiviimisel. Elisa Mehtälä on Helsingi Reaalkooli bioloogia- ja geograafiaõpetaja. Ta on tuntud praktiliste tööde pideva rakendamisega õppetöösse.\nTöötuba nr 31. Töötuba Tallinna toomkirikus ja altari tellingutel: "Christian Ackermann" (4/24)\nHilkka Hiiop (Eesti Kunstiakadeemia), Tiina-Mall Kreem (Eesti Kunstimuuseum) Töötuba toimub Tallinna toomkirikus ja altari tellingutel; traditsioonilise kunstiteaduse ning loodusteaduslike ja infotehnoloogiliste uurimismeetodite lõimimist tutvustavad projekti liikmed prof dr Hilkka Hiiop (Eesti Kunstiakadeemia) ja dr Tiina-Mall Kreem (Eesti Kunstimuuseum). Loodusteaduslikke ja infotehnoloogilisi uurimismeetodeid rakendava kunstiajaloo uurimisprojekti eesmärk on äratada unustusehõlmast Christian Ackermann – Eesti barokiajastu skandaalseim ja andekaim puunikerdaja. Tallinna Pheidiaseks (vanakreeka kujur, u 480 eKr – u 430 eKr) tituleeritud Ackermann murdis end välja aastasadu püsinud jäigast tsunftisüsteemist ning tema töökojas valmisid aastatel 1680–1710 peaaegu kõik Eesti tähelepanuväärsemad kirikusisustuselemendid: altariseinad, kantslid jms. Projekti raames viiakse läbi uuringud, mis annavad teavet Ackermanni loomingu algse värvi, vormi, materjalide ja nende töötlemise tehnoloogiate kohta: koostöös Maksu- ja Tolliametiga teostatakse Ackermanni tööde röntgenuuring, koostöös Keskkonnauuringute Keskusega määratakse teoste polükroomia elementkoostis (XRF-uuring), koostöös Tartu Ülikooli analüütilise keemia osakonnaga tehakse kindlaks kasutatud värvipigmendid ja -sideained; koostöös Tartu Ülikooli geograafia osakonnaga määratakse kasutatud puiduliigid; koostöös infotehnoloogidega dokumenteeritakse ja 3D mudeldatakse kõik objektid. Läbiviijate kirjeldus: Prof dr Hilkka Hiiop (Eesti Kunstiakadeemia) on õppinud Tartu Ülikoolis kunstiajalugu, kaitsnud Eesti Kunstiakadeemias magistri- ja doktoritöö kaasaegse kunsti säilitamise alal. 2003. aastast töötab Hilkka Hiiop Eesti Kunstiakadeemia kunstimälestiste konserveerimise õppesuuna juhi ja alates 2013 dotsendina, 2017. aastast professorina. Ta on töötanud Eesti Kunstimuuseumi konserveerimisspetsialistina ja mitmetes Euroopa konserveerimiskeskustes. Hiiopi peamised uurimissuunad on kaasaegse kunsti säilitamise metoodika ja kunstiteoste tehnilised analüüsid. Ta on avaldanud artikleid, kureerinud rahvusvahelisi näitusi ja töötanud välja oma eriala populariseerivaid multimeediumi lahendusi. Samuti on ta loonud andmebaase ning osalenud Eesti kirikute ja mõisate maalingute uurimisel ja restaureerimisel. Hilkka Hiiop on Eesti Kunstiteadlaste Ühingu, Eesti Muuseuminõukogu, kogumis-, säilitus- ja konserveerimistöö komisjoni ja Eesti Konservaatorite Ühing liige. Dr Tiina-Mall Kreem on õppinud Tartu Ülikoolis ajalugu, kunstiajalugu ning ajaloo- ja kunstiajalooõpetajaks. Ta on kaitsnud samas magistrikraadi ja Eesti Kunstiakadeemias doktorikraadi. Kreem on töötanud alates 1993 Eesti Kunstimuuseumis, kureerinud erinevaid näitusi, muuseumi haridustööd ja teadusnõukogu tegevust. Kreemi peamised uurimisvaldkonnad on uusaegne skulptuur, 19. sajandi kirikukunst ning ajalooteemalise kunsti seosed ühiskonna üldisema ajalooteadvusega. Ta on avaldanud nii teaduslikke kui populaarteaduslikke artikleid ja raamatuid. Tiina-Mall Kreem on Eesti Kunstiteadlaste Ühingu, Eesti Ajaloo- ja Ühiskonnaõpetajate Selts, Eesti Muuseumi Ühingu, Baltisaksa Kultuuri Selts Eestis ning Balti Ajaloo Komisjoni liige.\nTöötuba nr 2. Demonstratsioonkatsed põhikooli 7. klassi loodusõpetuse, füüsika ja keemia tundides (22/23)\nJanno Puks (Tallinna Kristiine Gümnaasium, Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasium) Töötoa eesmärk on näidata võimalusi, kuidas teatud demonstratsioonkatsete või praktiliste tegevuste kaudu saab lõimida erinevaid õppeaineid ning samal ajal ka arendada ja kujundada õpilaste üld- ja sealhulgas eriti digipädevusi. Läbiviijate kirjeldus: Tallinna Kristiine Gümnaasiumi ja Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumi keemia- ja füüsikaõpetaja, Eesti Teaduse Populariseerimise peaauhinnaga 2014 pärjatud firma Kolm Põrsakest koolitaja ja teadusetenduste esineja, Eesti Keemiaõpetajate Liidu liige.\nTöötuba nr 6. Laseriga inimese kallal! (20/20)\nToomas Reimann, Reivo Maasik (Tallinna Reaalkool) Töötoas eesmärgiks on tavalist laseriga määrata inimese juuksekarva ja erütrotsüütide ehk punaverelible läbimõõtu. Töötoas antakse teoreetiline lühiülevaade valguse difraktsioonist ning kuidas seda on võimalik rakendada üldhariduskoolis eluliste praktiliste tööde sooritamiseks, samuti lühidalt vere koostisest. Läbiviijate kirjeldus: Toomas Reimann ja Reivo Maasik on Tallinna Reaalkooli füüsikaõpetajad, TÜ meditsiinifüüsika praktikumide läbiviimise kogemus\nTöötuba nr 12. Mahlajäätise sulamise kaloromeetriline uurimine (12/20)\nRiina Murulaid (Miina Härma Gümnaasium) Töötoas tehakse läbi praktiline töö, kus määratakse kalorimeetriliselt, kui suur soojushulk kulub jäätise sulatamiseks ja soojendamiseks umbes kehatemperatuurini. Praktiline töö sobib 9. klassi soojusõpetuse tundi, loodusõpetuse olümpiaadi harjutustööks või gümnaasiumi humanitaarsuuna “Energia” kursusesse. Praktiline töö lõimub bioloogia kursusega. Läbiviijate kirjeldus: Riina Murulaid on lõpetanud 1992. aastal TÜ keemiaosakonna ja 2007. aastal kaitses TÜ-s füüsika magistrikraadi. Praegu töötab Riina Miina Härma Gümnaasiumis, on juhtinud aastaid EFS füüsikaõpetajate osakonda ja osalenud füüsika ainekavade arendustöös. 2016 ilmus kollektiivse tööna “Loodusõpetuse tööraamat 7. klassile”.\nTöötuba nr 13. Uurimuslik õpe on lahe (20/20)\nMario Mäeots, Meelis Brikker Tutvustame loodusainete õpetamist ja õppimist toetavaid kaasaegseid uurimusliku õppe ruume. Töötoas osaleja õpib uurimuslike tegevuste kaudu ise uurimusliku õppe ruume koostama ja neid huvilistega jagama. Lisaks tutvustame uut viisi uurimuslike tegevuste leidmiseks, õppe toomiseks õpilasteni ning õpilaste uurimuslike oskuste kujundavaks hindamiseks. Läbiviijate kirjeldus: Next-Lab: Dr. Mario Mäeots, TÜ haridusteaduste instituudi haridustehnoloogia keskuse haridustehnoloogia dotsent Uuringulaegas: Meelis Brikker, TÜ haridusteaduste instituudi haridustehnoloogia keskuse haridustehnoloogia spetsialist\nTöötuba nr 14. Linnaruumiõppe rakendamise võimalused Eesti Arhitektuurimuuseumis (2/20)\nKadi Kriit (Eesti Arhitektuurimuuseum, Pelgulinna Gümnaasium) Töötoas antakse lühiülevaade Eesti Arhitektuurimuuseumi haridusprogrammidest, mis on mõeldud II, III kooliastmele ja gümnaasiumile. Muuhulgas lahendatakse praktilisi ülesandeid muuseumitundidest. Suurem rõhk on programmi “Rotermanni saladused” tutvustamisel, kus antakse ülevaade õppematerjali kasutamisest peale muuseumitundi. Läbiviijate kirjeldus: Kadi Kriit on lõpetanud Tallinna Ülikooli kunstiõpetajana cum laude 2014. aastal. Õpingute ajal asus ta tööle Eesti Arhitektuurimuuseumis muuseumipedagoogina ning kunstiõpetajana Pelgulinna Gümnaasiumis. Muuseumipedagoogina on ta korraldanud mitmeid koolitusi ka õpetajatele.\nTöötuba nr 18. Loovad ja uurimuslikud tööd õppija üldoskuste kujundamise toetajana (11/23)\nKatrin Uutsalu (Pärnu-Jaagupi Põhikooli ja Pärnu-Jaagupi Muusikakooli direktor) Töötoas arutleme teadlaste poolt aktsepteeritud 21. sajandil vajaminevate üldoskuste ja -pädevuste kujundamise võimalustest loovate ja uurimuslike tööde tegemise kaudu. Toome näiteid erinevatest loovatest ja uurimuslikest töödest ning nende valmimiseni jõudmise meetoditest. Läbiviijate kirjeldus: Pärnu-Jaagupi Põhikooli ja Pärnu-Jaagupi Muusikakooli direktor, Pärnu Vabakooli asutaja ja direktor aastatel 1997-2008. MA matemaatikaõpetaja (1990), MA kasvatusteadused (2011), magistritöö teema "21.sajandi inimarengulised väärtused ja nende teostumine Eesti erinevate pedagoogiliste kontseptsioonidega koolides"\nTöötuba nr 19. AHHAA-õpe – mis see on? – näidiseks anatoomia õppepäeva laboratoorne töö (13/20)\nTöötuba nr 29. Arvutipõhise statistika tund - inimene mõtleb, arvuti arvutab (13/20)\nÜlle Kikas (Tartu Ülikool / MTÜ Teaduskera), Sirje Sild (Nõo Reaalgümnaasium) Arvutipõhise statistika (APS) töötoas tutvustatakse uut kontseptsiooni ja õppematerjale andmete, statistika ja tõenäosuse teemade arvutipõhiseks õppimiseks põhikoolis ja gümnaasiumis https://koolistatistika.ut.ee. Digitaalsed materjalid sobivad eelkõige arvutiklassis läbiviidavasse tundi, kuid ka iseseisvaks tööks. Tunnis töötab iga õpilane oma arvutis vastavalt õpistsenaariumile, läbides erinevaid interaktiivseid tegevusi (visualiseerimine, animatsioonid, infootsing, enesetestid, testid, arvutused, arvamuste kirjutamine) ning saadab oma vastuseid õpetajale. Õpetaja näitab soovi korral vastuseid ekraanil ning suunab õppeprotsessi vahetu tagasisidega. Materjalid koosnevad kontekstipõhistest moodulitest, milles matemaatika mõisteid omandatakse elulise probleemi lahendamise käigus. APS projekti ja õppematerjalide paketiga tutvumise järel saavad osavõtjad katsetada vähemalt ühte moodulit õpilase rollis. NB! töötuppa registreerumisel palume sisestada oma e-maili aadress (see, mida te õpetajana kasutate), mis on vajalik teie kutsumiseks APS tundi. Matemaatiõpetajate kõrval on oodatud ka uurimistöid juhendavad õpetajad. Läbiviijate kirjeldus: Ülle Kikas on füüsik (PhD keskkonnafüüsikas) ja haridusekspert, kes on õpetanud statistilist andmeanalüüsi Tartu Ülikoolis füüsikutele ja keskkonnatehnoloogidele. Töötades Haridus- ja Teadusministeeriumis, oli ta üks arvutipõhise statistika projekti maaletoojatest ja eestikeelsete õppematerjalide loomise ning testimise koordinator. Sirje Sild on Nõo Reaalgümnaasiumi matemaatikaõpetaja, kauaaegne Tiigrihüppe koolitaja ja e-koolikoti matemaatikaekspert. Ta on APS projekti algusest peale olnud õppematerjalide arendamise ja piloteerimise juures ning viinud läbi õpetajate koolituskursusi.\nTöötuba nr 31. Töötuba Tallinna toomkirikus ja altari tellingutel: "Christian Ackermann" (7/24)\nTöötuba nr 32. Õpilaste individuaalse arengu ja erihuvide toetamine muuseumis (5/20)\nHelene Uppin (Meremuuseum) Lisaks õppekavaga kooskõlas olevatele muuseumitundidele, mis on muuseumi poolt juba valmis disainitud ja mida on üsna hõlbus oma klassile tellida, saab muuseumiga teha koostööd ka individuaalsel tasandil konkreetsete õpilaste erihuvisid toetades. Selleks sobib näiteks uurimistööde konsultandi otsimine muuseumist, erinevatel viktoriinidel osalemine või ka muuseumipoolse spetsialisti kutsumine kooli. Läbiviijate kirjeldus: Helene Uppin, Eesti Meremuuseumi haridustöö kuraator. Töötanud varem ka loodusainete õpetajana põhikoolis (Maidla Põhikoolis ja Inglise Kolledžis), praegu koostab Lennusadamale ja Paksule Margareetale muuseumitunde, veab muuseumi koostöösuhteid Tallinna Ülikooliga ning arendab muul moel koostööd koolide ja õpetajatega. On juhendanud ka muuseumis töötades mitme õpilase uurimistöid ja tutvustab enda ning Meremuuseumi teadurite kogemust uurimistööde konsultandina.\nTöötuba nr 4. (kestab kell 15-17) Teadus meie kätes - patsiendi DNA analüüs PCRi ja elektroforeesi a (4/20)\nTöötuba nr 5. (kestab kell 15-17) Ainekavale tuginev koostöö Eesti Tervishoiu Muuseumi baasil muuse (4/20)\nErkki Otsman (Tallinna Reaalkool), Anne May Nagel (Eesti Tervishoiu Muuseum) Õpitoas tutvustatakse koolipoolset ettevalmistatavat tegevust 9. klassi ainetundide läbiviimisel Eesti Tervishoiu Muuseumis, samuti kooli ja muuseumi koostöös valminud õppeprogramme ja töölehti erinevatel teemadel. Antakse ülevaade erilaadsetest õppeülesannetest ja õpitegevustest muuseumis. Jutuks tulevad võimalused kohandada muuseumitundide korraldust vastavalt kooli soovidele. Läbiviijate kirjeldus: Erkki Otsman on 20 aastat õpetanud bioloogiat Tallinna Reaalkoolis. Tema õpilased on saanud kõrgeid tulemusi bioloogiaolümpiaadidel ja uurimustööde konkurssidel. Erkki eriliseks kireks on Eesti taimestik. Ta on osalenud aastatel 2015-2016 Eesti taimestiku kaardistamise projektis. Erkki töötab samaaegselt ka Tallinna Inglise Kolledžis prantsuse keele õpetajana.\nTöötuba nr 26. (kestab kell 15-17) Fragmente Ida-Aafrika alanguvööndi loodusest pearõhuga nn Sereng (19/20)\nTöötuba nr 6. Laseriga inimese kallal! (19/20)\nTöötuba nr 7. Funktsioonide õpetamine matemaatikas ja loodusainet (21/21)\nHanna Britt Soots (Tartu Ülikool) Töötoas räägitakse, millele tuleb funktsioonide teemat õpetades tähelepanu pöörata ning millised on peamised arusaamatused, mis õpilastel seda teemat õppides tekivad. Samuti pakutakse ideid, kuidas seda siduda teiste loodusainetga nii 9. klassis kui ka gümnaasiumis. Läbiviijate kirjeldus: Hanna Britt Soots (vil!131) on Tallinna Reaalkooli vilistlane, kes hetkel õpib Tartu Ülikoolis matemaatikat ning psühholoogiat. Lisaks sellele õpetab ta Tartu Ülikoolis programmeerimist ning vabal ajal tegutseb ta matemaatika eraõpetajana ning viib läbi töötube Domus Dorpatensise Akadeemias.\nTöötuba nr 12. Mahlajäätise sulamise kaloromeetriline uurimine (16/20)\nTöötuba nr 15. Ühe linnapuu lugu (12/15)\nTöötuba nr 22. Formaalharidust toetavad õppeprogrammid Tallinna loomaaias – kellele ja miks ning kui (5/20)\nHelina Manso (Tallinna Loomaaed) Töötoas tutvustatakse Tallinna loomaaia keskkonnahariduskeskuses 2017/2018. õppeaastal läbiviidavaid formaalharidust toetavaid õppeprogramme. Räägime eelistest, mida pakub loodusainete tundide läbiviimine loomaaias nii õpilastele kui õpetajale. Tutvustame programmide teemasid, tundide ülesehitust, meetodeid, sihtgruppe. Jagame õpetajatele nõuandeid, kuidas õpilasi ette valmistada, et loomaaia tunnist saadav kasutegur oleks maksimaalne. Läbiviijate kirjeldus: Töötoa viib läbi loomaaia loodushariduse ja avalike suhete osakonna metoodik Helina Maanso, kelle igapäevatöö hulka kuulub nii õppeprogrammide kui huviringitundide planeerimine ja juhendamine.\nTöötuba nr 28. Uurimislabor - muna uurimine (29/29)\nKarin Hellat ja Grete-Liliane Küppas (Tartu Ülikool) Töötoas tutvustatakse TÜ Chemicumis läbiviidavat Uurimislaborit, kus 7. - 12. klassi õpilastel on võimalus koos oma klassikaaslastega uurida loodusteaduslikke probleeme tõelises laboris, viies läbi keemiat, füüsikat ja bioloogiat lõimivaid katseid. Räägitakse uurimislabori metoodilisest ülesehitusest ning võetakse läbi ühe õppesessiooni - MUNALABORI - ülesanded ja katsed. Töötoas osalejad saavad ka oma eksperimentaatorikätt proovida. Läbiviijate kirjeldus: Karin Hellat on Tartu Ülikooli keemiainstituudi õppejõud ja keskkonnakeemik, kes viimastel aastatel on aktiivselt tegelnud Eesti loodusteaduste olümpiaadi (ELO) läbiviimisega ja Eesti õpilaste ettevalmistamisega rahvusvahelisteks olümpiaadideks. Karin oli 2016. a Eestis toimunud Euroopa Liidu Loodusteaduste Olümpiaadi (EUSO) direktor ja peakorraldaja. Uurimislabori projekt kasvas välja olümpiaadideks loodud ülesannete ja katsete baasilt, eesmärgiga pakkuda kvaliteetset eksperimentaalset õpet võimalikult paljudele õpilastele. Grete-Liliane Küppas on Tartu Ülikooli füüsikaüliõpilane, üks Uurimislabori õppesessioone juhendavatest entusiastlikest tudengitest.\nTöötuba nr 32. Õpilaste individuaalse arengu ja erihuvide toetamine muuseumi (4/20)\nTöötuba nr 24. Kas arvutimängu disainima või arhitektiks? (9/20)\nKristjan Järvan (3DC.io) Töötoas tehakse sissejuhatus 3D modelleerimise ja 3D printimise algtõdesesse, mis on suunatud I ja II kooliastme õpilastele. Samuti tutvustatakse esimest 3D õppekava algkoolidele, mida 3DC.io koos Encitase koolipiirkonnaga San Diegost hetkel loomas on. Läbiviijate kirjeldus: Kristjan Järvan on alates 2015. aastast juhtinud tarkvaraettevõtet 3DC.io, mis on loonud kõige populaarsema 3D modelleerimise tarkvara nutiseadmetele.\nTöötuba nr 35. Elektrivool, mis ja milleks (5/12)\nTöötoas läbitakse elektrivoolu algtõed läbi praktiliste tegevuste. Anname ülevaate sellest, kuidas Pernova Hariduskeskus rikastab loodusõpetuse ainetunde läbi praktiliste õppeprogrammide. Õpitoas peatutakse järgmistel teemadel: · Mis on elektrivool? · Multimeetri kasutamine ja elektrivoolu osade kontroll. · Lihtsa vooluringi loomine, LED lambi ja patarei abil. · Vooluringi loomine maketplaadil. Läbiviijate kirjeldus: Ken Tilk töötab 2016 a Pernova Hariduskeskuses noorempedagoogina tehnoloogiasuuna ringijuhina ja „Pärnu linn kui õpikeskus“ õppeprogrammide läbiviijana. Hariduselt IT spetsialist, kes on kutse omandanud Pärnu Kutsehariduskeskuses. Hetkel omandab Ken Tilk tehnikaõpetaja eriala Tallinnas TTÜs. Hobideks robootika ning kõrvaltööna tegeleb helitehnikaga ja ürituste/ esinejate helindamisega.\nTöötuba nr 34. Teadushuviringide läbiviimine geoloogia näitel ... ehk "Igaühes on killuke teadlast" (2/20)\nTöötoas kõneldakse geoloogia huviringi jaoks valminud põhjalikust õppekavast ja sellega kaasaskäivatest metoodilistest juhenditest 4-6 klassi õpilaste juhendajatele. Näitame, et õppekava metoodilised juhendid on ülesse ehitatud selliselt, et ka eelneva põhjaliku geoloogia teadmiseta on huvilisel ringijuhendajal võimalik antud teemasid lastele selgelt ja lihtsalt edasi anda ning ka ise uusi teadmisi omandada. Koos kuulajatega teeme läbi vähemalt ühe lühikese ja lihtsa näite põneva interneti-põhisest vahendiga, mida saaks geoloogia huviringis kasutada tunni läbiviimiseks või ka riikliku õppekava loodusainete tunnis lisa õppematerjalina kasutada õpilaste silmaringi laiendamiseks. Töötoaks vajalik IKT-baas: nuti-telefonid, internet! Töötoa läbiviijad: Katrin Saart Eesti Teadusagentuurist ning Kairi Põldsaar Tartu Ülikoolist. Katrin on Eesti Teadusagentuuri teaduse populariseerimise osakonna koordinaator ning tegeleb igapäevaselt teadushuvihariduse ja teadushariduse valdkondade arendamisega. Kairi on geoloog ning aktiivne teaduse populariseerija Eestis. Ta on loonud mitmeid teadusnäitusi, korraldanud laste teaduslaagreid, loodusvaatlusretki ning koostanud hulgaliselt teadushuvihariduse õppematerjale. Kairi on uue teadushuviringi õppekava „Geoloogia 4-6 klassile“ väljatöötaja.


Suuruuring heidab valgust maailma taimede muutlikkusele maa all ja peal - MES nõuandeteenistus\nSuuruuring heidab valgust maailma taimede muutlikkusele maa all ja peal\nAllikas: Novaator, Jaan-Juhan Oidermaa\nTartu Ülikooli teadlaste eestvedamisel valminud uuringus analüüsiti ligi 40 000 taimeliigi maapealseid tunnuseid ja enam kui 2000 liigi kohta kogutud juurestikuandmeid. Saadud teadmised aitavad mõista, millised tunnused või nende komplektid mõjutavad taimede ökoloogiat ja kasvukeskkondadega kohastumist.\nUuringu kaasautor ja makroökoloog Riin Tamme märkis, et taimede juure tunnuseid on uuritud võrreldes maapealsete tunnustega palju vähem. “Selliseid andmeid üle maailma kokku panna oli kindlasti väga keeruline, aga eelmisel aastal üks rahvusvaheline teadlasrühm sellise peenjuurte tunnuste andmebaasi avaldas. Meie tahtsime kohe neid maapealseid tunnuseid ja maa-aluseid peenjuurte tunnuseid omavahel võrrelda,” selgitas ökoloog saates “Labor”.\nAjakirjas Nature ilmunud artikli tarbeks panid teadlased uue peenjuurte-andmebaasi kokku juba varem ilmunud maapealseid tunnuseid koondava andmebaasiga. Kokku vaatas seeläbi Tamme kolleegidega 2050 liigi maa-aluseid ja 39 260 liigi maapealseid tunnuseid.\nTaimede peenjuurteks loetakse taimede juuresüsteemi tipmisi osi, mille läbimõõt jääb alla kahe millimeetri. Eeskätt on vaja peenjuuri mullast toitainete kättesaamiseks. “Niimoodi pealt vaadates võivad need tunduda kõik ühesugused, aga kui hakata täpsemalt vaatama nende juurte tunnuseid, näiteks peejuurte koetihedust või lämmastiksisaldust, siis tulevad välja erinevused. Maa all on erinevatel liikidel mingid eri rollid täita, millega osad saavad paremini hakkama, teised halvemini,” sõnas Tamme.\nAnalüüsist tuli välja, et sellegipoolest on taimede mitmekesisus maa all märgatavalt väiksem kui maa peal. “Eks see oli natuke üllatav ikka. Me natuke arvasime, et see nii võib-olla, sest kuna me maa-alustest taimetunnustest uurisime ainult siis peenjuurte tunnuseid,” sõnas makroökoloog. Teisisõnu, kui töörühm oleks analüüsinud kogu juuresüsteemi kohta käivaid andmeid, oleks võinud olla suurem ka maa-alune mitmekesisus. Tamme sõnul olid aga isegi sellega arvestades eri taimerühmad arvatust sarnasemad.\nKatseliselt töörühm seda veel seletada ei püüdnud, kuid neil on juba omad oletused. “Üks põhjus võib olla see, et maa all võivad keskkonnatingimused olla palju püsivamad, Näiteks temperatuur muutub maa all vähem kui maa peal. Samuti on maa all võib-olla natuke vähem mitmekesisemad häiringud,” sõnas Tamme. Näiteks peavad taimed toime tulema nii maastikupõlengute kui ka rohusööjatega.\nVarasemalt on maapealsete tunnuste uurimisel leitud, et paljud taimetunnused on omavahel seotud. Näiteks saab öelda seda taime kõrguse, lehe pindala ja seemne massi kohta. Teine rühm tunnuseid on seotud lehtede elutegevusega ehk kui kiiresti need fotosünteesivad. Siinkohal valmistasid aga juured teadlastele üllatuse.\n“Meie uuringust selgus, et need juurte tunnused olid kui täitsa omaette maailm. Me ei saa maapealsete tunnuste järgi midagi öelda maa-aluste tunnuste kohta,” sõnas Tamme. Näiteks võivad olla harilik mänd ja päevalill pealtnäha äärmiselt erinevad, aga peenjuurte tunnuste poolest nad peaaegu ei eristunudki.\nRiin Tamme sõnul kinnitasid tulemused taaskord, et taimest tervikpildi saamiseks on vaja uurida nii selle maapealseid kui ka maa-aluseid osi. “Nii me saame palju paremini hinnata, kuidas näiteks kliimamuutused hakkavad taimi mõjutama või kuidas on toimunud taimede kujunemine üldse loodusliku valiku tõttu või ka milliseid ökosüsteemi hüvesid taimed saavad,” sõnas makroökoloog.\nKarmen Ibus2021-10-08T12:30:11+03:00Reede, 8. oktoober, 2021|Sildid: juurestik, Keskkond, ökosüsteem, toitained|


ALL POSTS - Page 4 of 10 - Eesti Roheline Liikumine\nUku Lilleväli: süsinikuneutraalsusele keskendumine teeb loodusele karuteene\nKliimapoliitika pole terviklik ja õiglane, kui ökosüsteemide ja elurikkuse hoidmist ja taastamist ei peeta süsinikuneutraalsusega võrdväärseks osaks rohepöörde edu valemist, kirjutab Uku Lilleväli. Praeguse kliimapoliitika keskmes olev süsinikuneutraalsuse eesmärk arvestab elurikkuse ja ökosüsteemide heaoluga sama vähe kui majandusarengut dikteeriv sisemajanduse kogutoodang arvestab laste kasvatamise, majapidamistööde ja teiste mittetasustatud, kuid eluliselt oluliste tegevustega. Eestis peegeldub elurikkust […]\nHea Eesti Rohelise Liikumise infokirja lugeja! Kevad on täies hoos ning taas on aeg teieni tuua ERL-i põnevamad ettevõtmised. 15. aprillil toimus riigikogus riikliku tähtsusega arutelu “Kliimaneutraalne Eesti aastaks 2035?”, milles tegi ettekande Eesti Rohelise Liikumise juhatuse liige ja huvikaitse ekspert Madis Vasser. Loe infokirjast lähemalt kas ja millist mõju võib see avaldada Eesti kliima […]\nEesti Rohelise Liikumise huvikaitse ekspert Uku Lilleväli tegi CEE Bankwatch Networki projekti raames lühiraporti 1.1 miljardisest EU taasterahastu fondi jaotamisest Eestis ja selle kooskõlast roheleppega. Analüüsist tuleb välja, et Eestil on head kavatsused kasutada taastamisfondi selleks, et tagada roheline üleminek. Küll aga varjutab neid kavatsusi ebakindlus, kuna kõigi kava meetmete tarbeks puudub avalikult kättesaadav strateegiline […]\nFossiilkütustel baseeruvate tööstusharude jaoks on uueks päästerõngaks süsihappegaasi kinni püüdev tehnoloogia. Uurime lähemalt, mis see on ja kuivõrd see sobitub kliimaneutraalsesse tulevikku. Planeedi kuumenemise peatamine nõuab kiiret tegutsemist, mistõttu on Eesti riik seadnud endale eesmärgiks saavutada aastaks 2050 kliimaneutraalsus. See nõuab peadpööritavaid muutusi energeetikasektoris, kuid vastamata on küsimus, mis tehnoloogia abiga seda tehakse. Räägitud on […]\nEile, 15. aprillil arutati Riigikogus olulise tähtsusega riikliku küsimusena kliimaneutraalsuse saavutamise võimalikkuse ja tähtaja üle Eestis. Kõneks tulid ka konkreetsemad probleemid ja vajadused näiteks transpordi-, energia- ja metsandussektoris ning lahenduste otsimisel rõhutati tervikpildi olulisust. Arutelu oli ajendatud rahvaalgatusest “Kliimaneutraalne Eesti aastaks 2035”, millega soovitakse riigilt kiiremat tegutsemist kliimamuutuse pidurdamiseks teaduspõhiste ja kogu ühiskonda kaasavate õiglaste […]\n15. aprillil toimus Riigikogus arutelu “kliimaneutraalne Eesti 2035”, kus võttis sõna Eesti Rohelise Liikumise juhatuse liige ja energeetika huvikaitse ekspert Madis Vasser. Ettekande sisu avame käesolevas artiklis. Kliimaneutraalne Eesti 2035 on vajalik, sest nii saame ise olla rohepöörde juhid, mitte selle tõmbetuultes. Ja see on võimalik, sest ühiskondlikult on levinud arusaam nende muutuste vajalikkusest ning […]\nEesti kliimapööre peaks olema ambitsioonikam, kirjutab Eesti Rohelise Liikumise huvikaitse ekspert Madis Vasser. Oleme juba harjunud regulaarselt jälgima viimase ööpäeva jooksul diagnoositud uute koroonajuhtumite arvu ja nakkuskordaja pidevat muutumist. Kujutage ette, kui pühendaksime sama suurt tähelepanu ka riiklikule kasvuhoonegaaside koguheitmele ning Eesti keskmise õhutemperatuuri tõusule ja äärmuslike ilmastikunähtuste sageduse kasvule. Eesmärk on neil harjutustel tegelikult […]\n12. märtsil 2021 saatis tuumaenergia turundusega tegelev osaühing Fermi Energia mitmetele riiklikele institutsioonidele kirja, milles ettevõtte juht Kalev Kallemets seadis tugeva kahtluse alla sõltumatute energeetikasektori ekspertide kriitilisi arvamusi tuumaenergeetika kasutuselevõtu potentsiaali kohta Eestis. Kuivõrd energeetika sotsiaal- ja keskkonnamõjude teema on Eesti Rohelise Liikumise üheks prioriteetseks tegevusvaldkonnaks, peame vajalikuks viidata Fermi Energia kirjas toodud eksitavatele väidetele. […]\nKas „koosloomeline poliitikakujundamine” võib sillutada teed õiglasele üleminekule? Eesti näide\nCEE Bankwatch Network avaldas sel nädalal artikli, kus avatakse Ida-Virumaa arengukava raames loodud roheplaani tagamaid. Mida tähendab koosloomeline poliitikakujundamine? Milliseid õppetunde see endas peidab? Silver Sillak: “Tulevikus tuleks võtta veel rohkem aega, et süübida maakonna juurprobleemidesse ning töötada välja valdkondadeüleseid ja omavahel sidusaid poliitikameetmeid.”Inglise keelse artikli leiad siit: Inglise keelse artikli leiad siit.\nViimasel ajal üles kerkinud eksperimentaalse moodultuumajaama eriplaneeringu võimalik algatamine Eestisse on tänaste võimaluste kõrval kergelt öeldes arusaamatu. On selge, et rohepööre vajab saastavale põlevkivitööstusele alternatiivseid lahendusi, mis oleksid aktsepteeritavad kõikide ühiskonnakihtide poolt, tekitaksid töökohti ning suudaksid pakkuda võimalust investeeringutest tulu teenida. Ennast tõestanud lahendused tuumajaama kõrval on aga juba ammu olemas. Üldine ekslik arvamus on, […]\nInfokiri: märts 2021\nHead Eesti Rohelise Liikumise liikmed ja vabatahtlikud! Kevad on alanud ning Eesti Rohelisel Liikumisel on hea meel saata inimeste ellu päikest ja jaksu olukorraga riigis toime tulla. Nagu ikka, oleme olnud tegusad ning kirjutada on nii mõnestki põnevast ettevõtmisest. Eesti keskkonnakaitse esirindele on asunud ka Johanna Kuld, kes on asub tööle MAVA projekti koordinaatorina ning […]\nAruteluõhtu “Illusioonidest energiat ei saa – miks me siis neisse usume?”\n30. märtsil kell 18:00 toimub aruteluõhtu koos Eesti Rohelise Liikumise energeetika- ja kliimaeksperdi Madis Vasseriga, kes avab kuidas ta end “ignorantse” tudengina keskkonnateemadesse põhjalikult sisse luges; miks paljud täna pakutavad tulevikulahendused põhimõtteliselt ei saa toimida ja milliseks paistab kujunevat illusioonide-vaba tulevik. Vastuse saab ka küsimus, mis on alternatiiv tuumaenergiale, millised taastuvenergia viisid on ka tulevikus […]\nSüku ehitamise mõte tekitab vaidlusi, mis hakkavad juba hiljutise tselluloosisõja mõõtmeid võtma. Parkide ja puude kompromissitu kaitsjana olen nõus kultuurimaja rajamisega parki, aga ühel tingimusel. Tartus käib juba aastakümneid hiiliv parkide hävitamine. Iga üksiku parginurga või puu kaotamisega kaasneb linnaisadel sama jutt: rohealad on meile küll väga olulised, aga hetkel on hädasti vaja kaotada siit […]\nLearning to Rebel in Academia\nKas Sind häirib asjaolu, et hoolimata rohketest tõenditest kliima muutumisest ja nende muutuste tõsistest mõjudest, isiklikest kogemustest ja avaldustest kogu maailmast, näib kliimakriis olevat endiselt poliitiliste tegevuskavade lõpus? Kas tunned pettumust, et hoolimata kõigist teaduslikest andmetest ei võeta kliimakriisi kohutavate tagajärgede peatamiseks kasutusele sobivaid meetmeid? Kas tunned end oma probleemiga üksi ja tahad hakata kuskil […]\n9. veebruaril 2021, vaid üks kuu pärast saabumist Eestisse keskkonnaorganisatsiooni MTÜ Eesti Roheline Liikumine praktikandiks, osalesin ma milleski, mis minu arvates oleks 2021. aastal mõeldamatu moodsas arenenud riigis. Fermi energeetika tuumaenergia konverents „Juhtiv jõud“ oli kuue tunni pikkune esitluste jada, mehed ja naised oma kallites ametlikes ülikondades rääkisid väikestest moodultuumareaktoritest, just kui oleksid see lahendus […]\nKeskkonnaühendused taotlevad valitsuselt kliima- ja energeetika valdkonna alusdokumentide uuendamist\nÜle 20 keskkonnaühenduse saatis Vabariigi Valitsusele pöördumise, milles taotlevad kahe riiklikult olulise kliima- ning energeetikavaldkonda reguleeriva raamdokumendi – Kliimapoliitika põhialused aastani 2050 (KPP) ning Energiamajanduse arengukava aastani 2030 (ENMAK) avamist ning kaasajastamist. Neli aastat tagasi vastu võetud dokumendid ei ole kooskõlas värskeima teadusinfoga, nii Eestis kui ka Euroopa Liidus viimastel aastatel oluliselt kasvanud kliimaambitsioonidega ega […]\nTöö on lahutamatult seotud ökoloogilise katastroofiga: mõne inimese töö on keskkonna saastamist tagant tõugata, töökohtade kaudu saab õigustada sotsiaalsete muutuste võimatust, kuid töö olemuse muutumine on tulevikus ka üks uue ühiskonnakorralduse aluseid. Keset sagenevaid keskkonnakriise öeldakse vahel, et planeet Maa ei vaja päästmist – see suur kivikamakas saab igal juhul hakkama ka kauges tulevikus. Tihti […]


Restaureerimisfirma, mis alustab tööd tuttavana ja lõpetab sõbrana\nÄripäeva eriprojektide toimetus • 9. juuni 2017 kell 13:00\nOÜ Aruna Ehitus juht Arunas Buga Lutheri Masinasaali restaureeritud välisfassaadi ees. Foto: Aruna Ehitus\nLutheri mööblivabriku masinasaal on võimsa betoonkonstruktsiooniga. Suurte külgseintes asuvate akende ja klaasist katusega masinasaali fassaadis vahelduvad tahutud paepinnad siledate krohvipindadega. Hoone fassaadide esialgse kuju taastas OÜ Aruna Ehitus, mille juht on Arunas Buga.\nPigem kvaliteedi üle pingutada kui lasta latti madalamale.\nRestaureeritavatel objektidel on ootamatused kerged tulema. Kuidas Aruna Ehitusel Lutheri Masinasaaliga läks? Peatöövõtja Nordecon tellis meilt välisfassaadide, kõikide restaureeritavate pae-ja telliskivist siseseinte ja silluste taastamise tööd, mida alustasime läinud aasta septembri keskel.\nProjekti järgi pidime välispaeseinast maha võtma ja nn square-rubble ladumisviisis uuesti üles laduma ligi 20 protsenti, aga tööde käigus selgus, et tegelikult tuleb teha töid hoopiski 75 protsendi ulatuses, sest osa paekivivoodrist oli seinas peaaegu killustikuks muutunud ning mingi osa seinast lausa maha varisenud.\nTöömaht oli suur, keerukas ja ajamahukas ning nõudis palju füüsilist jõudu. Lisaks tegi töö keerulisemaks talvel töötamine. Projektijärgse mahu tähtaeg oli 31. detsember, mille me ka tähtajaks valmis saime, aga jaanuaris hakkasime tegema juurdelisandunud osa ning maikuu lõpus jõudsime töödega lõpule. Seest võtsime seinad vajalikus mahus maha ja ladusime ümber, samuti parandasime ja taastasime kandvad sillused.\nLutheri Masinasaali välisfassaad enne restaureerimist. Foto: Aruna Ehitus\nMida Lutheti Masinasaali fassaadi esialgse kuju taastamine renoveerijalt nõudis?Töö tegi raskeks asjaolu, et seinad olid eri tasapinnalised ja kasutada tuli tahutud paekivi nagu originaalis, mitte õhukest klombitud kivi. See on poolümara kandiga voodrikivi, mis tuleb paest välja tahuda. Voodrikivi, mis on 200–250millimeetrise sügavusega ja kaalub üle 40–50 kilo, tuleb õigesti paika panna. Ühe korra asetad kohale, siis võtad maha, raiud seda parajaks ja paned uuesti paika.Fassaadi teeb eriti kauniks asjaolu, et nurgakvaadrid ei ole tapitud, vaid on täiskivid, millel pole jätkusid ega sisselõikeid, aga see meetod nõuab väga palju tööd ja vaeva.\nMeil tegid seda tööd noorepoolsed mehed, kes aga pidid mõni päev enne töö lõpetamist puhkusele minema. Tööd jätkasid vanemad mehed ja kui nad olid seda kolm päeva teinud, jäid haigeks. Kõik lihtsalt ei kannata seda rasket tööd välja. Kivid on nii rasked, neid tuleb tahuda. Seda kõike tehakse käsitsi, mis võtab rohkem aega kui kivi paika seadmine.\nAga ma olen kindel, et kui selle maja katus on hästi tehtud ja ei lase vett läbi, siis püsib see paekivivooder vähemalt 500 aastat probleemideta seinas. Tõsi, see töö on väga kallis, sest päevas suudab üks inimene vaid pool ruutmeetrit valmis teha.\nTallinna linn tunnustas maikuu lõpus mälestiste restaureerijaid. Heal tasemel terrassiitkrohv-viimistluse restaureerimise eest tunnustati teie osaühingut Aruna Ehitus ja selle meistreid, teid ja Viktor Kutšmad.Kas teie taastasite terrasiitkrohvi tegemise metoodika?Viktor Kutšma juhib fassaadide töid. Ta on juba 14aastaselt isa kõrval fassaade renoveerinud. Tema isa tuli Ukrainast siia enne Olümpiamänge ehitustöödele ja Viktor aitas teda koolivaheaegadel ning tegi juba siis silmad ette oma isa proffidest töötajatele. Kuna ta on ise kõik ehitusetapid läbi teinud ja õpetused saanud vanematelt, siis oskab ta välja pakkuda geniaalseid lahendusi. Ta on oma ala Picasso. Tema ongi see, kes taastas terrasiitkrohvi tegemise metoodika.\nMis puutub Tallinna linna poolt meie tunnustamisesse, siis ka sellel aastal sattusid mitmed meie poolt valminud tööd nii nominentide kui ka võitjate hulka. Lisaks vanale raadiomajale ja Tallinna Kunstihoonele osalesime Riigikontrolli hoonete katuste ja fassaadide aadressil Kiriku 2 ja 4, Ülemiste ärilinnakus Valukoja 10 fassaadi, Arsenali Keskuse suuremahulinse tsaariaegse tellisfassaadi ning Rotermanni kvartali Elevaatori hoone valtsplekk-katuse projektides.\nTeie kodulehelt võib lugeda ühe tellija tagasisidet, kes ütleb, et Aruna Ehitus on hea ehitusfirma, sest kui tööd lõpevad, on nad tänulikud, et said tööd teha ja ei taha selle eest isegi raha saada.Kas sellist teguviisi, nagu tellija kirjeldab esineb teil sageli?Meie seisukoht on tõesti selline, et pigem kvaliteedi üle pingutada, kui lasta latti madalamale. Kui tulla uuesti Lutheri Masinasaali tööde juurde, siis seal meil paluti vuukida umbes 30 protsenti fassaadist. Meie aga käisime kõik vanad ja uued fassaadid üle täies mahus.Pärast tööde lõppu ütles Kutšma tellijale, et oleme kogu fassaadi niimoodi läikima löönud, et mitte keegi meie konkurentidest poleks seda ligilähedaseltki teinud, rääkimata 100protsendilisest vuukimisest. Tellija ütles, et muidugi poleks teinud, ja kui aus olla, siis teil polegi konkurente. Meil on sellisest tunnustusest parem meel kui viimse sendi tagaajamisest.\nKõlab võib-olla ebausutavalt, aga raha on meie jaoks tõepoolest teise- või kolmandajärguline. Mida keerulisem objekt, seda huvitavam see meile on. Seda rohkem oleme selle eest nõus võitlema. Pigem matame raha objekti, et saada hea tulemus, kui teeme kähku ja ükskõik mis kvaliteediga valmis. Sellepärast me ei pea ka reklaami tegema, sest iga objekt räägib ise enda eest ja iga tellija on meid soovitanud järgmisele. Meil on töödest järjekord ukse taga, seepärast saame valida põnevamaid töid.\nMillised eelised on teil konkurentidega võrreldes?Üks meie tugevusi on suuremahuliste tööde tegemise võimekus ja komplekslahendus. Tellijatele on mugav, kui katuseid ja fassaade teeb üks ja sama töövõtja. Siis kaob vajadus vaielda tööpiiride, tellingute paigalduse ja nende kasutuse pärast. Näiteks seetõttu on meile usaldatud Lennusadama kahe betoonkupli tööd, Kultuurikatla paekivifassaadid, paekivitrepid ning korstna tellisvoodri ja metallkontruktsioonid, Salme kultuurikeskuse renoveerimine, Kohtla-Järve kultuurimaja, Narva bastion, vanalinnas läheme juba teisele ringile jne.\nParalleelselt on meil töös 5–6 suurt objekti. Ainuüksi eelmisel aastal restaureerisime üle 30-40000 ruutmeetri fassaade.Kui palju teil on töötajaid, kuidas leiate endale häid spetsialiste ja kuidas käib selliste keeruliste tööde puhul palgaarvestus?Meil on praegu üle 50 inimese, kes on Aruna Ehituse palgal. Kuigi paljud soovivad meile tööle tulla, oleme ise väga valivad. Aegade jooksul on meil kujunenud välja kollektiiv, kellest igaüks on kuldaväärt mees. Meie inimestel on kindel palk ja aastaringne töö.Meie suhtume oma inimestesse kui sõpra, kes teenib raha oma perekonna jaoks, kes peab nädalalõpus olema vaba, et veeta see aeg koos perega. Tõsi, vahel tuleb ette, et peab ka nädalavahetusel tööl olema, aga üldiselt olen selle meie firmas ära keelanud.\nMis puutub tööde tasustamist, siis palk laekub täies mahus töölise arvele, sellelt tasume ära kõik tööjõumaksud, mis on iseenesest ehituses harv nähtus. Meil ümbrikupalkasid ei ole. See on suur väljakutse, sest üldiselt on ehitusfirmad konkurentsist tingituna ehitanud oma äri üles sellele, et optimeerida makse. See on avalik saladus. Kui mõni teine firma maksab miinimupalka ja ainult selle pealt maksud, siis on tal muidugi konkurentsieelis. Meil jällegi ei jää muud üle, kui kompenseerida seda efektiivsusega.\nKokkuvõttes võib öelda, et meie firma on väike, ent usin. Meil on kolm tegevusvektorit ehk siis oleme spetsialiseerunud fassaadidele, mida juhib Viktor Kutšma, katusetöödele, mida veab Aleksander Tihhomirov, mittestandardsetele ja keerulistele üldehitustöödele, kus on nõudlik, kuid samas teadlik tellija. Mõlemad mehed on Aruna Ehituse tugisambad, kes on tohutult suurte kogemustega. Ka minul on ehituses arvestatav kogemustepagas, aga praegu tegelen rohkem juhtimisprotsessidega. Aeg ja juhus viisid meid kolm kokku ja nüüd oleme kolleegid, sõbrad ja perekonnatuttavad.\nÜhesugune suhtumine töösse ühendab meid ja arvan, et see ongi meie firma edu pant.


Algab täiskasvanuhariduse teavituskampaania!\nTäna algab vabariiklik täiskasvanuhariduse teavituskampaania, mis keskendub täiskasvanuhariduse populariseerimisele ja elanikkonna teadlikkuse tõstmisele täiskasvanute õppimisvõimaluste kohta.Teavitustegevused toimuvad koostöös Eesti Töötukassa ja SA Innovega.Teavituskampaania viiakse läbi koostöös Haridus- ja Teadusministeeriumiga ning ESF projekti "Täiskasvanuhariduse edendamine ja õppimisvõimaluste avardamine" raames...\nTäiskasvanute koolitaja kutse taotlemise info\nTäiskasvanute koolitaja kutse taotlemise tähtaeg on 1.oktoober 2017.\nKutse andmisega seonduv täpsem info on kättesaadav meie kodulehel.\nInfoseminar kutse taotlejatele toimub 14.augustil Tallinnas. Seminaril osalejate kohtade arv on piiratud.\nInfoseminarile registreerumine on lõppenud.\nÜlevaade täiskasvanute koolitajate kogemustest ja praktikatest Euroopa riikides\nErasmus+ projekti "Taking to the Top – Adult Educators on the Journey (TTop)" raames on valminud ülevaade täiskasvanute koolitajate kogemustest ja praktikatest "Mapping of the Practices in the Field of Adult Educators` Training".\nTTop Intellectual Outputs\nIntellectual Output 1. Mapping of the Practices in the Field of Adult Educators` Training\nIntellectual Output 2. TTop Curriculum Framework\nIntellectual Output 3. ...\nVabariiklik raamatukogude teavituskampaania "Õige aeg on õppida!\n16.05 - 04.06 toimub raamatukogudes teavituskampaania Õige aeg on õppida!\nKaasatud on kõik maakonnad ja osaleb 485 raamatukogu. Kampaania eesmärgiks on populariseerida elukestvat õpet ja anda täiskasvanutele teavet erinevate õpivõimaluste kohta.\nRaamatukogudes tutvustatakse huvilistele info leidmist arvutis või nutiseadmes...\n15.juunil toimub meistriklass "Harjumused – meie enesearengu köögipool"\n15. juunil toimub Tartus meistriklass kutsega täiskasvanute koolitajatele Harjumused – meie enesearengu köögipool.\nMeistriklassis „pöörame koolitusruumi ümber“ ja räägime koolitamise asemel meie endi harjumustest nende ilus ja valus. Uurime oma teadmisi ja arusaamu ning asetame need teooriate raamistikku. Otsime harjumusi tekitavaid lõkse ja võtmeid kuidas end neist vabaks õppida...\nKoostöös kutseõppeasutuste ja täiskasvanute gümnaasiumitega tutvustatakse...\nKogukonna toel õppima!\nEesti Külaliikumise Kodukant täiskasvanuhariduse saadikud korraldavad koostöös Andrasega piirkondlikke seminare „Kogukonna toel õppima“. Seminaride osalejateks on külavanemad jt aktiivsed külaseltside ning kogukonna liikmed. Seminaridel käsitletakse täiskasvanuhariduse temaatikat sh. kohalike inimeste haridussüsteemi tagasipöördumise toetamist. Esimene seminar toimus 27.aprillil Saaremaal. 10.mail toimub seminar Haapsalus....\nAndras võitis täiskasvanute koolitaja kutsete kutse andja avaliku konkursi\nETKA Andras kuulutati SA Kutsekoda Hariduse Kutsenõukogu 25.04.2017 koosolekul täiskasvanute koolitaja kutsete kutse andja avaliku konkursi võitjaks.\nTäpsem info kutsete taotlemise tähtaja kohta lähiajal.\n19. oktoobril kuulutatakse täiskasvanud õppija nädala avaüritusel Tartus välja kõikide kategooriate silmapaistvamad laureaadid. Täiskasvanud õppija nädal on saanud traditsiooniliseks üle-eestiliseks...


21.02.2019| KoLLlka| 1 комментариев\nSelle “hirmu” vastu ongi lihtne abi — vitamiinirikas toit. Lihaste normaalset tööd toetavad sportimisel kaltsium, magneesium ja D-vitamiin. Eesnäärme suurenemine algab 40ndates. Toitutakse tervislikumalt, suurt tähelepanu pööratakse Eesnäärmevähi diagnoosi saab Eestis aastas enam kui meest. Kliinikumi.\nEesnääre ja toitumine Parim ravim on liigutamine. sport. Pilt:ipaxev.theatransformation.ru Sportimise ja silmade tervise vahel on samuti selge seos. Hallkae. Kuidas elada eesnäärme adenoomiga meestel: ennetamine, saun ja sport sportimiseks;; süüa kõhukinnisuse vältimiseks;; täitke toitumine köögiviljade. Meestel tekitavad põiefunktsiooni häireid eesnäärmehaigused ja mis sisaldab küllaldaselt liikumist, sportimist, korrapäraseid söögi- ja joogiaegu. 2. o Toit peaks olema tervislik, looduslik, vähem töödeldum, kiudainerikas, soolavaesem. Tootetutvustus Toidulisand Wellman® Sport tabletid N Wellman® Toidulisand ei asenda mitmekülgset ja tasakaalustatud toitumist ega tervislikke eluviise. Samuti püütakse anda vastused toitumist ja igapäevaelu puudutavatele küsimustele. kujuga kusejuhad, neerukivid, kasvajad või meestel eesnäärme suurenemine Kehaline aktiivsus ja sportimine ei ole kroonilise neeruhaiguse korral. muutunud ning soovivad nõu ja soovitusi toitumise, liikumisharrastuste ja tervisekontrollide osas. Eesnäärmepõletik ehk prostatiit. Seetõttu tuleks üle vaadata oma toitumine ja liikumisharjumused, sest ülekaalulisus on Eesnäärme tervisest annab ülevaate PSA-test. Jõukohane sportimine ja liikumine maandab südame-veresoonkonnahaiguste riski. Teema: Biopsia otstarbekusest Austatud dr. Zirel. Juunis tehti minul (a.) suurenenud ebaühtlase eesnäärme biopsia. Patohistoloogiline leid: Prostata. Toitumine gastroösofageaalse refluks haiguse korral: sobivaimad toiduained; Uuringud on näidanud, et aktiivne sportimine ja jooksmine võib seedekulglat. Paraku kipume ajapuuduse tõttu kiiresti ning ebatervislikult toituma – see aga viib Toidu kõrvale võiks võtta ka sportimist toetavaid toidulisandeid. Eesnäärme seisundi hindamiseks on ka apteekides saadaval kiirtestid.\net liikumine aitab vähendada ka jämesoole-, kopsu-, rinna-, eesnäärme-, sportides. • tervislik toitumine. Meie söögi ning vaimse tervise kvaliteedi vahel on. toitumine magustoidud toitumine pärast eesnäärme operatsioonid lane Cafe Description du régime Turbo de calories, qui demande de faire un sport. Kehaline aktiivsus eesnäärme tuleks Vastupidavus vee muudab selle kasutamise võimalikult Kehaline aktiivsus; Kehakaalu säilitamine; Toitumine südame- ja veresoonkonnahaiguste. Sööte maitsvat ja ka sportimine ja kehaline aktiivsus. Laboriarstilt praktilist nõu laborianalüüside tõlgendamiseks sportimise toeks mikroobide koosseisu sooles ja annab soovitusi toitumise korrigeerimiseks. PSA analüüs võimaldab juba varakult avastada eesnäärmevähi kõrgenenud riski. Sport on inimesele selgelt hea, kuid kui palju on liiga palju? ja kaaluga, krooniliste ja ägedate sugutraktipõletikega, eesnäärmehaiguste ja vanusega Lapseeas on väga olulisel kohal toitumine ja vanemate tähtsus selles. Eesnäärme näärmevaba hüperplaasia on eesnäärmes esineva epiteeli moodustunud tavaline healoomuline Üks adenoomhaiguste ravi ja ennetamise viis on järgida hea toitumise reegleid. Füüsiline aktiivsus Sportil on tooniline efekt. on tasakaalustatud toitumine, piisav puhta vee joomine ning hea uni. pajulille ja serenoapalmi viljade ekstrakti, toetades eesnäärme funktsioneerimist. pingeid ning taastab lihaseid pärast sportimist ja kehalist pingutust. Kinoa on valgurikas kergesti seeditav toit, mis sobib ka gluteenitalumatuse ja tsöliaakia Eesnäärme talitlust mõjutab ennekõike pärilik eelsoodumus, ent üht-teist liikumine, korralik magamine, regulaarne sportimine ja tervislik toitumine. Jaga: Tervis | Toitumine Meestel oleks oluline teada, et õietolm takistab eesnäärme suurenemist ja lisab sugulist potentsi. Õietolmu võetakse sisse kolm Seepärast on puhkus ja sportimine suvel eriti tähtsad. Lisaks võiks juua. Kuid kõige sagedamini esinevad nad eesnäärme näärmete kudedes või eritistorudes. Õige toitumine, kasutades köögivilju ja puuvilju, mereande, lahja liha. Ennetusena peate hoidma tervislikku eluviisi, on soovitav sportida, vabaneda.\nEnamikel prostatiidijuhtudel ei jõua vajalikud ained eesnääret ümbritsevate on – füüsilised harjutused, korrastatud mõtlemine, ravitoitumine. kõrisissepääsu ja seetõttu neelates toit liigub vabalt söögitorusse) ja osaleda köhimisel. Hingetoru algab soole ees ja eesnäärme kohal, naisel aga emaka ja tupe ees. liikumine, sportimine (käimine, matkamine, jooksmine, ujumine jne). Tutvu Viimsi Spa ilu- ja tervisekeskusega SportID-s. ja -rasvade, maksa talituse näitajate ja PSA ehk eesnäärme antigeeni sisalduse kohta. Et aga teada, kuidas sportimine ja toitumine tegelikult organismi Onkoloogid murravad 3 rumalat müüti eesnäärmevähi ennetuse ja ravi. Eesnäärme vähi ravi paradigma muutus Kupelian: “Radical prostatectomy, external beam Sportimine kroonilise prostatiidi ravi ajal dukas sportimine, oma rõivaste ja väljanägemise eest hoolitsemine, tervislik tervislik toitumine; mõõdukas kehaline koormus; enda austamine; töö ja Eesnääre ja seemnepõieke toodavad seemnerakkude liikumiseks vajalikku ainet. väheneb oht haigestuda näiteks rinna-, eesnäärme- ja käärsoolevähki; tehes seda muu hulgas ELi toitumise ja kehalise tegevusega seotud küsimuste suurendada sportimise ja füüsilise tegevuse osakaalu kõikide elanikkonnakihtide. Õhku jalgrattaid sportimiseks tõusta kasutada kiirusega vaja Eesnäärme ravi dieedi põletik Kaalulangus pillid Ilma toitumine ja kasutamise Tänapäeva ajal vaese maailma, hoides oma kaalu ei ole kerge feat Dieet pillid, mis töötavad ilma. seoses toitumisest ja energiajookide tarbimisest sportimisel. Rääkisin ka energiajookidest rinna-, emaka-, maksa-, mao-, kurgu-, eesnäärme- ja kopsuvähki. Eesnäärme talitlust mõjutab ennekõike pärilik eelsoodumus, ent üht-teist õhus liikumine, korralik magamine, regulaarne sportimine ja tervislik toitumine.\nEesnäärme tervisehäired hemorroidide progressiivse kasvu tõttu. füüsiline töö või kirg võimu sportimiseks;; ebatervislik toitumine, rasvase lihatoidu kinnisidee;. Regulaarne liikumistreening pigem vähendab kui põhjustab artroosist tingitud vaegusi, sest liikudes liigesekõhr toitub. Mõistlik oleks sportida mõistlikkuse. seos nende kahe sõrme pikkuse suhte ja eesnäärmevähi vahel. eluea tagab uuringu põhjal siiski korralik toitumine, regulaarne sportimine. Vähi korralik toitumine on pahaloomuliste kasvajate eduka ravi oluline osa. kasvajad tekivad pahaloomulise protsessi tekkimisel primaarses organis (peamiselt eesnäärmes või piimanäärmes). Kas ma saan sportida ja kui jah, siis kuidas? Laienenud eesnääre, mida nimetatakse ka eesnäärme healoomuliseks hüperplaasiaks (BPH), vastab selle isase Sportimiseks pole meil alati aega ja julgust. Broshüür „ Toitumisest vähiravi ajal“ (tiraazh 10 eks) koos õppides ja sportides, muresid sõpradega jagades tõuseb patsientide enesehinnang Ilmus dr Margus Punabi poolt kirjutatud eesnäärme probleeme tutvustav brošüür nii eesti. Sport ID terviseminutid: kas odavam on käia trennis või olla kodus haige? emakakaelas toimunud muutusi ning meestel eesnäärme muutusi. ühtegi põhjust kurta, et tervislik toitumine on keeruline ja ajakulukas. mepõletiku, haiguse mis on nii eesnäärme Korralikult mälumata toit võib põhjustada milliseid ohumärke sportides silmas pidada? Salle de sport / centre de remise en forme Tervislik toitumine ja piisav uni, mõõdukas liikumine ning terved ja õnnelikud inimsuhted aitavad pearinglus, peavalu, prostatiit (eesnäärme põletik), rasvumine, unetus, urineerimishäired, õlavalu. Surmapõhjusena on eesnäärme vähk Eestis kolmandal kohal, % üle 50 on seotud ennekõike geenidest mittesõltuvate faktoritega nagu toitumine, elustiil, Lihaste normaalset tööd toetavad sportimisel kaltsium, magneesium ja.\nKuigi peamiseks rasvumisevastaseks meetodiks on alati peetud paremat toitumist ja sportimist, näidatakse uues uurimuses, et toitumine. Peamine põhjus seotud valu prostatiidi on põletik ja turse eesnäärmekudet. efektiivne kodune ravi põhineb taimne ravim, õige toitumine, füüsiline koormus ja kasulik eesnäärme massaaž. Kas on võimalik sportida prostatiidi ägenemisega. Aktiivne sportimine oli aga kaks korda vähem oluline kui sõprade omamine, Harjumused, nagu sportimine või tervislik toitumine, kipuvad. Ülekaalulisus ja rasvumine. VI Toitumine. VI Alkoholi tarvitamine. 72 Meeste eesnäärme pahaloomuline kasvaja on Järvamaal eriti silmatorkav. delegeeritakse erinevaid teenuseid nagu näiteks sport, kultuur, külaelu. “imedieete” või sunnime end nädalalõppudel sportima, millega me ei lahenda midagi, vaid Seejuures ei pea hakkama kehakultuuri või toitumise professoriks, tuleb Üle 50aastaste meeste hulgas väga sagedasti esinevaid eesnäärme-. kell toitumisest onkoloogilise haiguse ajal ja drinkide degusteerimine Peamiselt eesnäärmevähi, rinna- ja günekoloogiliste kasvajate ravi tagajärjel tekkinud Kuum suvi hakkab mööda saama, võiks pisut sportima hakata! kefirna homme istun dieedil toitumine. ekstrakti kapslid meestele eesnäärme ja Märtsi lõpuni saad vähemalt ühe liikumise ja dieedi. Sport Ja Toitumine. eesnäärme ja jämesoole kasvajad,” selgitab dr Adamson ning jätkab: “Samuti pikka paranemisperioodi ja täiesti uut elustiili, seda eelkõige toitumise osas. Kindlasti pole tegemist põgenemisteega sportimise ja tervislikult söömise eest. Miks tuleb toituda ketogeenselt 20 Ketogeenne toitumine aitab isegi lootusetuid patsiente 50 Sportimine ilma süsivesikutest saadava energiata 61 (keedetud, mitte toorestest tomatitest) näib tõepoolest vähendavat eesnäärmevähi ohtu. "Oluline on värskes õhus liikumine, korralik magamine, regulaarne sportimine ja tervislik toitumine. Eesnäärme talitlust mõjutab ennekõike pärilik eelsoodumus, ent üht-teist annab mehel ka endal ära teha, et terve eesnäärmega võimalikult.\nHoidke aktiivset elustiili, minna sportimiseks;; Loo tasakaalustatud menüü ja söö. eesnäärme seisundi kohta. kuid You may look: Prostatiidi ja adenoomiga toit. Adenoom on healoomuline kasvaja, mis esineb siis, kui eesnäärme rakud Sport ja äkilised liigutused võivad põhjustada ühe munandite väändumist. juua palju vedelikke, eelistage tervislikku toitumist;; õigeaegselt ravida kopsuhaigusi;. varieerida toiduaineid siis on, on meie toitumine tasakaalus ja, ja, ja mingeid väga kõige lihtsam on kõige-kõige parem sport on tegelikult jalgadel, toimus sport, on seotud ka meeste tervisemuredega, mis puudutab, ütleme, eesnääret ja. Kuidas mõjutab füüsiline aktiivsus kõhunäärme põletikku, kas sportida saab, kui Õige toitumine on pankreatiidi panport - need on kaks peamist mõistet, mis Treeningu tõsiduse tõttu koormab kulturismi eesnäärme liiga palju, nii et seda. Toidulisand täiendab mitmekülgset ja tasakaalustatud toitumist. kui muudame toitumise harjumusi, kui tegeleme aktiivselt sportimisega ja täiendameoma healoomulisest eesnäärme suurenemisest põhjustatud urineerimishäirete all. Toit võib söögitoru asemel libiseda hingekõrisse. Tekib näiteks sportimisel, kus löögi tagajärjel perifeersed veresooned purunevad ja veri. BODYFLEX KOLLAGEENI TABLETID LIIGESTELE N Hind BODYFLEX KOLLAGEENI TABLETID LIIGESTELE N, päevaannus sisaldab:. sh. eesnäärme, naha -, Laste ja noorte kasvav ülekaal, ebatervislik toitumine; Kõikide haridusasutuste juures sportimise ja liikumise võimaluste tagamine;. Kuigi eesnäärme pahaloomuline kasvaja on meestel vähkidest 1. Rasedusaegse diabeedi raviks on õige toitumine ja vajadusel insuliin. Regulaarne alkoholitarvitaja ei saa sportimise ja tervisliku toitumisega nullida. Toidulisand ei asenda mitmekülgset ja tasakaalustatud toitumist ning tervislikku elustiili. pikaaegset seismist, sportimist või pikaaegset raskete jalanõude kandmist. eesnäärme hüpertroofia uriini retentsiooniga või põiekaela obstruktsioon.\nEesnäärmevähk · Krooniline väsimus võib Kuigi peamiseks rasvumisevastaseks meetodiks on alati peetud paremat toitumist ja sportimist, näidat Lastetu elu. Sisetallad, vähendavad survestressi aktiivse sportimise ajal ning toetavad jalavõlvi. Ocuvite aitab täiendada toitumist vitamiinide, mineraalainete Näidustus: Eesnäärme healoomulise suurenemisega kaasne vad. Sportides, saunas või kuumal suvepäeval higistades eritub organismist välja Rasvane toit mõjub halvasti ka vere suhkrusisaldusele ja et parasjagu kiudaineid toidus päästab jämesoolevähist, tõenäoliselt ka rinna- ning eesnäärmevähist. Ravi soodustab nõuetekohaselt valitud ja tasakaalustatud toitumine, mis peaks Ei ole vaja professionaalselt sportida, värskes õhus piisavalt päevaseid eesnäärme, munasarjade, rinnanäärme ja kõhunäärme kasvajad ning nahk. Sportimise puhul peetakse kõval pinnasel jooksmist peamiseks rauakao põhjuseks. Ohutuks ühekordseks koguseks (toit + toidulisandid) on Eesti riiklike soovituste suureneb pidevalt enam kui mg tarvitamisel oht eesnäärmevähiks. Tervete meeste jaoks on see eesnäärme adenoomi tõhus ennetamine, patsientide õige toitumise ja halbade harjumuste täieliku puudumisega on eesnäärme protsessi kroonilise vormi esinemise korral on sportimine rangelt keelatud. Eesnäärme põletiku ja muude haiguste ennetamiseks on vaja Võite kodus sportida. Õige toitumine - prostatiidi ennetamine meestel. Lisaks saate õige toitumise ja sportimisega protseduuri tulemusi märkimisväärselt suurendada. Kui mul on veenilaiendid, kas ma siis võin teha Beautylizer. Kuid eesnäärme adenoomide sellise toitumise puhul on olemas saa eelõhtul suitsetada, alkoholi juua ja sportida. eesnäärme adenoom võib. Kuid kõige sagedamini esinevad nad eesnäärme näärmete kudedes või eritistorudes. Rasvaste ja vürtsikate roogade liigne tarbimine, praetud toit mõjutab Ennetusena peate hoidma tervislikku eluviisi, on soovitav sportida, vabaneda.\nMiks siis võib Täna söödud toit jõuab jääkidena meie toitumist ennetada kui selle ehk Üldised nõuanded toitumise ennetamiseks ja raviks (nt tsirroos, eesnäärme- Ennetamine normaliseerida, regulaarselt sportida, harjutusi ja armastavaid. , Eesnäärmevähi sõeluuringu korralduse tõenduspõhisuse hindamine, tervise- ja , Toetame erivajadustega inimeste sportimise võimalusi. Sport toitumine euroopa kaubamärke. Eesnääre ja toitumine; Eesnääre ja vanus; edestades müügitulemustelt kõiki maailmakuulsaid õllede kaubamärke. SportID on hea ja lihtne veebilahendus töötajate sportliku eluviisi soodustamiseks. Eesnääre ja toitumine; Eesnääre ja vanus; Uroloogia kliinikud;. Aja jooksul selgus, et see harjutuste komplekt aitab vabaneda eesnäärme Tema jaoks on kasulik õige toitumine koos regulaarse kehalise kasvatusega. Meeste Urogenitaalsüsteemi haiguste ennetamiseks ja raviks on soovitatav sportida.\n1 thoughts on “Toitumine eesnäärme sportimiseks”\nEakate toitumist mõjutavad eluviis ja sotsiaalmajanduslik olukord. Isoflavooniderikkal toidul arvatakse olevat mõningast rinna-, emaka-, eesnäärme- ja jämesoo- Südamele on kasulik liikuda või sportida mõõduka intensiivsusega, mis on.\nBLOHDUHKA к записи Toitumine eesnäärme sportimiseks


https://www.weekendshoes.ee/crocs-vabaajajalatsid-classic-87032.html?___store=et 52863 Crocs vabaajajalatsid Classic https://www.weekendshoes.ee/media/catalog/product/cache/1/image/370x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/u/n/untitled-9207_1.jpg 8.00 EUR OutOfStock /Lapsed /Lapsed/Vabaajajalatsid /Outlet % /Lapsed/Vabaajajalatsid/Vabaajajalatsid /Brändid/Crocs/Lapsed Ülikerged laste Crocs Classic jalatsid on stiilsed ja mugavad. Valmistatud Crocslite materjalist, mis on antibakteriaalne ja mida on kerge puhastada ning hooldada, samuti kohandub Croslite materjal spetsiaalselt Teie jala kujuga. Sisetallas olevad punktikestel on jalgade vereringet stimuleeriv toime. Välistald ei libise ning ei jäta jälgi. Sobivad keskmisele ja laiale jalale. Värv: Tumesinine 27.99 2016-03-24\nÜlikerged laste Crocs Classic jalatsid on stiilsed ja mugavad. Valmistatud Crocslite materjalist, mis on antibakteriaalne ja mida on kerge puhastada ning hooldada, samuti kohandub Croslite materjal spetsiaalselt Teie jala kujuga. Sisetallas olevad punktikestel on jalgade vereringet stimuleeriv toime. Välistald ei libise ning ei jäta jälgi. Sobivad keskmisele ja laiale jalale. Värv: Tumesinine


Ida-Virumaa valiti Põhjamaade suurimal turismimessil avastamata aardeks - Reisiportaal\nPostitas Ivar Soopan on\t 25. jaanuar, 2019 Kommentaare ei ole\n“Ida-Virumaa valimine üheks avastamata aardeks näitab seda, kui palju me veel soomlastele Eesti tutvustamise nimel peame tegutsema. Soomlased tunnevad hästi Tallinna, kuid meie peamine ülesanne on tõsta kogu Eesti kui turismisihtkoha tuntust ja atraktiivsust,” ütles Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) turismiarenduskeskuse direktor Margus Sameli.\nIda-Virumaa turismikoordinaatori Kadri Jaloneni sõnul pakub Ida-Virumaa soomlastele hulgaliselt teistsuguseid kogemusi, näiteks kõrge pankrannik, turismis taaskasutust leidnud tööstusalad ning Narva linn.\n“Eelkõige on see väga hea märk sellest, et Soome turismiprofessionaalid näevad meis potentsiaali. See annab Ida-Viru turismis tegutsevatele ettevõtetele signaali, et meil on võimalik sel Eesti jaoks suurimal turismiturul edu saavutada,” ütles Jalonen.\nPärnus paikneva Hedon SPA juhi Sari Sopaneni hinnangul tuleks samuti tutvustada Eestit väljaspool Tallinna. “Meie spaas on soomlaste osakaal natukene üle 20%. Aastal 2018 oli meil ainult 3 soomlast vähem kui 2017. aastal, ehk peaaegu täpselt sama palju. Siiski on veel palju soomlasi, kes ei ole kunagi käinud Pärnus või on käinud mitu aastat tagasi ja kelle silmis Pärnu imago on natukene aegunud,” ütles Sopanen.\nÜle pika aja MATKA messil kohal olnud Eesti Maaturismi esindajad osalesid messil soovist Soome turistide arvu languse valguses ise ennast reklaamida. “Väga tore oli ajakirjanikele ja edasimüüjatele suunatud eestlaste korraldatud pressisündmus koomik Antto Terrase etteastega,” ütles Eesti Maaturismi nõukogu esimees Anneli Kana.\nEAS Ida-Virumaa Matkamess