Mihhail Stalnuhhin: minu sitt ei haise, see on peldiku provokatsioon! - LUGEJAKIRI\nMihhail Stalnuhhin: minu sitt ei haise, see on peldiku provokatsioon!\nMihhail Stalnuhhin - mees, kelle sitt ei haise - see olevat peldiku provokatsioon.\nAvaldatud18 veebruar, 2022\nKui Saksa väljaanne Taz küsis Keskerakonna poliitikult arvamust välispoliitika kohta, ütles Stalnuhhin, et tema sitt ei haisevat, see olevat peldiku provokatsioon.\nKuigi esialgu jäi arusaamatuks, miks Stalnuhhin ajakirjaniku pärimise peale nii vastas, siis hiljem sai asi juba pisut selgemaks.\n“Kuigi ma olen Eestis sündinud ja terve elu siin elanud, pole ma siiani suutnud ära õppida ei eesti ega ka mingit muud võõrkeelt,” kommenteeris keskerakondlasest riigikogu liige, kes pole aastate jooksul praktiliselt kordagi riigikogus sõna võtnud.\n“Kui saksa ajakirjanik küsis minult midagi, siis tundsin ainukesena ära sõna außenpolitik ehk välispoliitika – just nii kutsun ma ka enda väljaheiteid,” selgitas mees, kes riigikogus tegeleb peamiselt sellega, et kõik kuluhüvitised isiklike asjade peale ära kulutada.\n“Ehk siis tegemist oli tõlkeveaga – mina sain aru, et ajakirjanik uuris minu väljaheidete kohta ja nii ma talle ka ütlesin – minu sitt ei haise, see on peldiku provokatsioon,” jäi Stalnuhhin endale kindlaks.\n18. veebr. 2022 - 21:33\nOi, oi, kas isegi ropendada ei oska eesti keeles?\nSiis ju teada, miks ta riigikogus sõna ei võta.\n18. veebr. 2022 - 21:34\nNüüd on lõpuks selge, miks KE peldikud ära vedas. Selleks, et nad Stalnuhhinit ei provotseeriks.\n19. veebr. 2022 - 14:48\nAga kui tal riigikogus olles on ainukeseks motoks: Kellel on suu, see söögu, kellel on kõrvad, see kuulgu.


Uus lemmikloom on alati rõõmu põhjus ja täiuslik vabandus mängida ja lõbutseda, kuid kutsikad vajavad ka tähelepanu ja üks neist asjadest, mida enamik omanikke küsib, kuidas ja millal koera esimest korda ujuma . .Com anname teile kogu vajaliku teabe teema kohta.\nUjumine koertel ei ole kindla perioodilisusega, see sõltub rohkem looma tegevusest, sellest, kui palju see määrdub, lõhn, mis karusnahast väljub, muu hulgas. Praegu soovitavad veterinaarid seda teha ainult siis, kui see on vajalik\nKutsikate puhul on enamik spetsialiste nõus, et enne ujumist esimest korda peame ootama, kuni täielik vaktsineerimistsükkel on lõpule jõudnud, nii et loom on täielikult kaitstud ja selle süsteem tugevdatud\nEnne vannitoa juurde minekut alusta juukseid harjates ja kontrollides, et teie nahk on ideaalses seisukorras, ilma haavade, tükkideta või kirbude ja puugide jälgedel. Nii tagate, et teie kutsikas on terve\nPidage meeles, et vannitoa kogemus on loomale uus, nii et peate olema väga kiinduv, ettevaatlik ja eelkõige patsient, et see oleks võimalikult meeldiv. Kui teie kutsikas on väike, võite selle panna vanni, kraanikaussi või mahutisse, nii et saate olukorda paremini kontrollida\nKasutage kaunistusi ja liigutusi, mis muudavad teid vanni ohutuks, ärge unustage väikseid detaile nagu sooja veega, nii et ebamugavustunne on väiksem\nTeine oluline aspekt, eriti pikkade juustega koertel, on harjuda neid väikestest kuni kuivati kasutamiseni . On oluline, et karv oleks hästi kuiv, et vältida naha ärritust ja seeni, kasutage alati külma temperatuuri ja väikest kiirust, kõigepealt võib müra teid hirmutada, kuid sellega harjunud ei ole probleem\nKoerad ei tohiks liiga tihti ujuma, sest see välistab nende naha loomuliku kaitse, mis võib neile kahjulikuks osutuda. Vajadusel tehke seda üksi. Kui enne, kui teie koer on täielikult vaktsineeritud, peate andma talle vanni, seejärel viibib see kuival valikul, palju lihtsam kui tavaline vann\nJa kui sinu kutsikas vajab head vannituba, kuid te ei tunne end võimeliselt ja tõhusalt seda teha, siis on kõige parem võtta see oma veterinaararstile või koerte juuksurile, et spetsialist saaks protsessi eest hoolitseda. Kui te kardate olla närviline, küsige võimalust kaasata teda protsessi käigus\nEt õppida samm-sammult, kuidas koera kodus ujuma, vaadake seda artiklit, mille me oleme selle teema kohta ette valmistanud


Marika ja Tomi rännak: Ankara juhtumised\nPostitaja: marika ja tom kell 14:51\nNo enne seda kui juua saab,tuleb loomulikult kohv ja tee valmis teha, veel enne aga kohv ja tee osta jne.\nTeine võimalus on, tuleb Atatürki tänada.\nKolmas, kuidas öeldakse Tervi seks türgi keeles.\n15. oktoober 2008 14:55\nSa oled oma loova motlemise ja vaimukuse eest auga postkaardi valja teeninud - paneme selle teele. Kuna me nii harva viimasel ajal internetti saame ning keegi ei ole ammu enam yhtegi kommentaari ka meile kirjutanud, siis tundub, et sa oled ka yhtlasi meie ainuke j@relej@@nud f@n:)\n18. oktoober 2008 09:25\nTere Tiit ka minu poolt!\nSinu vastus t6esti p22stis meie viktoriini:)\nJa loomulikult olid Sa 6igel teel, kui arvasid, et enne tee joomist tuleb ikka vesi soojaks saada jne!\nAga rituaal, mis t2iendavalt siin enne hea-parema pakkumist l2bi m2ngitakse on see, et stjuard k2ib pingivahe l2bi ja pakub reisijatele l6hnavat puhastusvedelikku k2tele pihustamiseks. Ja ikka mehiselt, et pool peopesa seda t2is on! Sellega siis asjatundlikud reisijad puhastavad nii n2gu, kaela kui ka k2si. Ja kogu buss t2itub roosi, jasmiini v2i kes teab mis l6hnaga. Muuseas, tavalises nurgapoes v6ib siin leida maast laeni k2tepuhastusvedelikuriiuli erinevate markide ja l6hnadega, seega on see siin t2iesti eraldi t99stusharu.\n18. oktoober 2008 10:31\nJuhuuuu! Päästsite ka minu päeva:)\nKuidas selline kätepesu muidu ka toimis?\nOn see lihtsalt hea ebameeldiva haisu peletamiseks või tõeline bakterite surm?\nKas leidis selline suurepärane pudelike oma koha teie reisikotis edaspidiseks?\n20. oktoober 2008 08:32\nNo eelkoige oli see katepesu meeldiv aroom. See kui tohusalt see baktereid tappis on tuvastamata. Kuna meil on siin kokkuhoiu poliitika ja sejakotid rasked, siis me ei ole igasugu trani oma kottidesse lisaks kuhjanud. Aga yhe ariideena voib seda edaspidi kasutada kyll / voibolla hakkame selle imeasja maaletoojateks.\n20. oktoober 2008 12:53


Maailma pressifoto näitus jõudis Tallinna | Eestifoto\nFoto: Chris McGrath, „Jamal Khashoggi kadumine“\nSõltumatu žürii valis maailma aasta pressifoto auhinnale kandideerinute lühinimekirja kuus pilti. Uudisfoto kategoorias nomineeriti Chris McGrathi (Austraalia) pildi „Jamal Khashoggi kadumine“. Pildil püüab anonüümne mees pressi värava taga kinni hoida ajal, kui Saudi-Araabia konsulaati Instanbulis, Türgis, saabuvad Saudi uurijad, et välja selgitada rahvusvahelist skandaali, kus kadus jäljetult ajakirjanik Jamal Khashoggi. Türgi autoriteedid ja CIA kahtlustasid, et ajakirjanik on mõrvatud Saudi kõrgete autoriteetide tellimusel. Saudi-Araabia pealinn Riyadh aga teavitas, et ajakirjanik on kogemata tapetud sõneluse ajal.\nLisaks nomineeriti Mohammed Badra (Süüria) foto pealkirjaga „Väidetava gaasirünnaku ohvrid Ida-Ghoutas abi saamas“; keskkonnafotode kategoorias Marco Gualazzini (Itaalia) pildi „Almažiiri poiss“; nüüdisaegsete teemade kategoorias Catalina Martin-Chico (Prantsusmaa/Hispaania) töö „Rasedus pärast FARCi lapsesaamise keelu lõppu“; sündmusfoto kategoorias John Moore’i (Ameerika Ühendriigid) töö „Nuttev tüdruk piiril“; keskkonnafotode kategoorias Brent Stirtoni (Lõuna-Aafrika Vabariik) pildi „Akashinga – vaprad naised“.\nNäitusel on üleval 2019 aasta maailma parimad pressifotod, mis on välja valitud 129 riigi, 4738 fotograafi ja 78 801 foto seast. Konkursi nominentide seas on 43 fotograafi 25 riigist. Nominentidest 14 ehk 32 protsenti on naised, oluliselt rohkem kui möödunud aastal. Tunnustanute seas oli naisfotograafe 12 protsenti.\nWorld Press Photo näitus jääb Balti jaamas üles kuni 29. veebruarini ja seda saab külastada kellavahemikus 12-18.00.\nLiitu Instagramis või Facebookis fotokonkursiga „Minu aasta foto“\nTee pilt, mis on sinu aasta foto. Pane kirja lühike lugu: mida see pilt tähendab sinu jaoks ning miks see on oluline? Postita see oma Facebooki või Instagrami kontole, kasutades järgnevaid märksõnu: #WPPh2019 #worldpressphototallinn2019\nKonkurss toimub osana maailma pressifoto näitusest. Iga päev valitakse välja üks võidupilt ning kõigi päeva parimate fotode seast valib konkursi korraldajatest koosnev žürii 28. veebruaril 2020 välja üldvõitja.\nKonkursil saab osaleda kuni 27. veebruarini ning võitja saab auhinnaks Canoni kaamera.


eesti naislaulu selts | Eesti Kooriühing\nEesti Naislaulu Selts (ENLS) on loodud oktoobris 1994.\nEsimeseks esinaiseks valiti Maret Hurt. Järgnevatel aastatel on esinaisteks valitud Viktoria Jagomägi, Kaie Kuslap,Tiia Penajm ja Maire Pedak. Alates 2014. aastast Margit Võsa.\nSeltsi kuulub ligi 70 koori, neist 3 neidudekoori ligi 2000 lauljaga. Esindatud on kõik maakonnad.\nENLS-i tegevuse sisuks on naislaulu traditsioonide hoidmine ja rikastamine ning omavahelise läbikäimise elavdamine, ka noortekooride kaasamine.\nSeltsil on oma lipp ja motolaul „Ei saa mitte vaiki olla“ ning hõbedast hoburaudsõlg, mida meie liikmeskooride lauljad armastusega kannavad.\nToimuvad mitmed traditsiooniks muutunud üritused:\n• Eesti naiskooride laulupäevad\n• Eesti nais- ja neidudekooride võistulaulmised\n• Isadepäeva kontserdid\n• Vabariigi aastapäevale pühendatud kontserdid\nAnname välja AASTA NAISKOORI auhinda ja ARVO RATASSEPA nimelist mälestusauhinda.\nOleme välja andud 7 erinevat naiskoorilaulikut, erinevaid väiketrükiseid ja 4 elulooraamatut meie seltsi esimestest auliikmetest – Ants Söödist, Lembit Verlinist, Silvia Mellikust ja Vaike Uibopuust.\nEesti Naislaulu Seltsi juhatusse kuuluvad:\nMargit Võsa – esinaine\nVastutav sekretär - Marika Murumaa\nEESTI NAISLAULU SELTSI ARENGUKAVA 2014 - 2020\nMeie kodulehe aadress on http:// www.naislauluselts.ee\neesti-naislaulu-selts, Eesti Kooriühing Kooriühing kooriyhing, eesti-naislaulu-selts


SEMIOOTILISED SALONGID 2006–2009 – Eesti Semiootika Selts\n“Semiootilised salongid” oli kultuuriõhtute sari, mille eesmärgiks oli populariseerida semiootikat ettekannete, kirjandustutvustuste ja filmide kaudu ning pakkuda semiootikahuvilistele võimalust ühistegevuseks. Sari kasvas välja filmiõhtutest “Elav semiootika” ja “Elav mõte”.\nSarja algatajaks ja peakorraldajaks oli Tiit Kuuskmäe.\n2006/2007 õppeaasta sügissemestril Tartu Saksa Kultuuri Instituudis aset leidnud “Semiootiline Salong” — kultuuriõhtute sari, mille eesmärgiks oli tutvustada erinevate ettekannete, kirjandusteoste ja filmide läbi semiootikat ning pakkuda semiootikahuvilistele võimalust ühistegevuseks — oli oma raskuskeskmega mõneti iseenesega suhtlemise poolel. Teisisõnu ja täpsemalt: kuidas eristada semiootikat teistest erialadest ja kuidas tuua semiootikasse rohkem semiootikat. Või parafraseerides üht Tartu filosoofi: kuidas tuua semiootikat semiootikana semiootikasse?\n12. septembril toimunud esimeses, sissejuhatavas “Semiootilises Salongis” tähistati kahe uue kodumaise semiootika-ajakirja ilmumist. Nii esitlesid Silvi Salupere ja Elin Sütiste ajakirja Acta Semiotica Estica vastvalminud kolmandat numbrit, Kaie Kotov aga võrguväljaande Hortus Semioticus (http://www.ut.ee/hortussemioticus/) esimest numbrit. Õhtu emotsionaalseks naelaks kujunes rahvusvahelise semiootilise liikumise UMWEB (http://www.umweb.org/) semiootikat tutvustava lühifilmi vaatamine.\nTeine, 28. septembri semiootiline sügisõhtu algas ansambli “The Magnetic Fields” muusikapalaga “The Death of Ferdinand de Saussure” [Ferdinand de Saussure’i surm]. Õhtu tervikuna oli pühendatud saja aasta möödumisele kuulsa keeleteadlase Ferdinand de Saussure’i üldise ling- vistika kursuse algusest Genfi ülikoolis. Kursuse trükiväljaande kujune- misest ja teose retseptsioonist kõneles Tiit Kuuskmäe, semioloogilisel traditsioonil põhinevat kinokeeleteooriat tutvustas Katre Pärn. Salongi rosinaks sai president Toomas Hendrik Ilvese raamatust “Eesti jõudmine” ootamatult avastatud essee “Lipu semiootika”, mille kommenteerimisel ning põgusal analüüsimisel ilmnes taasiseseisvunud Eesti presidentide üleüldine ja “traditsiooniline” semiootikalembus.\n12. oktoobril kolmandat korda kogunenud salongistid keskendusid semiootilise kirjanduse tõlkimisele ning semiootikuile tõlkimises. LisaksKati Lindströmi Jaapanist saadetud John Deely raamatu “Semiootika alused” tõlkimist puudutanud läkitusele tutvuti eestikeelse semiootilise tõlkekirjanduse bibliograafiaga ning löödi kaasa ühises tõlkeeksperimendis. Viimane seisnes külaliste vahel laiali jagatud tekstiosade tõlkimises, originaaltekstist kui tervikust aimu omamata. Teksti originaal, eestikeelne tõlge ja katkendtõlke eksperimendi tulemus postitati võrdluse ja lühikese analüüsina semiootika vestlusringi (http://www.semiootika.ee/vestlus/).\nJärjekorras neljas, 26. oktoobril toimunud memeetika ja semiootika erinevuste ning sarnasuste lahkamise õhtu ületas oma uuriva vaimu ja elektriseeritud õhu mõttes ilmselt nii eelnenud kui osaliselt järgnevaidki koosviibimisi. Memeetika kujunemislugu ja hetkeseisu tutvustanud Silver Rattasepp juhtis tähelepanu memeetika süvenevale soikumisele. Seejärel sõna saanud Mihkel Kunnus võttis ette Susan Blackmore’i teose “Meemimasin” sisemise loogika, nimetades keskse probleemina “tõe” mõistet. Terrence Deaconi meemiartiklit refereerinud Kaie Kotov märkis juurmetafooride olulisust, võrdles memeetika ja semiootika subjekti- ja kontekstikäsitlust ning kritiseeris memeetikat selle lisaväärtuse puudumise pärast. Viimasena üles astunud Kalevi Kull rõhutas — vastupidiselt eelkõnelejatele — oma positiivset suhtumist memeetikasse, pidades oluliseks memeetika piiride mõistmise vajadust.\n9. novembril kõneles viienda “Semiootilise Salongi” külalisesinejana filosoofia osakonna õppejõud Daniel Cohnitz kognitiivteaduse olemusest ja plaanidest valdkonna edendamiseks Eestis. Järgnenud ettekandes iseloomustas Silver Rattasepp kognitiivteadust mitmesuguste seniste teadussuundade ja filosoofiliste mõttekäikude taustal. Vestlusringis üles tõstetud teoreetilise kognitiivteaduse probleemi arutamisel arvas Kalevi Kull, et antud valdkonna teooria ongi semiootiline küsimus.\nArvult kuues, s.o 23. novembri salongiõhtu tegeles semiootika positsioneerimisega nii postmodernismi kui New Age’i suhtes. Sestap avanes õhtu esimeses pooles kõigil külalistel võimalus (vastavalt post- modernistlikule metoodikale) dekonstrueerida Artur Alliksaare luuletust “Autoportree”. Teises pooles tegi aga Allar Lepa (omaenese asja- kohaseid mõtteid ja kommentaare lisades) ülevaate Jaan J. Leppiku artiklist “New Age kui ortopraksis”. Arutelu osas ilmnes, et mõnikord võivad piirid semiootika, postmodernismi ja New Age’i vahel olla küllaltki õhukesed.\nSeitsmes salongiõhtu – 14. detsembril, kell 18.00 Tartus, Saksa Kultuuri Instituudis (Kastani 1) salongiõhtuga “Semiootik kui autor”.\n“Semiootiline kevadsalong” on filmiõhtute sari, mis tutvustab ideoloogia, antropoloogia ja kognitiivlingvistika klassikuid. Filmiõhtuid elavdavad erinevad ettekanded ja vahetud arutelud.Esimene salongiõhtu toimub kolmapäeval 4. aprillil, kell 18.00 (Tiigi 78-118), näitamisele tuleb Astra Taylori film “Z” Slavoij Zizekist (inglise keeles, ilma subtiitriteta).\n* Esimene salongiõhtu toimub kolmapäeval 4. aprillil, kell 18.00 (Tiigi 78-118), näitamisele tuleb Astra Taylori film “Z” Slavoij Zizekist (inglise keeles, ilma subtiitriteta).\n* Teine salongiõhtu toimub 12. aprillil 18.00 (samas), film “Iseendast” Lévi-Straussist (prantsuse keeles, eestikeelsete subtiitritega)\n* Kolmas salongiõhtu toimub 19. aprillil (samas), filmiks “George Lakoffi lahendused” (inglise keeles, ilma subtiitriteta).\nFilmiõhtute kohta leiab lisainformatsiooni Eesti Semiootika Setsi kodulehelt.\nAastalõpu semiosalong. 16. detsembril kell 16 (Domus Dorpatensise ruumes, Ülikooli tn. 7) vestlevad kaks semiootika liidrit Vilmos Voigt ja Göran Sonesson – elust maailma semiootika koosluses viimase 30 aasta jooksul. Vestlust juhatab Kalevi Kull.\nSemiootiline salong 1 – 14. märts\nMis värk on? Surnuist ärganu ei püüa kopeerida (ega ka mitte-kopeerida) varasemaid salonge, vaid proovib lihtsalt olla avatud headele mõtetele. Kuna käesolev idee sai alguse soovist semiootilises seltskonnas vähem-rohkem relevantseid filme vaadata, siis filmiga ka alustame. Ja kui juba filmiga, siis filmiga (mitte ainult) filmist.\nNimelt on kavas Dziga Vertovi «Mees filmikaameraga».\nKodutööks võiks veidi mõelda, mida nägi Rene Magritte – pakuks seda maali teatavaks meta-võtmeks filmile.\nKuna igasugune listinudus ja infolevik on meil killustatud, paluks huvilistel seda kirja oma tagasihoidliku äranägemise järgi edasi saata. Konstruktiivne tegevus salongi ümber võiks toimuda juba Semiootika Seltsi kodulehe vestlusringis\nSemiootiline salong 2 – 31. märts\nTeisipäeval kell 18.00 on jälle eetris Semiootiline Salong. Toimumispaigaks jällegi Saksa Kultuuri instituut.\nKui eelmine kord oli kavas vene avangard, siis seekord teeme tutvust (hispaania) sürrealismiga. Kavas on Luis Buñueli ja Salvador Dalí koostöös sündinud filmid “Andaluusia koer” ja “Kuldaeg”.\nKas sürrealism oli psühhoanalüüsi kaja või hoopis postmodernismi ennustus? Kas hauas pöörab külge Aristoteles või hoopis Sokrates? Mida peaksime uskuma, kui meile öeldakse, et siit ei ole mõtet tähendust otsida?\nSemiootiline salong 3 – 14. aprill\nJätkame mustvalgel lainel ja seekord vaatame Akira Kurosawa filmi “Rashomon”. Film tegeleb subjektiivsuse ja tõe probleemidega, mis pakuvad kindlasti huvi nii filosoofilises kui semiootilises plaanis. Kas on olemas objektiivne tõde? Kas meil on lootust selleni jõuda? Kas vastust peaksime küsima sofistidelt või poststrukturalistidelt või on see üks ja seesama?\nLisaks on huvitava probleemina käepärast ka film ise – eurooplaste meelest uks müstilisse Jaapani kultuuri, jaapanlaste meelest liialt euroopalik ja võõras. Probleem oleks ühelt poolt nagu jälle subjektiivsuse küsimus, teiselt poolt tänuväärselt vaadeldav Tartu-Moskva valguses… On see jälle üks ja seesama?\nSemiootiline salong 4 – 28. aprill.\nKuna teatavatel teadaolevatel põhjustel on selle kevade suurmood Umberto Eco, siis vaatame seekord tema mitmeti olulise ja mitmeti mõistetava “Roosi nime” põhjal 1986. aastal valminud filmi.\nFilmikeelde tõlkinud Valeria Villandi, helioperaator Herman Vahtel, režissöör Eugen Rozenthal, näitlejad James Bond ja Will Scarlet, toimetaja Luule Zhavoronok.\nKohtumiseni teisipäeval Saksa Kultuuri Instituudis kell 18.00\nSemiootiline salong 5 – 12. mail.\nKavas Stanley Kubricku kultusfilm “2001: A Space Odyssey”. Nietzsche üliinimesest inspireeritud allegooriline film mõtiskleb inimkonna mineviku, tuleviku ja eesmärgi üle.\nKes me oleme, kust me tuleme ja kuhu me läheme? Ühe variandiga tutvume teisipäeval, kell 18.00 Saksa Kultuuri Instituudis.23. novembril kell 18:00. Teemaks “New Age + postmodernism”. Täpsem info ürituste lehel.


Avaliku omandi manifest – Wikimedia Eesti\nAruteluring manifesti allakirjutamisel Eesti Rahva Muuseumis.\nAvaliku omandi manifest on Euroopa Liidu algatusel avaliku omandi (i.k public domain) olukorra hindamiseks loodud ekspertvõrgustiku Communia projektitöö lõpetamisel koostatud manifest, milles kirjeldatakse avaliku omandi praegust olukorda ja tähtsust Euroopa kultuuris ning samme, mis on vaja teha selle säilimise ja heaolu tagamiseks tulevikus. Manifestiga on liitunud kümned organisatsioonid ja tuhanded üksikisikud nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda.\nManifesti eestikeelne tõlge valmis 2017. aastal. Teksti tõlkis Eva Lepik, juriidiliselt konsulteeris Peeter Mõtsküla. Lahkelt jagasid nõuandeid ka Aleksei Kelli, Heiki Pisuke, Külli Kressa, Tanel Pern, Ivi Smitt jpt. Täname!\nEsimene allkirjade kogumine toimus 2017. aasta sügisel Tallinnas ja Tartus. Taas korjame allkirju 2021. aasta augustis.\n1 AVALIKU OMANDI MANIFEST\n1.2 Avalik omand 21. sajandil\n1.2.1 Avalik omand\n1.2.2 Vabatahtlik avalik omand ja kasutajate õigused\n2.1 Allakirjutanud organisatsioonid Eestis\nAVALIKU OMANDI MANIFEST[muuda]\nRaamat kui raamat kuulub autorile, mõttena aga kuulub ta inimkonnale – ja see sõna pole mitte liiga kõrgelennuline. See on kõigi mõistuslike olendite õigus. Kui tuleks ohverdada üks kahest õigusest – kas kirjaniku õigus või inimvaimu õigus, siis peaks see kindlasti olema kirjaniku õigus, sest meie ainus mure on avalik huvi, ja ma väidan, et kõik muud huvid peavad seisma meie omast kõrgemal. – Victor Hugo, Rahvusvahelise kirjanike kongressi avakõne, 1878\nMeie turud, meie demokraatia, meie teadus, meie vaba sõna traditsioonid ja meie kunst sõltuvad märksa enam avalikus omandis olevast või vabalt kättesaadavast materjalist kui omandiõigustega kaetud informatsioonilisest materjalist. Avalik omand ei ole mingi kleepuv jäänus, mis jääb üle, kui kogu hea kraam on omandiõigusega kaetud. Avalik omand on koht, kust murrame oma kultuuri ehitusplokke. Tegelikult hõlmab see enamiku meie kultuurist. – James Boyle, "The Public Domain", lk 40, 2008\nAvalik omand, nagu me seda mõistame, on infokogum, mis on ligipääsetav ja taaskasutatav tavaliselt autoriõigusega seotud tõketeta – olgu sellepärast, et autoriõigus seda ei kaitse, või siis sellepärast, et õiguste valdajad ise on otsustanud need tõkked eemaldada. See on aluseks meie jagatud teadmuses ja kultuuris väljenduvale enesemõistmisele. See on toormaterjal, millest luuakse uusi teadmisi ja uut kultuuri. Avalik omand toimib kaitsemehhanismina, mis tagab, et see toormaterjal on saadaval oma reprodutseerimise hinnaga – mis on nullilähedane – ja et kõik ühiskonnaliikmed saavad seda kasutada. Elujõuline ja kasvav avalik omand on meie ühiskondade sotsiaalse ja majandusliku heaolu seisukohast hädavajalik. See on kesksel kohal hariduses, teaduses, kultuuripärandi ja avaliku sektori info vallas. Õitsev ja arenev avalik omand on üks eeldusi, et inimõiguste ülddeklaratsiooni artikli 27.1 põhimõtted (“Igaühel on õigus vabalt osa võtta ühiskonna kultuurielust, nautida kunsti ja saada osa teaduse edusammudega kaasnevatest hüvedest.”) saaksid kehtida kõigile meile üle kogu maailma.\nAvalik omand 21. sajandil[muuda]\nKäesolevas manifestis taotletavat avalikku omandit määratletakse siin kultuurilise materjalina, mida võib piiranguteta kasutada, kuna seda ei kaitse autoriõigus. Lisaks formaalselt avalikus omandis asuvatele teostele leidub hulganisti väärtuslikke teoseid, mida inimesed on vabatahtlikult ja lahketel tingimustel jaganud, luues eraõiguslikult üles ehitatud ühisvara, mis toimib paljuski nagu avalik omand. Üksikisikutel on ühtlasi õigus kasutada mitmeid autoriõigusega kaitstud teoseid tänu autoriõigusele seatud piirangutele ja eranditele, õigustatud kasutusele (fair use) ja õigustatud pruugile (fair dealing). Kõik need meie kultuurile ja pärandile ligipääsu avardavad allikad on olulised ning nende eest tuleb aktiivselt hoolt kanda, et ühiskond võiks meie jagatud teadmusest ja kultuurist täielikult osa saada.\nTeosed, mille autoriõiguslik kaitse on lõppenud. Autoriõigus on autoritele omistatav ajutine õigus. Selle ajutise kaitse lõppedes lakkavad kehtimast kõik õiguslikud piirangud, v.a. isiklikud autoriõigused maades, kus need on aegumatud.\nAutoriõigusega mittekaitstava informatsiooni loomulik ühisvara. Tööd, mida ei kaitse autoriõigus, kuna nad ei vasta originaalsusnõudele või on kaitse alt välja jäetud (nt andmed, faktid, ideed, protseduurid, protsessid, süsteemid, toimeviisid, mõisted, printsiibid või avastused, sõltumata nende kirjeldamise, selgitamise, illustreerimise või teostamise vormist, aga ka seadused ning õigusaktid ja haldusdokumendid). See loomulik avalik omand on meie ühiskondade toimimiseks liialt oluline, et koormata seda mis tahes õiguslike piirangutega isegi lühikeseks ajaks.\nVabatahtlik avalik omand ja kasutajate õigused[muuda]\nTeosed, mida õiguste valdajad vabatahtlikult jagavad. Loojad võivad oma teostelt kasutuspiiranguid eemaldada, lisades neile vaba litsentsi või kasutades muid õiguslikke vahendeid, et võimaldada teistel oma tööd piiranguteta kasutada, või andes teose avalikku omandisse. Vabade litsentside kohta vt vaba tarkvara definitsiooni http://www.gnu.org/philosophy/free-sw.html, vabade teoste definitsiooni vt http://freedomdefined.org/Definition, avatud teadmuse kohta vt http://opendefinition.org/1.0/.\nKasutajaõigused, mis on loodud autoriõiguse erandite ja piirangute, õigustatud kasutuse (fair use) ja õigustatud pruugiga (fair dealing). Need õigused on avaliku omandi lahutamatu osa. Nad tagavad, et kõigil on piisav ligipääs meie jagatud kultuurile ja teadmusele, võimaldades elutähtsate sotsiaalsete institutsioonide tegevust ning erivajadustega inimeste osalust ühiskonnas.\n1. Avalik omand on reegel, autoriõiguslik kaitse on erand. Kuna autoriõiguslik kaitse kehtib üksnes teatavate originaalsete väljendusvormide suhtes, kuulub enamik mis tahes ajal maailmas loodud andmeist, informatsioonist ja ideedest avalikku omandisse. Lisaks informatsioonile, mis kaitse alla ei kuulu, laieneb avalik omand igal aastal teoste võrra, mille kaitseaeg läbi saab. Autoriõiguslike kaitsenõuete ja autorikaitse piiratud kestuse koosmõju rikastab avalikku omandit, tagades ligipääsu meie jagatud kultuurile ja teadmusele.\n2. Autoriõiguse kaitse peaks kestma ainult niikaua, kui on vaja mõistliku kompromissi saavutamiseks autori õiguste kaitsmise ja tema vaimse töö tasustamise ning kultuuri ja teadmuse levitamise avaliku huvi kaitsmise vahel. Ei autori ega üldsuse perspektiivist lähtudes ei leidu pädevaid argumente (olgu ajaloolisi, majanduslikke, sotsiaalseid või muid) ülemäära pika autoriõigusliku kaitse toetuseks. Autor peab saama lõigata oma vaimse töö vilja, kuid üldsuselt ei tohi ülemäära pikaks ajaks võtta teoste vaba kasutamise hüvesid.\n3. Mis on avalikus omandis, peab jääma avalikku omandisse. Avalikku omandisse kuuluvaid teoseid ei tohi allutada kellegi ainukontrollile ei nende tehniliste reproduktsioonide kuulutamisega ainuõiguste esemeiks ega tehnoloogiliste kaitsemeetmete rakendamisega juurdepääsu piiramiseks sellistele reproduktsioonidele.\n4. Avalikus omandis teose digitaalse koopia õiguspärasel kasutajal peab olema vabadus niisugust teost taaskasutada, kopeerida ja muuta. Teose kuulumisest avalikku omandisse ei järeldu ilmtingimata, et see tuleb avalikkusele kättesaadavaks teha. Avalikus omandis oleva füüsilise teose omanikul on vabadus piirata ligipääsu niisugusele teosele. Kuid kui ligipääs teosele on juba antud, ei peaks enam rakenduma õiguslikke piiranguid nende teoste taaskasutusele, muutmisele või reprodutseerimisele.\n5. Lepinguid või tehnilisi kaitsevahendeid, mis piiravad ligipääsu avalikus omandis olevatele teostele või takistavad nende taaskasutust, ei tohi jõustada. Teose staatus avalikus omandis garanteerib õiguse taaskasutada, muuta ja reprodutseerida. See hõlmab ka neid õigusi, mis tekivad autoriõiguse eranditest ja piirangutest, õigustatud kasutusest ja õigustatud pruugist, mis tagab omakorda, et niisuguste teoste kasutamist ei tohi piirata lepinguliste või tehnoloogiliste vahenditega.\nLisaks eeltoodule tuginevad ülalkirjeldatud vabatahtlik avalik omand ja kasutajate õigused veel järgmistele põhimõtetele:\n1. Vabatahtlik loobumine autoriõigusest ja kaitstud teoste vabatahtlik jagamine on autori ainuõiguse teostamise õiguspärased viisid. Paljud autorid, kelle teosed on autoriõigusega kaitstud, ei soovi oma õigusi tegelikult täies mahus rakendada või tahavad neist täielikult loobuda. Kui see tegevus on vabatahtlik, on see õiguspärane viis oma autoriõiguste teostamiseks ning seda ei tohi takistada seaduse, teiste õigusaktide ega muude mehhanismidega, sh isiklike õiguste võõrandamatuse kaudu.\n2. Autoriõiguse erandeid ja piiranguid, õigustatud kasutust ja õigustatud pruuki tuleb aktiivselt toetada, tagamaks autoriõiguse ja avaliku huvi fundamentaalse tasakaalu toimimist. Need mehhanismid loovad kasutajaõigused, mis on hingamisruumiks tänapäevases autoriõiguse süsteemis. Kiirete tehnoloogiliste ja ühiskondlike muudatuste ajal on oluline, et need õigused suudaksid jätkuvalt tagada elutähtsate sotsiaalsete institutsioonide toimimist ja erivajadustega inimeste sotsiaalse osaluse võimaldamist. See tähendab, et autoriõiguse erandeid ja piiranguid, õigustatud kasutust ja õigustatud pruuki tuleb näha loomu poolest arenevatena ning avaliku huviga pidevalt kohanduvatena.\n1. Autoriõiguse tähtaega tuleb lühendada. Autoriõiguse pikk tähtaeg koos registreerimisnõude puudumisega kahjustab tuntavalt ligipääsu meie jagatud teadmusele ja kultuurile. Ühtlasi kasvatab see orbteoste hulka, tuues juurde teoseid, mis pole ei autorite kontrolli all ega kuulu avalikku omandisse ning mida ei saa kummalgi viisil kasutada. Seega tuleks uute teoste puhul autoriõiguse kestust mõistliku piirini lühendada.\n2. Iga muutus autoriõiguse ulatuses (sh iga uus kaitstava ainese definitsioon või ainuõiguste laiendus) peab arvesse võtma selle mõju avalikule omandile. Ükski muutus autoriõigusliku kaitse ulatuses ei tohiks tagasiulatuvalt laieneda teostele, mis juba on kaitse all. Autoriõigus on ajaliselt piiratud erand meie jagatud kultuuri ja teadmuse staatuses avaliku omandina. 20. sajandil on selle ulatus märkimisväärselt suurenenud, rahuldamaks laiema avalikkuse arvel väikese grupi õiguste valdajate huve. Selle tagajärjel on enamik meie jagatud kultuurist ja teadmusest lukustatud autoriõiguse ja tehniliste piirangute taha. Minimaalselt peame tagama, et olukord ei halveneks ning et see võiks tulevikus paraneda.\n3. Kui mingi materjal on määratud saama struktuurse avaliku omandi osaks oma päritolumaal, tuleb seda tunnustada struktuurse avaliku omandi osana kõigis maailma riikides. Kui materjalile ühes riigis ei laiene autoriõiguse kaitse, kuna see kuulub autoriõiguse erandi alla või sellepärast, et see ei täida originaalsusenõuet või selle autoriõigus on lõppenud, ei tohiks kellelgi, sh autoril olla võimalik nõuda samale materjalile autoriõiguslikku kaitset teises riigis ega võtta seda struktuursest avalikust omandist tagasi.\n4. Iga katset avalikku omandisse kuuluvat materjali pettuse või eksitamise teel omastada tuleb seaduse jõuga karistada. Säilitamaks avaliku omandi terviklikkust ja kaitsmaks avalikus omandis materjalide kasutajaid valede ja eksitavate ettekujutuste eest, tuleb kõik eksitavad püüded avaliku omandi materjali omastada tunnistada ebaseaduslikuks.\n5. Ühtki muud intellektuaalse omandi õigust ei tohi kasutada avaliku omandi materjali tagasihaardeks ainuõigusliku kaitse alla. Avalik omand tasakaalustab sisemiselt autoriõiguste süsteemi. Seda sisemist tasakaalu ei tohi manipuleerida, püüdes taastada või soetada ainuõigusi mingite autoriõiguse väliste regulatsioonide abil.\n6. On vaja praktilist ja tõhusat moodust orbteoste ja ärilisest ringlusest väljas olevate teoste kättesaadavaks tegemiseks, et ühiskond saaks neid jälle kasutada. Autoriõigusliku kaitse ulatuse ja kestuse laiendamine ning välisteoste registreerimisnõude keeld on tekitanud suure hulga orbteoseid, mis ei ole autorite kontrolli all ega kuulu ka avalikku omandisse. Praeguse asjakorralduse juures ei too need teosed kasu ei oma autoritele ega ühiskonnale, seega tuleks need viljaka taaskasutamise tarvis üldsusele kättesaadavaks teha.\n7. Mäluasutused peavad võtma enda kanda erilise rolli avalikku omandisse kuuluvate teoste tõhusas märgistamises ja säilitamises. Kultuuripärandiga tegelevad mittetulunduslikud organisatsioonid on sajandeid säilitanud meie jagatud kultuuri ja teadmust. Osana oma eripärasest rollist peavad nad kandma hoolt selle eest, et avalikus omandis teosed oleksid kogu ühiskonnale kättesaadavad, neid teoseid märgistades, säilitades ja vabalt kättesaadavaks tehes.\n8. Teoste vabatahtlikku jagamist autorite poolt ega nende avalikku omandisse andmist ei tohi õiguslikult takistada. Need mõlemad on autoriõigusega võimaldatavad legitiimsed tegevused ning nad on hädavajalikud, et tagada ligipääs kultuurihüvedele ja teadmistele, austades samal ajal autorite soove.\n9. Kaitstud teoste isiklik mitteäriline kasutus tuleb teha igaühele võimalikuks ning otsida alternatiivseid võimalusi selle eest autoritele hüvitise maksmiseks. Ehkki iga inimene vajab enesearenguks võimalust teoseid mitteäriliselt kasutada, on samavõrd tähtis, et autorite huve võetaks arvesse uute autoriõiguse erandite ja piirangute kehtestamisel ning vanade muutmisel.\nAvaliku omandi manifesti allkirjastamine Eesti Loodusmuuseumis\nManifesti esimene pidulik allakirjutamine toimus 19. oktoobril 2017 kell 11.00 Rahvusraamatukogu 5. korrusel Milleri salongis. Sellel osalesid MTÜ Wikimedia Eesti, Rahvusraamatukogu, Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu, Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu, MTÜ Eesti Fotopärand ja Open Knowledge Estonia esindajad. Ühtlasi esitleti üritusel USA õigusfilosoofi Lawrence Lessigi raamatu "Vaba kultuur" vastilmunud eestikeelset tõlget ning avati raamatunäitus "Avalik omand, vaba kultuur ja autoriõigus". Kuna kõik soovijad ei saanud samal päeval kohal olla, järgnes allkirjastamise teine ring Tartus 1. novembril, mil Eesti Rahva Muuseumis avati rahvusvaheline digihumanitaaria konverents ning selle raames lisandusid allkirjastajate ringi Eesti Raamatukoguvõrgu Konsortsium (ELNET konsortsium), Digitaalhumanitaaria Selts ja MTÜ Internet Society Estonia.\nNii nagu manifest ei lakanud olemast ja levimast pärast selle algset väljakuulutamist, ei lõpetanud ka Communia ekspertvõrgustik tööd Euroopa Liidu rahastatud projekti lõppedes. Communia jätkab analüüside koostamist avaliku omandi, vaba kultuuri ja autoriõiguse teemal, avaldades neid eelkõige oma blogis.\nTaas toodi manifest välja 2021. aasta augustis eestikeelse Vikipeedia 19. sünnipäeva paiku. Esimesena andis sellele allkirja Eesti Loodusmuuseum 23. augustil ning päev hiljem lisandusid Tartu Ülikooli Raamatukogu ja Eesti Kirjandusmuuseum. 25. augustil kirjutas alla Eesti Keele Instituut ja 2. septembril Muinsuskaitseamet. Peagi lisandusid ka Tartu Kunstnike Liit ja Tartu Kunstimuuseum.\nVõimalus kirjutada Eestis alla eestikeelsele manifestile on avatud ka edaspidi. Manifesti paberversiooni haldab ja nii füüsilisi kui ka elektroonilisi allkirju kogub MTÜ Wikimedia Eesti. Sooviavaldused ja info aadressil eva[ät]wikimedia.ee.\nRahvusraamatukogu direktor Janne Andresoo allkirjastamas manifesti 19. oktoobril 2017.\nWikimedia Eesti nimel kirjutas manifestile alla Sven-Erik Soosaar.\nTallinna Ülikooli akadeemilise raamatukogu direktor Andres Kollist.\nEesti Raamatukoguhoidjate Ühingu juhatuse esimees Katre Riisalu kõnelemas samal üritusel.\nAutoriõiguse teemaline raamatunäitus Rahvusraamatukogus.\nAllkirjastamisring digihumanitaaria konverentsil Tartus.\nKrista Aru allkirjastamas manifesti Tartu Ülikooli Raamatukogu nimel.\nTõnis Lukas allkirjastamas manifesti Eesti Kirjandusmuuseumi nimel.\nEesti Keele Instituudi direktor Arvi Tavast allkirja andmas.\nSiim Raie manifesti allkirjastamas.\nPeeter Talvistu manifesti allkirjastamas.\nJoanna Hoffmann manifesti allkirjastamas.\nAllakirjutanud organisatsioonid Eestis[muuda]\nEesti Raamatukoguvõrgu Konsortsium (ELNET konsortsium)\nAvaliku omandi manifesti tekst PDF-failina\nManifesti ingliskeelne algtekst\nJärgnevad Communia koostatud poliitikasoovitused ja 2012. aastal avaldatud raamat ei ole manifesti osad ning manifestiga ühinemine neid otseselt ei puuduta, kuid võivad sügavama huvi korral olla kasulikud taustamaterjalina:\nCommunia-projekti raamat "The Digital Public Domain: Foundations for an Open culture"\nAvatud teadmuse definitsioon\nVaba tarkvara definitsioon\nVabade teoste definitsioon\nPärit leheküljelt "https://ee.wikimedia.org/w/index.php?title=Avaliku_omandi_manifest&oldid=2291"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 22:54, 15. september 2021.


Self-motivatsioon - kuidas liikuda eesmärgile ilma peatuseta? - Psühholoogia ja psühhiaatria - 2019\nEnese motivatsioon - see on vaimne protsess, mis hõlmab kontrolli teostamist tegevuse protsesside üle, mille tähendus muutub indiviidi arenguks. Enesemotivatsioon põhineb sisemistel stiimulitel, nagu ambitsioon, enesekindlus, tehtud tegevuste tähtsuse mõistmine ja käimasoleva protsessi vahetu tähtsus. Teatud vaimse protsessi jaoks on olemas vastutus, sisemine vajadus soovitud, ületada enda üle ja puudub vajadus välise stimuleerimise järele.\nEnesemotivatsiooni põhjustab sisemiselt valitud soov valitud ja vastavalt individuaalsetele uskumustele või väärtustele. Nende väärtuste kaotus või muutus mõjutab motivatsiooni avaldumise olemasolu ja tugevust indiviidi tegevuses. Väärtuste kaotus viib inimese immobiliseerima, elu autopilootil. Idee on laialt levinud, et enesemotivatsiooni tase sõltub tahtejõu arengutasemest, kuid motivatsiooni ajendab tegelike eesmärkide olemasolu.\nMis on enese motivatsioon?\nEnne enesemotivatsiooni mõiste mõistmist on vaja määratleda motivatsiooni mõiste. Motivatsioon on kõige sagedamini teadlik tegu, mis nõuab teatud tegevuse läbiviimist. On olemas välised (sõltuvad välistest isikutest või asjaoludest) ja sisemine (otsese tegevusega seotud) motivatsioon. Seega võib väliselt konditsioneeritud motivatsioon avalduda inimeste sõnades, kutsudes üles teatud tegevusele, samas kui sisemine ei vaja seda ning seda tingib inimese enda ja sisemiselt määratud vajadused.\nMotiveerivad stiimulid võivad võtta nii positiivseid kui ka negatiivseid ilminguid (kiitus, tasu või märkus, karistus). Ühele tegevusele võib samaaegselt motiveerida erinev välise ja sisemise motivatsiooni arvu suhe, samuti positiivsed ja negatiivsed motiveerivad stiimulid. Puhtad vormid on äärmiselt haruldased ja on pigem raamatu näited, reaalses elus saab inimese motivatsiooni parandada olemasolevate komponentidega töötades. Näide, mis peegeldab kõiki neid motivatsiooni määravaid aspekte, võib näida välja selline: inimene töötab huvitavas töös (sisemine motivatsioon), kus on vaja täita teatud ülesandeid (väline motivatsioon), boonuse andmisel (positiivne stimulatsioon) ja mittevastavus määras trahve (negatiivne stimuleerimine).\nMis on enesemotivatsioon lihtsate sõnadega? Enesemotivatsioon on aktiivne motivatsioon tegutseda enda eest, tõhus töö, sisemine motivatsioon.\nTõhus enesemotivatsioon on iseloomulik inimestele, kes on võimelised negatiivseks muutuma positiivseks, probleemidega toime tulema, kohe kohe nende lahendamiseks, näevad selgelt läbi tehtava tegevuse eelised. Üks motivatsiooni suurendamiseks kasutatavatest tehnikatest on see, et alahinnatakse teedel tekkivaid raskusi ja probleeme (lõhkuge palju tööd mitme väikese ülesande täitmiseks). Kiiret alustamist tööl ja selle kohest täitmist iseloomustavad peaaegu kõik isikud, kellel on suur sisemine motivatsioon. Nad eelistavad keskenduda määratud ülesannete täitmiseks vajaliku aja tõhusamale kasutamisele, selle asemel et raisata seda täitmisele (mõtle ebameeldivale viie minuti pikkusele vestlusele ja lükake seda mitu päeva edasi, vaadake vajalikku uurimistöö mahtu ja hirmutage nõuded).\nEnne enesemotivatsiooni küsimist on vaja teada selle puudumise põhjuseid, kuna nende asjaolude selgitamine võib oluliselt mõjutada tegevuste planeerimist. Enesemotivatsiooni puudumise põhjuseks võib olla halb tervis ja ületöötamine, siis ei tohiks plaani rakendamist mingil moel jälitada, siis peaksite pöörama tähelepanu oma ravile ja puhkusele, et täita ressursse. Teiseks on enesemotivatsiooni vähendamise põhjuste seas valesti seatud eesmärk ja võib-olla mitte üldse, ja siin, kui palju ei võitle ega motiveeri, ei inspireeri oma. Kõige efektiivsem on vea vastuvõtmise tee, kellegi teise eesmärgi tagasilükkamine, kellegi unistuse leidmine ja oma tee leidmine, põhjus, mis toob rahulolu. Asjad, mis võivad inimest motiveerida, aja jooksul muutuvad ja välised sündmused ei muutu. Üks peamisi ülesandeid on toimuvate muutuste teadlik jälgimine.\nPraegu olulise eesmärgi kindlaksmääramisel on oluline, et see oleks konkreetne, saavutatav, lõplik, kooskõlas inimese sisemise alusega ja omaks ajakava. Ja kui ideede tekkimise staadiumis ei ole loominguline ettekujutus ja entusiasm, enesemotivatsioon ei ole vajalik, siis võib huvide või energia väljasuremisprotsessis olla soov loobuda eesmärgist pooleldi. Siin võib olla kasulikud sellised enesemotivatsiooni meetodid nagu:\n- eesmärgi seadmine (see oli võimalikult spetsiifiline, sisaldas termineid ja täpseid formulatsioone) ja selle visualiseerimine (saavutatud eesmärgi kujutise kõige täpsem esitus, et tunda, kuidas inimene tunneb leiutatud pilti, kui soovitud on täidetud);\n- peamiste etappide kindlaksmääramine kavandatud saavutamisel (katkestada tee, et saavutada mitmed lihtsamad ülesanded);\n- üksikasjalikuma rakenduskava koostamine (soovitavalt koos rakendamise tähtaegadega);\n- ülesande elluviimise ettevalmistamine (kõige sagedamini tekib raskus hetkest, mil rakendamine on vajalik, mitte protsess).\nNiisiis on inimese enesemotivatsioon sisemise visiooni protsess enesearendamise ja püüdluste kohta teatud kindla väärtuse saavutamiseks. Selle põhikomponendid on asjakohase eesmärgi olemasolu, motiveerivad tegurid ja rakendusressursid. Sellistest lihtsatest tingimustest hoolimata seisis iga inimene ise motivatsiooni raskustega silmitsi. Probleemi saab kiiresti lahendada ja selleks, et alustada unistuse täitmist, peate järgima mõningaid näpunäiteid artikli viimasest osast. Kuid võib tekkida vajadus sügava sisemise töö järele, mis mõjutab kõiki inimelu valdkondi, muudab selle prioriteete ja otsib uusi viise, kuidas suhelda enda ja ümbritseva reaalsusega.\nEnesemotivatsioon, kuidas liikuda eesmärgile ilma peatuseta?\nEesmärgi saavutamine ilma peatamiseta, takistuste süstemaatiline ületamine - see aitab inimestel saavutada stabiilset ja olulist edu. Püüab leida õnne retsepti, mis ühel hetkel või päeval muudab elu, lõpeb ebaõnnestumises, sest kõik toimub järk-järgult. Oluline on lugeda kirjandust vihjete ja uuringutega, mis on seotud oluliste tulemuste kiire saavutamisega, peate lihtsalt tööle minema võimalikult varakult.\nSee on alustada ja seejärel liikuda valitud märgini regulaarselt kõige märgatavamad takistused. Esimest liikumist ja tegevuse algust võib üldiselt takistada liiga suurte põhieesmärkide seadmine, mis oma ulatuse tõttu lihtsalt pärsivad igasugust soovi neid vastu võtta, on nii ülimalt suured alates hetkest, mil ta on. Siin satub inimene taju lõksu, kus mõnes imepärasel moel tuleb tänapäeva punktist täiesti erineva reaalsusega saavutada kehastunud eesmärk. Mida suurem on eesmärk ja vajalikud jõupingutused, seda suurem on aju kogemus, kui see tegelikkuses, mälus, plaanides kokku puutub ja hakkab seetõttu halvemini töötama. Isiksus siseneb mingi nõiaringi, kus see, mis peaks innustama ja andma jõudu edasi liikuda, ainult surub ja püüab apaatiat. Kui vastupidi, keskenduda neile ülesannetele, mis nõuavad igapäevast täitmist, vähendab stressi taset asjaolu, et isik saab regulaarselt positiivseid tugevdusi ülesannete täitmisest edasi liikudes. Kõik globaalsed eesmärgid tuleb jagada selle osadeks, siis ei peeta seda võimatuks.\nEneseteadvuse jaoks on oluline, et see oleks hetkel, mil igapäevaseid ülesandeid täidetakse, ja mitte vaimset elu tulevikus, püüdes saavutada suur eesmärk. Olles praegusel hetkel mõtete ja teadvusega, on inimesel võimalus tunda end mugavamana, võimatuid ülesandeid ei ole ning stressi tase on oluliselt vähenenud. On mõttetu proovida valida ülesande parim käitumisstrateegia, mis tekib pärast pikka aega - tingimused võivad muutuda, tähtsus kaob. Kuid teie tähelepanu vektori tõlkimine sellele, mida täna teha selle ülesande saavutamiseks võimalikult kiiresti, on efektiivne aja ja ressursside säästmise seisukohast.\nEnesetäiendamisele ei ole piirangut ning pärast ühe ülesande täitmist on alati veel üks, lõputu protsess, kus inimene peab otsustama, kuidas ta oma elutee kaudu pidevalt liikuda saab.\nKuidas liikuda eesmärgile ilma peatuseta? Enesemotivatsioon võib selles küsimuses aidata. Inimese tõhus motivatsioon seisneb igapäevases paranemises (nende arvu, kraadi, valdkonna tähtsus ei ole oluline, isegi kui see on üks protsent, kuid see on). Esialgu ei ole muudatused märgatavad, kui igapäevased parandused ei võta suurel määral, kuid aja jooksul kogunevad need. Selles strateegias ei ole kiirus oluline, kuid püsivus. Kõige tõhusam viis edenemiseks on väikesed sammud, kuid järk-järgult, kui mõnel kiirel tõmbamisel. Seega on tulemused stabiilsemad ja keha ei veeta viimaseid jõude hädaolukorras.\nOn vaja mõelda ja leida, et seda saab teha iga päev eesmärgi järkjärguliseks saavutamiseks. Mis tahes eesmärgi purustamine etappideks ja need etapid igapäevaseks ülesandeks suurendab saavutamise võimalusi. Plaani kohaselt saab inimene ise orienteeruda, kuhu ja millise aja jooksul teda liigutada - ja see eemaldab tarbetu ärevuse. Igapäevaste tegevuste, enesehinnangu ja saavutuste rõõmustamisel suureneb isemotivatsiooni arengu tase automaatselt. See mehhanism on seletatav asjaoluga, et meie aju nõuab sama palju energiat, et teha valikuid - hommiku valikuid või maja valikut - energiakulud on samad. Samamoodi on väikese saavutuse rõõm peaaegu võrdne midagi suurega.\nEnesemotivatsiooni põhimõtted ja meetodid on diferentseeritud kontseptsiooni kirjelduse käigus, kuna enesemotivatsiooni vaadeldakse selle arengu seisukohast. Kuid lisaks eesmärkide ja nende saavutamise viiside omadustele on mitmeid olulisi punkte, mis on kaudsed viisid motivatsiooni suurendamiseks.\nElu lõplikkuse ja möödasõidu mõistmine suurendab suuresti enesemotivatsiooni taset, et teha midagi praegu või hävitada häirivaid tegureid, mis võtavad olulise osa energiast. Kui inimene seisab silmitsi ohuga või on kriitilises olukorras, märkab ta kodumaiste ressursside mobiliseerimist, väikeste asjade amortiseerumist ja väga suure tõhususega tegevuste keskendumist. Loomulikult ei tohiks sellistesse olukordadesse sattuda just selleks, et tõsta oma motivatsiooni taset, kuid aeg-ajalt meelde tuletada elu lõplikkusest võib olla hea motiveeriv tegur.\nTasub jälgida oma individuaalset majanduslanguse ja töövõime ja meeleoluhäire perioodilisust. Ebasoodsad perioodid võivad lihtsalt oodata, mitte palju nõudlikust täielikust tagasipöördumisest. Keegi ei saa iga kord sajaprotsendiliselt teha, energia taastamise perioodid on vajalikud rakenduse taasalustamiseks. Kui energia vähenemine ei ole seotud korrapärase perioodilisusega, siis peaksite hoolitsema iseenda eest, kohandama une ja ärkvelolekut, toitumist ja saama positiivseid emotsioone ning lõppude lõpuks sõlmima uue lepingu ja projekti (kui hetkel ei ole), et julgustada ennast tegutsema .\nEnesemotivatsiooni põhimõtted ja meetodid põhinevad huvide säilitamisel ja kogu maailma huvides. Selleks, et energia ei oleks stagnatsioon, on iga uus kogemus kasulik - reisile või loodusele minek, veeta päev raamatute lugemiseks või filmide vaatamiseks, teatrite või näituste külastamiseks - lihtsalt selleks, et saada tavapärastest igapäevaoludest kõige rohkem kasu. On kasulik kuulata, mis inspireerib, täidab sisemise energia reservuaari. Samuti on kasulik veeta aega vaikus, kustutades teabe ülekoormuse. Püüdke tagada, et valitud klassid toovad teid lähemale, et mõista oma enda ja temaga kontakti.\nNõuanne, mida igaühe jaoks on täis, kulutab vähem aega teleri ja interneti ees, nagu see on endiselt asjakohane, kuid muudatusega, et peaksite teadlikult lähenema sellele, mida te seal näete, lase sellel teabel inspiratsiooni ja ühtsust hingega, mitte aga lihtsalt häirib oma mõtteid ja võtab aega.\nEnne uue vajadusega lõpetada kõik vanad lõpetamata ärid. Pikka aega on teadlased leidnud, et ebatäielikkus suurendab oluliselt väsimuse taset. Vaadake hoolikalt läbi oma lõpetamata ülesanded, võib-olla võib mõningaid neist loobuda, mõned kaotada asjakohasuse ja ülejäänud saab üle anda teistele inimestele. Oma energiaruumi puhastamine kõrvaldab tee uue rakendamise ja võimaluse suunata ressursse inimese valitud kanalile nende arendamiseks.\nEnesemotivatsioonimeetodid ei piirdu ainult eesmärgi seadmisega ja sellega töötamisega. See hõlmab üsna tõsist tööd, mis hõlmab laia valikut sisemisi eneseteadmisi. See on negatiivsete hoiakute ja kartuste, eelarvamuste, mis takistavad meil oma plaanide täitmist läbi viia. Suurendage enesekindlust ja enesehinnangut - see võib aidata teisi, minna psühhoterapeudi, tähistada oma igapäevaseid edusamme. Oluline on olla võimeline toetuma teistele, jagama kogemusi ja saama toetust teistelt inimestelt. Oluline on korraldada oma elu ruum nii, et nendes kohtades, kus sisemine ressurss jõuab - ise motiveeritud, on võimalus saada välist motivatsiooni või tuge.\nVaadake videot: VÕITJA MÕTTEVIIS - enese motivatsiooni resurss 2018 (September 2019).\nKuidas toime tulla lapse enesetapuga\nCopyright 2019 \_ none \_ Enese motivatsioon


Araabia kevadele järgnenud aastal kasvasid Lähis-Ida-Põhja-Aafrika piirkonnas usupiirangud ja Egiptus oli koduks valitsuse kõige intensiivsematele piirangutele. Kuid Egiptuses on valitsuse piirangud seotud ka moslemi avalikkusega, kes on religioosse pluralismi suhtes tunduvalt vähem salliv kui mujal asuvad moslemid.\nEelmisel kuul avaldatud Pewi uurimiskeskuse analüüs näitas, et Egiptuses olid valitsuse poolt 2011. aastal religioonile seatud piirangud hõlmanud jõu kasutamist usurühmade vastu; religioosse diskrimineerimise ärahoidmine; islami soosimine teiste religioonide ees; islamist teistele religioonidele ülemineku keelud; mõnede usurühmade häbimärgistamine ohtlike sektide või kultustena; ja piirangud usukirjandusele või ringhäälingule. Kõik need valitsuse piirangud ei olnud mitte ainult Egiptuses, vaid nende piirangute intensiivsus oli kõrgem kui teistes riikides.\nNeed tegevused teenivad Egiptusele 2011. aasta valitsuse piirangute indeksi 8,9 punkti 10-st - skaala, mille on välja töötanud Pew Research, et hinnata valitsuse piiranguid usule aja jooksul ligi 200 riigis ja territooriumil. See on palju kõrgem kui Lähis-Ida-Põhja-Aafrika riigid tervikuna, kus mediaanindeksiskoor (sh Egiptuse oma) on 5,9.\nEgiptuses sarnase aja jooksul (november-detsember 2011) korraldatud avaliku arvamuse küsitlus näitab, et paljud Egiptuse moslemid tunnistavad oma ühiskonnas usuvabaduse puudumist. Küsimusele, kas neil on väga vaba, mõnevõrra vaba, pole liiga vaba või pole üldse vabadus oma usku praktiseerida, vastab vähem kui pool Egiptuse moslemitest (46%) „väga vabalt”. Vähem arvab, et Egiptuse mittemoslemid võivad oma usku praktiseerida väga vabalt (31%). Seevastu Euroopas, Lähis-Idas, Aafrikas ja Aasias küsitletud 39 riigi mediaan, mis moodustab 78% moslemitest, väidab, et neil on väga vabadus oma usku praktiseerida, ja 73% väidab, et oma riigi mittemoslemid võivad oma usk.\nÜldiselt kirjeldab umbes üks viiest Egiptuse moslemist (18%) mittemoslemeid mitte liiga vabana või pole üldse vaba oma usu praktiseerimiseks. Egiptuse moslemeid ei muretse tingimata see usuvabaduse puudumine: kaks kolmandikku neist, kes ütlevad, et Egiptuses mitte-moslemid pole liiga vabad või pole kõik vabad oma usku praktiseerima, on see hea asi.\nNagu paljud kogu maailmas küsitletud moslemi avalikkused, soovib enamik Egiptuse moslemitest (74%), et šariaat ehk islami seadus oleks kinnitatud maa ametlikuks seaduseks. Egiptus on siiski üks väheseid riike, kus selge enamus (74%) šariaadi pooldajatest väidab, et nii oma riigi moslemid kui ka mittemoslemid peaksid alluma islami seadustele. Kogu maailmas on mediaan 39% moslemitest, kes pooldavad islamiseaduse kehtestamist, et šariaat peaks kehtima nii moslemite kui ka mittemoslemite suhtes.\nEgiptuse moslemid toetavad ka usust taganemise kriminaliseerimist või islami jätmist mõne teise usu heaks. Valdav enamus Egiptuse moslemeid (88%) väidavad, et islamist eemaldumine peaks olema karistatav surmaga. Selle 37 riigi seas, kus küsimus esitati, arvas mediaan 28% moslemitest, et usust taganenute suhtes tuleks kohaldada surmanuhtlust.\n8 fakti armastuse ja abielu kohta Ameerikas


Ettevõtlusnädal tipnes parimate pjedestaaliga - Uudised - Tasuline - Pärnu Postimees\n“Donald Trumpiga võrreldes pole ma mingi lapsesuu.” Jüri Mõis\nEttevõtlusnädal tipnes parimate pjedestaaliga\n11. oktoober 2013, 15:20\nEttevõtlusnädal Pärnumaal tipnes tavakohaselt parimate ettevõtjate tunnustamisega, Pärnu Rannahotellis selgusid Kuldse Oaasi omanikud, edukas alustaja, turismitegu, vastutustundlik ettevõte, maaelu edendaja, turismiarendaja ning linna ja maakonna peaauhinna pälvijad.\nVõib-olla on see Pärnu eripära, aga linnavalitsuse egiidi all toimuv konkurss “Kuldne oaas”, millega tunnustatakse ettevõtteid, mis pakuvad nii kodulinlastele kui külalistele head teenindust ja meeldejäävaid maitse- ning kultuurielamusi, pole toonud uusi nimesid tegijate hulka. Samas võib öelda, et pjedestaalile tõstetud pole latti madalamale lasknud, vaid pakkunud veelgi paremat teenust.\nAuhinda Kuldne Oaas antakse välja kuues kategoorias ja eelmise aastaga võrreldes pole selle pälvinute rivistuses mingit muutust. Jätkuvalt on parim toitlustuskoht ja kõige lastesõbralikuma teenindusega ettevõte Steffani pitsarestoran, parim tee või kohvi nautimise koht kohvik Supelsaksad. Parima meelelahutuse või vaba aja veetmise kohana pole ööklubi Sugar kohta käest andnud, nagu ka parim spordisündmus Jüri Jaansoni kahe silla jooks ning meeldejäävaim kultuurisündmus „Augustiunetus“.\nPärnu teede-tänavate lugu Loe artiklit\nLohutus võib tulla mulla altki Loe artiklit\nKülastus "noortekeskusesse": värvikas elu Pärnu bussijaamas Loe artiklit Vaata galeriid\nRaievaidlus päädis kohtuga Loe artiklit\nIvo Vaher Vahter ehk Morsk – läbi ja lõhki kivimees Vaata ka videot Loe artiklit Vaata videot\nAnnika Kuusik: Miks ma kooli tualettruumis suitsetasin? Loe artiklit\nShow-tantsija vaheldusrikas töö: vahel tuleb laval vitsutada viinereid ja mängida kurja isa Loe artiklit\nERSO jõuab Pärnu, Kihnu ja Häädemeestele Loe artiklit\nKadunud hingi ähvardab kooli- ja lasteaiakohata jäämine Loe artiklit\nKuulutused, 17. november Loe artiklit\nMuuli kergliiklustee võtab ilmet, kuid valmimine hilineb Vaadake pildigaleriist, kuidas vaiadele rajatav laudtee kuju võtab! Loe artiklit Vaata galeriid\nOtseblogi: Austraalia faunaga põrkunud Tänak jahib ralli esikohta, lootus tiitlist pole kadunud! 4 Loe artiklit Vaata galeriid\nArteri suur intervjuu! Tõnis Mägi: mis praegu toimub, tekitab õõva 1 Loe artiklit\nRumal lugu: kaitseväe 100 aastapäeva väliteenistusel puudus riigikogu pärg 2 Loe artiklit\nVene luure on tunginud Briti viisataotlusi menetleva firma süsteemi 2 Loe artiklit\nOtseblogi ja videod: Ratas otsib jätkuvalt lepitust, koalitsioonierakondade juhid kohtuvad pühapäeval Ratas ei välista vähemusvalitsust 86 Loe artiklit Vaata videot Vaata galeriid\nJuhtkiri: Jüri, kuhu jäi preambul? Loe artiklit


Disainiauhinnad jagatud — moodnekodu.ee lugejate lemmik autoridisaini kategoorias Stella Soomlaisi ja Nick Rawcliffe`i loodud MALE - Moodne Kodu\nDisainiauhinnad jagatud — moodnekodu.ee lugejate lemmik autoridisaini kategoorias Stella Soomlaisi ja Nick Rawcliffe`i loodud MALE\nFoto: Aivar Pärtel. Stella Soomlais vasakult kolmas.\nEesti Disainiauhinnad 2014 on jagatud. Moodnekodu.ee lugeja sai valida lemmiku kahes tootedisaini kategoorias: parim autoridisain ja parim tööstusdisain. Tegime ka oma valiku — hääletusele läksid need tööd, mis haakuvad koduse interjööriga. Autoridisaini kategoorias osutus rahva lemmikuks stiilne MALE, mille autoriteks on Stella Soomlais ja Nick Rawcliffe. Stella jagab muljeid.\nKust tekkis idee just selline MALE teha?\nKaks aastat tagasi tuli Nick Rawcliffe, tunnustatud Inglise tootedisainer, Disainiöö raames Eestisse ja me sattusime minu stuudios rääkima. Tal oli idee teha teistmoodi male ja ta otsis just parasjagu kedagi, kes oskaks teostada toote nahaga seonduvat osa. Kuna mulle Nicki algne mõte väga meeldis, siis ma haarasin võimalusest kinni, hakkasin ideega katsetama ja pakkusin talle erinevaid lahendusi. Sellest hetkest oleme toodet koos arendanud. Enamjaolt kirjutame e-meile ja räägime Skype’is ning saadame pilte ja tööproovidega pakke, kuid ühe korra saime kokku ka Londonis. Siis oli väga hästi näha, kuidas ühes aegruumis töötamine on palju efektiivsem, kuna suutsime paari tunniga teha sama palju tööd, mis muidu oli võtnud kuid.\nKui kaua kulus aega ideest teostuseni? Kas selle aja jooksul sai MALEt täiustatud-muudetud?\nDisainiprotsess kestab tegelikult senimaani, kuna järgmisel kuul peame male tootmisse saama ja sellega seoses võib veel tehnoloogia osas midagi muutuda, kuid esimese näitamiseks kõlbava prototüübi saime valmis poole aastaga. Eks see kahe riigi vaheline suhtlus interneti teel paneb omad piirid ette. Tööprotsess on väga kerge aeglustuma, kuna meil mõlemal on mitmeid muid projekte käsil. Õnneks oli Nickil aga tookord vaja minna New Yorki disainimessile ja see oli hea daatum, milleks pidime prototüübi valmis saama. Usun, et töötame malega veel aastaid edasi, sest kindlasti saame kasulikku tagasidet ka neilt, kes seda mängima hakkavad. Praegu oleme neid müünud vaid üksikuid, kuid just eile sain Nickilt kirja, et internetipood Bespoke Global võttis male müüki, seega me peame kiirelt tootmisega alustama. Aga mis tööprotsessi puutub, siis ega ma ausalt ei kujutanud ette, et alguses nii lihtsana näiv idee võib endas kätkeda nii palju disaini- ja tootmisprobleeme. See on mulle olnud väga hea kool. Oleme Nickiga päid vangutanud, et kuidas saab üks väike asi nii raske olla, kuid siis isekeskis nalja teinud, et kui see oleks lihtne, siis teeks seda kõik. Aga eks me oleme temaga mõlemad parajalt pedandid, seega me ei jäta jonni enne, kui oleme saavutanud meie standartidele vastava kvaliteedi.\nMis põnevat teoksil ja tulamas?\nHetkel töötame kahe järgmise lauamängu kallal. Esimesena neist tuleb turule trips-traps-trull ning peale seda Türgi tuntud mäng tawula ehk backgammon. Eesmärk on teha paljude lauamängude kollektsioon. Igasuguseid põnevaid lahendusi on mõttes, seega praegu minu ja Nicki koostööl lõppu ei paista.\nNimelisi eeskujusid on väga raske eraldi välja tuua, sest neid inimesi, kes inspireerivad, on nii palju. Küll aga ei piirdu minu eeskujud vaid disainimaailmaga. Kui inimene teeb seda, mida ta armastab ning tahab seda hästi teha, siis on ta tavaliselt ka inspireeriv eeskuju, olgu selleks siis disainer, käsitööline, müüja, bussijuht või mõne muu elukutse ja ameti esindaja. Peamine on kirg ja tahe. See nakkab.\nKas oled ise suur maletaja?\nSiinkohal pean kahjuks silmad piinlikult maha lööma ja ütlema, et ma ei mäleta enam, millal võtsin oma tihedas töögraafikus aja ja rahulikult malet mängisin. Väikesena oli see mul üks lemmikmängusid, kuid praegu olen kindlasti kehvapoolne mängija. Male aga iseenesest on mulle siiani üks sümpaatsemaid lauamänge, mistõttu ma ka selle projekti ette võtsin.\nMida tähendab disaineri jaoks lugejate tunnustus?\nLugejate lemmikuks valimine tuli kindlasti üllatusena, sest Bruno auhindade seas oli minu meelest nii palju tooteid, mis moodnekodu.ee kontseptsiooniga haakuvad ja on eeskujulikud hea Eesti disaini näited. Lisaks olin ma ise pigem ametis Disainiöö festivali korraldamisega ning minu peamine mõte oli, et kõik sujuks, seega mul ei olnud aega selle üle endamisi arutleda. Aga tunnustust on ikka hea saada! Konkreetse auhinna osas on aga ehk suurim väärtus see, et sain justkui heakskiidu, et oleme Nickiga õiget asja ajanud ning inimestele, kellele see toode mõeldud on, see ka meeldib ja nad tahaksid seda oma kodus näha. See teeb rõõmu ja annab jõudu jätkata.\nTuult tiibadesse Stellale!


Lennupiletid Anthony Lagoon (Austraalia)-s, odavad lennupiletid Anthony Lagoon (Austraalia) / Tickets.ee\nLennupiletid järgnevasse sihtkohta: Anthony Lagoon, Austraalia kõikidelt lennufirmadelt madalate hindadega\nLennupiletid > Austraalia > Anthony Lagoon\nLennupiletid linna Anthony Lagoon (AYL)\nBroneerige internetis kõige soodsamad piletid linna Anthony Lagoon. Lennupiletite otsingusüsteemi Tickets.ee abil leiate vaevata parimad pakkumised ning saate kergesti osta lennupiletid linnast Anthony Lagoon. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Seejärel pakub süsteem välja kõik võimalikud lennupiletite variandid linnast Gaithersburg.\nLisaks saate meie kodulehel alati kontrollida aktuaalset lendude reisigraafikut linna Anthony Lagoon, Austraalia ükskõik millisest lennujaamast maailmas ning tutvuda allahindluste, kampaaniate ja viimase hetke pakkumistega kodust väljumata, et soetada lennupileteid sobivale reisile.\nKui palju maksab lennupilet linna Anthony Lagoon\nLennupiletite hind linna Anthony Lagoon linnast Gaithersburg sõltub päevast, kuust ning väljalennu ajast, kuid ka lennufirmast. Me võrdleme hindu otsereisidele ning ümberistumistega reisidele 750 lennufirma pakkumiste seast. Kasutage lennupiletite otsingut, et kontrollida hindu ning väljalennu kuupäevi teie linnast.\nKui mitu lennujaama on linnas Anthony Lagoon? Millised lennujaamad on linnas Anthony Lagoon?\nLinnas Anthony Lagoon on järgnevad lennujaamad: Anthony Lagoon.\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 2605925297


Tarbimislaenude võtmine kahanes kolmandiku võrra - Eesti majandus - Uudised - Majandus\nTarbimislaenude võtmine kahanes kolmandiku võrra\n13. oktoober 2020, 19:51\nRaha. Foto on illustreeriv. FOTO: Arvo Meeks/Lõuna-Eesti Postimees\nFinantsinspektsiooni (FI) teatel sõlmiti uusi tarbimislaenulepinguid teises kvartalis 153 000 ehk 16 protsenti vähem kui esimeses kvartalis ning 33 protsenti vähem kui aasta tagasi.\nMajandusliku ebakindluse tõttu jätkus ka teises kvartalis laenuvõtmise aeglustumine. Sealhulgas vähenes sõiduki liisingulepingute sõlmimine aastaga 40 protsenti, muu rahaline krediit ehk tagatiseta väikelaen langes 35 protsenti. Kõige vähem oli mõjutatud vara ost järelmaksuga – selliseid lepinguid sõlmiti teises kvartalis 10 protsenti vähem kui 2019. aasta teises kvartalis, teatas FI.\nOluliselt kahanenud laenuaktiivsuse tõttu vähenes teises kvartalis esmakordselt ka krediidiandjate tarbimislaenude koondlaenuportfelli maht, mis kahanes 1,1 protsenti ning moodustas juuni lõpus 1,16 miljardit eurot.\nVähenenud laenude väljastamine ei toonud siiski muudatusi krediidiandjate turu jaotusse. Krediidiasutustega seotud krediidiandjate turuosa moodustas jätkuvalt 81 protsenti sektori laenuportfelli jäägist ehk 945 miljonit eurot. Nende hulgas oli suurima turuosaga Swedbank Liising 27 protsendiga. Ülejäänud 19 protsenti turust ehk 217 miljonit eurot on katnud krediidiasutuste välised krediidiandjad, kellest suurima ehk 3-protsendilise turuosaga oli IPF Digital Estonia.\nKoroonaviiruse levikust tingituna on FI hinnangul ajutiselt kõrgendatud riskiks tarbijate sissetulekute kadumine või nende vähenemine ja selle tagajärjel makseraskuste tekkimine või sissetulekute asendamine laenuga. Teises kvartalis ilmnes juba koroonakriisi mõju krediidiandjate laenuportfelli kvaliteedile – viivislaenude maht on kasvanud 15,4 miljonilt eurolt 18,7 miljoni euroni.\nNii krediidiasutustega seotud krediidiandjate kui ka krediidiasutuste väliste krediidiandjate laenuportfelli kvaliteeti mõjutas enim niinimetatud tagatiseta väikelaen, mille mõju laenuportfellile oli siiski suurem krediidiasutuste välistel krediidiandjatel, sest väga mitmed neist spetsialiseeruvad just sellise laenuliigi väljastamisele.\nNii kasvas viivises väikelaenude jääk krediidiasutuste välistel krediidiandjatel 2,8 miljoni euro võrra, samas kui krediidiasutustega seotud krediidiandjatel kasvas viivises väikelaenude jääk 200 000 euro võrra.\nKokkuvõttes kasvas kvartaliga krediidiasutuste väliste krediidiandjate viivises olevate laenude osakaal 6,2 protsendilt 7,7 protsendini. Krediidiasutustega seotud krediidiandjate viivises olev laenujääk jäi muutumatuks, moodustades nende laenuportfellist 0,2 protsenti.\n2020. aasta teise kvartali lõpus tegutses turul 45 krediidiasutuste välist krediidiandjat, 11 krediidiasutustega seotud krediidiandjat ja 9 krediidivahendajat.


Drake on osa Stake .com meeskonnast $\nDrake on teinud koostööd ettevõttega Stake.com\nMitme plaatinaga laulja on suur crypto fänn ja aktiivne Stake mängija\nStake vs Drake otseülekande sündmused, mis toimuvad kogu 2022. aasta jooksul\nStake vs Drake otseülekanne\n2022. aasta märtsis teatas Stake.com partnerlusest plaatinaauhinna võitnud kunstniku Drake .\nStake on maailma suurim krüpto-spordiennustus ja -kasiino ning Drake on Stake.com -i aktiivne mängija.\nLisaks sellele, et Drake on edukas laulja-laulukirjutaja, on ta ka suur krüptofänn ja tuntud Stake spordiennustuses suurte rahaliste panuste tegemise poolest.\nKanadalane korraldab Stake eksklusiivseid otseülekandeid, millest esimene toimus maikuus. Drake vs Stake otseülekanne nägi Stake mängijatele ära üle $1 000 000.\nDrake ütles hiljuti, et partnerlus on "vältimatu", Stake kaasasutaja Ed Craven ütles lepingu kohta: " Drake on olnud meie ülemaailmse kogukonna aktiivne liige juba paar kuud, nii et järgmine samm ja suhte loomulik areng oli et saaksime voo loomisel koostööd teha.\n"Me jagame sama armastust krüpto, hasartmängude ja kogukonna vastu ning oleme selle liikumise esirinnas oleva tehnoloogia ja kultuuri sarnaselt mõtlevad fännid."\nDrake liitub Stake meeskonnaga endise jalgpallitähe Sergio Aguero , kuna see populaarne krüptoennustuste sait laiendab oma veebikogukonda. Aguero , kes nautis Manchester City ja Argentinas mängides suurt edu, töötab koos Stake mitmete erinevate projektide kallal, sealhulgas eksklusiivse sisu ja reklaamide loomisel.\nEsimene Stake vs Drake reaalajas voogedastusüritus toimus maikuus, kus jagati üle 1 miljoni dollari.\nEt tulevastes sündmustes osaleda, on vaja vaid Stake kontot. Drake otseülekande sündmused Stake on avatud kõigile registreerunud mängijatele.\nKui te pole veel registreerunud, saate konto kiiresti avada järgmiselt.\nMinge selle lingi kaudu Stake.com ja klõpsake nuppu Registreeru.\nLooge kasutajanimi või registreeruge sotsiaalmeedia võrgustiku (nt Facebook, Twitch või Google'i konto) abil.\nKui teilt küsitakse, kas teil on kood, sisestage Stake.com -i sooduskood NEWBONUS . Uue mängijana annab kood teile liitumisel suurima saadaoleva boonuse.\nUued mängijad saavad NEWBONUS koodiga registreerudes kuni $1000 boonust. Kui olete oma uue konto avamiseks klõpsanud nupul "Mängi kohe", saate boonuse saada.\nBoonuse saamiseks pead tegema oma esimese pärisraha sissemakse. Saate sissemakse teha Bitcoin , Ethereum , Litecoin , Dogecoin , Tron ja teiste krüptovaluutadega.\nKui teie esimene sissemakse on tehtud, saate 200% sissemakseboonuse. Tee sissemakse $100 väärtuses krüptoraha ja saad $200 boonust. Tee sissemakse $500 ja saad kogu $1000 boonuse. Seejärel võite hakata panuseid tegema!\nPärast registreerumist pääsete juurde ka kõikidele otseülekannete sündmustele, sealhulgas Stake vs Drake Live Streamsile. Olge Drake seotud tulevaste sündmustega veebisaidil!\nStake.com ja Cricket Ireland kuulutavad välja sponsorlepingu\nSuure võitluse sponsorlus $


Tahke Bambuspõrandate Paigaldamine 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nMida peate Paigaldamine tahke bambuspõrandatega võib pakkuda teile suurepärast põrandapinda elamiseks. Seda on kerge hooldada, ilme vaadata ja tunda end jalgade all. Tahke bambuse paigaldamise protsess on väga sarnane lehtpuu paigaldamisega. Kui teil on põrandakattega kogemusi, peate olema võimeline ka bambust paigaldama.\nPaigaldamine tahke bambuspõrandatega võib pakkuda teile suurepärast põrandapinda elamiseks. Seda on kerge hooldada, ilme vaadata ja tunda end jalgade all. Tahke bambuse paigaldamise protsess on väga sarnane lehtpuu paigaldamisega. Kui teil on põrandakattega kogemusi, peate olema võimeline ka bambust paigaldama. Siin on põhid tahvli bambuspõrandate paigaldamise kohta.\nEnne installimise alustamist peate teadma, kui palju bambust osta. Kasutage oma lintmustrit, et saada ruumi pikkus ja laius. Korrutage kahte mõõdet, et saada ruutkilest. Korrutage seda numbrit 1.10 võrra, et saada summa, mida peate ostma.\nKuna bambus on looduslik toode, siis see laieneb ja sõltub temperatuurist ja niiskusest. Kui installite selle oma maja, peate selle enne paigaldamist viima, et see saaks aklimatiseerida. See protsess võtab umbes 1 kuni 2 päeva, et saaksite edaspidi bambusest probleeme vältida.\n3. samm - Valmistage ruum paigaldamiseks\nInstallimiseks valmis, peate esmalt tuba ette valmistama. Võta kõik mööbel ja kõik muud ruumi. Tõmmake põrandaliistud või veerandid ringi ümber ruumi serva. Võta kõik põrandad, mis on ruumis juba paigaldatud, ja eemaldage see.\n4. samm - põrandaplaadi ettevalmistamine\nKui teil on betooni aluspõrand, peate võib-olla seda enne paigaldamist veidi tasapinda. Kasutage isetasanduvat segu, et tasandada põrandalanget. Kui olete puidust aluspõrandas, veenduge, et põrand on heas korras. Kui see pole tasane, peate võib-olla paigaldama vineeri, et saaksite end sileda pinnaga töödelda. Kui olete kindlaks teinud, et põrand on tasane, pühkige see luuk ja tolmupana.\n5. samm - pane põrand\nAlustage põranda paigaldamist ruumi nurgas. Kui te põranda peale kleepida, peate kleepima mõne kleepaine. Seejärel vajutage plaati kleepaine alla. Kui olete põrandalaua naelutav, asetage laud alla puidust aluspõrandale ja laske küüned diagonaalselt läbi keele läbi. Hoidke lauad vertikaalselt üle kogu ruumi nagu see.\n6. samm - plaatide lõikamine sobivaks\nViimane rea laud tuleb lõigata ruumi mahutamiseks. Mõõdetage vahekaugust ja seejärel lõigake plaat selle saagiga sellele mõõtmele. Paigaldage plaat ja seejärel liikuge järgmisele reale.\n7. samm - katkesta iga rida\nKasutage lõikust jäänud väikest detaili, et alustada järgmisel real. Rööpade põrkumine muudab põranda tunduvalt paremaks, kui olete valmis.\n8. samm - töö lõpetamine\nKui olete paigaldanud kogu bambuse, asetage oma alusplaadid või veerand ümberringi ringi ümber.Liigutage oma mööbel toas ja võite nautida oma uut põrandat.\nPõhiline » Sisustus Home » Tahke Bambuspõrandate Paigaldamine\nT8 valgustid kasutage nn elektroonilisi liiteseadiseid. Nad kasutavad pooljuhi komponente. Elektroonilised liiteseadised töötavad vaikselt ja alustavad koheselt. Neil ei ole müristamist. T8-pin-tüüpi valgusallikad kasutavad vähem energiat, suurendades samas valgustust. Need seadmed on tänapäeval ehitusmaailmas standardsed valgustid.\nKuidas Vahetada Klaasist Klaasist Klaasist Klaasi 2. Osa


Tirri sobivus erinevate rummudega - velo.clubbers.ee\nTirri sobivus erinevate rummudega\nLiitunud: 03. 08. 2013. 17:51\nPostitus Postitas Swissflam » 10. 11. 2013. 20:01\nKuna minu rattal on küllaltki kehvad pöiad siis oli soov need vähe tugevamate vastu vahetada. Mõistlik on vahetada kogu jooks ja järelturul on valik suhteliselt hea (vähemalt minu jaoks) aga tekib küsimus tagumise jooksuga - enamus pakutavast on tirriga, mis mahutab 8-9 käigulise kaseti, minul kasutuses 7-ne kasett. Kas minu vana tirr (7-käigulise kasetti oma) sobib 8-9 käigulise rummu külge (või tekib muid probleeme nt. kokkujooks vmt)?\nRe: Tirri sobivus erinevate rummudega\nPostitus Postitas MK777 » 10. 11. 2013. 20:35\nTirr (freewheel) on mõeldud vaid keermega rummule, kassett aga rummule, millel on tirrisüdamik (freehub).\nPostitus Postitas Swissflam » 11. 11. 2013. 20:12\nVabandan enda tallapressispetsiifilise sõnavara puudulikkuse/vearohkuse üle. Küsimus oli siis tirrisüdamiku sobivuses erinevate rummudega. Ehk siis kas tirrisüdamikusisene "hammasvöö" on alati ühesugune (kasvõi ühe tootja lõikes) või mitte. Olukord, mida üritan kirjeldada, on sellel pildil http://www.parktool.com/uploads/images/ ... _parts.jpg\nPostitus Postitas MK777 » 11. 11. 2013. 21:57\nIgal tootjal on oma kinnitus ja isegi sama tootja erinevatel mudelitel võib see olla erinev.\nPostitus Postitas serxx » 11. 11. 2013. 22:12\nKui jutt käib 7 käigulisest maastikurattast, siis suure tõenäosusega on see shimano või shimanoga ühilduv kassett.\nSellisel juhul istub ta Shimano 8/9/10 käiguliste rummude otsa, kui lisada juurde spacer. Nimelt on 7 käiguline rumm/kassett lühemad ja seda on vaja kompenseerida.\nAga alati tasub üle kontrollida!\nPostitus Postitas Swissflam » 12. 11. 2013. 10:03\nTänan vastuste eest, tirrisüdamikega on nüüd sotid selged. Selliste seibide kasutamine tähendab siis seda, et kasutan 8/9/10 tirrisüdamikku ja asetan sellele 7-käigulise kasetti. Tekib kahtlus, kas selline kombo enam raamivahele mahub, praegugi on kett raamist 4-5 mm kaugusel (kett kõige servmisel hammasrattal)? Saan aru, et tirrisüdamik on siis 3-4mm laiem, kui palju rummude mõõtude vahe võib olla?\nPostitus Postitas erikr » 12. 11. 2013. 11:12\nhttp://sheldonbrown.com/frame-spacing.html , kerid alla Some standard spacings tabelini.\nMõõdad ära enda ratta tagahargi või rummu laiuse. Kui on 135 mm, pole probleemi 8/9/10 tirrisüdamikuga rummu kasutamiseks. Kui on 130, tuleb ehk veits väänata tagaharki laiemaks.\nPostitus Postitas Swissflam » 12. 11. 2013. 19:15\nNo nii, tee Valhallasse peaks avatud olema, tagahargi laiuseks mõõtsin 136,2mm. Eks näis, kas praktika kinnitab teooriat.\nPostitus Postitas metslane » 13. 11. 2013. 09:33\nKui väga kaalujälgia ei ole siis kõige lihtsam on sinna visata 8ne kassett.Hammakate vahed on samad ja kõige suurem jääb lihtsalt kasutamata.Hinnavahe on ka mingi 2€.Teine võimalus on 7ne kassett ja siis seibid vahele.esimeseks seibiks kindlasti metallist seib!\nPostitus Postitas Maidor » 11. 10. 2014. 18:02\nMinu ratta tirri (freewheel) kõige väiksem on 14 hambaga. Vajaksin väiksemat, et kiirust juurde saada. Vajadus siis elektrirattale. Olen erinevates poodides küsinud, kuid neil pole. On keegi ehk targem, kus saada? Kas BMX ühene tirr sobiks?\nPostitus Postitas andresle » 11. 10. 2014. 18:15\nKui Sul on tagarummus elektrimootor ja tirri jaoks keere, siis oled suhteliselt täbaras seisus, sest enamik keermega tirre sünnib 14 hammakaga. BMX-i tirr tavalisele keermele ei mahuta vähemat kui 16. On toodetud ka tirre nii 11, 12 kui 13-ga, aga neid pead otsima mujalt, kui Eesti jaepoodidest. Kui mootor on esijooksus, unusta kogu eelnev jutt ja sebi endale kassetiga tagarumm, sinna saad panna 11, või uuematel 10 hammaka.\nPostitus Postitas Maidor » 11. 10. 2014. 20:50\nMootor taga ja vist midagi leidsin? See sobib freewheel kassetile? - http://www.veloplus.ee/et/toode/hammasr ... ed-10h-880\nPostitus Postitas andresle » 12. 10. 2014. 14:59\nSee toode 99% ei sobi. See hammakas eeldab spets BMX-standard rummu keeret ning on mõeldud tagarummule jäigalt külge keeramiseks. Tirr (freewheel) on vända küljes. Kui Sul on keermega tagajooks, siis jäigalt saad külge keerata väikseimana treki 13-hammaka. Väiksemad ei mahu. Aga Sa vajad tirri ja loe mu eilset juttu, Eesti jaepoodidest ilmselt Sa tirri ei leia alla 14 hammaka\nPostitus Postitas Maidor » 12. 10. 2014. 21:35\nTänud. Jälle targem. Seda ma tean jah,et siinsetes poodides pole, mis mul vaja ja poodi tellida ka pole saanud. Ebays ei leia ma ka samuti väiksema hambaga tirri, kui 14. Teine ja lihtsam võimalus on ilmselt muuta esimest hammakat.\nPostitus Postitas Maidor » 23. 01. 2015. 15:30\nKas pilt on ekslik või tõesti saab sama võtmega lahti keerata freewheel ja freehub kassette?\nhttp://www.ebay.com/itm/Cassette-Flywhe ... 19f3cd9137\nPostitus Postitas Road 2 » 23. 01. 2015. 16:03\nVaata pilti hoolega. Peaksid aru saama.\nPostitus Postitas Maidor » 23. 01. 2015. 16:51\nMa tean, et sinna sobib kindlasti see: http://www.ebay.com/itm/Cassette-Flywhe ... 0575617466\nAga ise pole reaalselt neid käes hoidnud ja lootsin,et ehk sobib ka freehub padrun sinna?\nPostitus Postitas urmo » 23. 01. 2015. 20:42\nMaidor kirjutas: Kas pilt on ekslik või tõesti saab sama võtmega lahti keerata freewheel ja freehub kassette?\nSee on nii pildi kui kirjelduse järgi freewheeli eemaldaja ehk tirrivõti. Sõna "freehub" ma seal küll kuskil ei näe. Aga mul on sarnase välimusega võti, mis teeb lahti nii tirri kui ka Shimano ja Campa lockringid Äkki joppab ja saad ka sellise\nPostitus Postitas Maidor » 31. 07. 2015. 22:36\nKas freewheel kassettidel saab hammakaid eemaldada, nagu seda saab teha freehub omadel?\nPostitus Postitas Maidor » 01. 08. 2015. 18:59\nMaidor kirjutas: Kas freewheel kassettidel saab hammakaid eemaldada, nagu seda saab teha freehub omadel?\nIse küsin, ise vastan. Saab küll. Esimese keerad lahti ja teised tulevad ise välja.


Maisiveskite tootjad Hiina maisiveskite tarnijad ja tehas\nMudeli Number: 6FYDT-15\nMakse- ja saatetingimused: Sissemaks 30% T / T, 70% T / T Enne saatmist\nPakendi üksikasjad: plastkile\nTarneaeg: deposiidi korral 20 päeva jooksul\n20T / D MAIZE MILL MASIN 1. Mahutavus: 20T / D mais 2. Hoone suurus: 26 * 65 * 18 jalga (W * L * H) 2. Koguvõimsus: 79KW, 380V ja sagedus 50Hz 3. Tooted: Sõelutud 1. klassi maisijahu , maisitangud, söödajahu ja kliid. 4. Välisteenuste jaoks kättesaadavad tehnikud (tasuline) 5. Saagis: ülirafineeritud sõelutud maisijahu (puhas valge) 80–82%; kõrvalsaadused 18-20%. 6 Ajakava: Valmistamine: 30 päeva jooksul pärast deposiiti Saadetis Hiinast Mombasasse: 35 päeva 7. Puhastussüsteem: 1 # tõstmine - maisi puhastamine ...\n50T / D MAIZE MILL MASIN 1. 50T / 24H automaatne täielik ülisihitud rullmaisi jahvatusseade 2. Töökoja mõõtmed: (P × L × K) 28 × 9 × 7,2M 3. Koguvõimsus: 139,31KW pingega 380V ja sagedus 50HZ × 3P 4. Mahutid: 40ft + 20ft 5. Ekstraheerimiskiirus: ülipeen maisijahu 78-85% (reguleeritav) Maisikliid, maisitangud, maisisöödajahu 15-22%. 6. Ajakava: Valmistamise aeg: 35 tööpäeva; Saadetis merel Mombasasse: 33 päeva 7. Maksmine: 30% TT tagatisraha, saldo TT poolt, kui ...\nMudeli Number: 6FYDT-60\nTarneaeg: 45 päeva jooksul sissemakse korral\n100T / D MAIZE MILL MASIN 1. Mahutavus: 100T / 24H mais. 2. Tooted: peene maisijahu 78 ~ 82% (70% kuni 250 mikronit), maisi idukliid ja söödajahu 18-22%. 3. Töökoja mõõde (L × L × K) 30 × 10 × 10,5M. 4. Koguvõimsus: umbes 319KW, 380VX50Hz 5. Konteinerid: 40ft × 4 (2 HQ)\nMudeli Number: 6FYDT-7\nTarneaeg: sissemakse korral 10 päeva jooksul\n30T / D MAIZE MILL MASIN 1. Mahutavus: 30T / D 2. Hoone suurus: 30 * 65 * 18 jalga (W * L * H) 2. Koguvõimsus: 82KW, 380V ja sagedus 50HZ 3. Tooted: Sõelutud 1. klassi maisijahu, maisitangud, söödajahu ja kliid. 4. Välisteenuste jaoks kättesaadavad tehnikud (tasuline) 5. Saagis: ülirafineeritud sõelutud maisijahu (puhas valge) 80–82%; kõrvalsaadused 18-20%. 6 Ajakava: Valmistamine: 30 päeva jooksul pärast deposiiti Saadetis Hiinast Mombasasse: 35 päeva 7. Puhastussüsteem: 1 # tõstmine - maisi puhastamine̵ ...


BREXITI SAAGA: Johnson ähvardab mässumeelsed parteist välja visata, ees terendavad erakorralised valimised | Õhtuleht\nToimetas Greete Kõrvits, 2. september 2019, 22:40\nPeaminister Boris Johnson kinnitas ajakirjanikele, et tema erakorralisi valimisi ei soovi.Foto: EPA / Scanpix\nSuurbritannia Brexiti-segadus võttis esmaspäeva õhtul taas tuure üles. Parlamendi alamkoja opositsioon ja osad valitsuspartei saadikud plaanivad hääletada Brexiti ehk Suurbritannia euroliidust lahkumise tähtaja järjekordse edasilükkamise üle. Valitsus aga näeb hääletuses umbusaldusavaldust. Ei ole põhimõtteliselt võimatu, et juba 10. oktoobril, vaid kolm nädalat enne Brexiti praegust tähtaega, võivad riigis toimuda erakorralised valimised.\nBrexit pidi mäletatavasti toimuma juba 29. märtsil. Praeguse seisuga on tähtajaks 31. oktoober, millest uus peaminister Boris Johnson nui neljaks ka kinni kavatseb pidada, olgu lahkumiskokkulepe ELiga selleks ajaks saavutatud või mitte.\nBoris Johnson kaotas parlamendis enamuse ning sai Brexiti hääletusel lüüa (46)\nBoris Johnson palus kuningannal parlamendi töö peatada, Elizabeth täitis ta soovi (44)\n28. august 2019, 17:15\nKui Euroopa Liit ja Suurbritannia Brexiti osas kokkuleppele ei jõua, lõpeb 31. oktoobrist euroliidu elanike, sh eestlaste, õigus vabalt Suurbritannias töötada ja elada. Kui riik lahkub EList ilma leppeta, siis tähendab see, et puudub raamistik Suurbritannia ja ELi ettevõtetele, kes vastastikku ärisuhetes on, tollile, reisimisele ning ELi kodanikele, kes Suurbritannias elavad ja töötavad. Lisaks mitmed keerukad siseriiklikud küsimused, mis leppeta Brexitist tekiksid, ennekõike Põhja-Iiri küsimus – füüsiline riigipiir ELi kuuluva Iirimaa ning Ühendkuningriigi osa Põhja-Iirimaa vahel rikuks Suure Reede rahulepingut.\nJohnsonit ei häiri leppeta lahkumine samavõrd kui märkimisväärset osa teisi Suurbritannia poliitikuid, ka paljusid tema enda parteikaaslasi tooride erakonnast. Sel teisipäeval plaanivad parlamendi alamkoja leiboristid ning ka mitmed toorid kasutada reeglit SO24 (Standing Order 24), mille kohaselt võivad saadikud nõuda debatti mõnel väga kiireloomulisel ja tähtsal teemal – antud juhul selleks, et arutleda eelnõu üle, mis takistaks Suurbritannia lahkumist leppeta. Kui eelnõu debatid ja hääletuse edukalt läbib, sunnib see peaministrit paluma Euroopa Liidult ajapikendust 2020. aasta 31. jaanuarini. Seda juhul, kui 19. oktoobriks (päev pärast ELi riigijuhtide suurkohtumist) mingit lepet allkirjastatud pole.\nJohnson kinnitas esmaspäeval Downing Streetile kogunenud ajakirjanikele, et sellist palvet tema mingil juhul ei esita. Tema usub, et suudab suurkohtumisel ELi käsi väänata ja oma nõudmised läbi suruda.\nEelnõu pooldajatel on aega vaid loetud päevad, kuna Johnsonil õnnestus paluda kuninganna Elizabethilt valitsuse töö peatamist kuuks ajaks. Ehkki Johnson ise eitab, et tema palve kuidagi Brexitiga seotud oleks, leiavad kriitikud, et just nimelt leppeta Brexiti edasilükkamist Johnson takistada püüabki, jättes parlamendile enne oktoobri lõppu aega vaid mõned päevad, et antud teemal arutleda.\nBBCle teadaolevalt said mässumeelsed toorid juba hoiatuse, et kes eelnõu poolt hääletab, ei pruugi enam erakonna liikmena jätkata või kaotab võimaluse järgmistel valimistel oma ringkonna esindajaks kandideerida. Hoolimata ähvardusest kinnitavad mõned toorid, et peavad riigi huve isiklikest olulisemateks ning jätkavad eelnõu toetamist.\nKuid põhimõtteliselt võivad ees terendada ka erakorralised valimised. Peaministri pressiesindaja sõnul suhtub valitsus selle nädala Brexiti debatti kui valitsuse umbusaldamisse. Ehk et kui see läbi läheb (Johnsonil on hetkel alamkojas vaid ülinapp ühekohaline enamus), näeb valitsus seda kui umbusaldamist ning võib välja kuulutada erakorralised valimised.\nTegelikult peaksid Suurbritannia järgmised valimised toimuma alles 2022. aastal. Kui valimised toimuvad veel sel aastal, oleks tegemist juba kolmanda valimisprotsessiga kõigest viie aasta jooksul.\nKõige varasem kuupäev, mil erakorralised valimised teoreetiliselt toimuda võiksid, on selle aasta 10. oktoobril. Traditsiooniliselt toimuvad Suurbritannia parlamendivalimised neljapäevasel päeval – mida 10.10 ka on – ning vähemalt 25 päeva pärast eelmise koosseisu laialiminekut. Kui kõik eelnenud sündmused maksimaalsel kiirusel toimuvad, võibki 10. oktoober põhimõtteliselt uute valimiste päevaks osutuda.\nMitmed opositsionäärid peavad valimisi heaks ideeks, leides, et Suubritannia EList lahkumise üle peabki arutama uus parlamendikoosseis ja valitsus. Kõik nii ei arva, näiteks endine peaminister Tony Blair nimetab seda elevandilõksuks, millesse astumist tuleb vältida.\nArvestades seda, kuidas opositsioon muudkui häälekalt nõuab uusi valimisi, jääks väga totter mulje, kui nad seda nüüd ei toetaks. Kuid siin on veel üks konks. Nimelt võib valitsus erakorraliste valimiste kuupäeva muuta ilma parlamendilt selleks luba küsima. Siis võib tõesti juhtuda, et valimisteõhinas opositsioon astubki „elevandilõksu“.\nKuid kas peaminister Johnson üldse soovib kiireid erakorralisi valimisi? Mehe enda sõnul mitte. Kategooriliselt mitte. Samas on ta ka selgesõnaliselt ning kategooriliselt vastu parlamendi eelnõule, mille kohaselt tuleks tal minna ELilt lisaaega küsima.


Suure-Jaani Kooli direktor: ettevõtlik hoiak koolis muudab ka distantsõppe ladusaks - Kasulik.ee\nEpp VälbaFoto: erakogu\nDistantsõpe on paljudele koolidele olnud suureks stressiallikaks. Mõnel koolil on aga üleminek läinud lihtsamalt - Suure-Jaani Kooli direktor Epp Välba kirjeldab, mida tema koolis tehtud on, ning millised on olnud olulisemad edutegurid olukorraga kohanemisel.\nPeale eriolukorra välja kuulutamist tegime õpetajatega kiire koosoleku, kus leppisime kokku põhimõtted distantsõppe korralduse osas - et kõik tunneksid end uues olukorras kindlalt. Kuna olime varem teinud nii e-õppepäevi, projektõppel ja lõimingul põhinevaid koolipäevi ja -nädalaid, kinnitasid õpetajad, et distantsõpe neid ei hirmuta. „Ettevõtliku Kooli" põhimõtete järgi toimetamine on andnud meile julguse ja ettevalmistuse uuele olukorrale vastu minna.\nLoovad ja elulised ülesanded köidavad lapsi nii väga, et nad ei märkagi, et tegu on õppetööga\nÕpetajate leidlikkusest annavad tunnistust mõned toredad näited õppetöö nutikast korraldamisest: näiteks kodustest vahenditest kompassi meisterdanud ja selle abil koduümbruses ilmakaari määravad õpilased on märkamatult õppinud nii loodusõpetust, eesti keelt, kunstiõpetust, matemaatikat kui tööõpetust. Ka taimede kasvatamine, mõõtmine, pildistamine ning vaatlustulemuste õpimappi kandmine lõimib eri aineid ja pakub lastele palju elevust.\nHüva nõu: kuidas karantiin üle elada? 22.04.2020\nMartin Villig: ettevõtlik hoiak aitab ootamatustega toime tulla 31.03.2020\nKui geograafiaõpetaja saatis lapsed „virtuaalsele puhkusereisile", sai ta vaimustunud laste tagasiside, kes ütlesid, et tegid palutud ühe reisi asemel lausa neli, sest tegemist oli sedavõrd põneva ülesandega.\nEt oleme lugemist väärtustav kool ja lugemine on meie iganädalane tegevus, koostavad lapsed teistele lugemismõistatusi, milles kaaslased peavad teose pealekirja ära arvama. Kuna lugemisülesandeid koostavad kaasõpilastele lapsed ise, on hasart ja huvi lugemise vastu tavapärasest kordades suurem.\nErilist rõõmu valmistab see, kui paljud pered laste õppetegevustes kaasa löövad: küll muusikatunni ülesandena liisusalmi videotes kaasa tehes, kui fotojahil või pere tarbimisharjumusi analüüsides. Kui 2. klass sai ülesandeks oma vanemate töödega põhjalikumalt tutvuda, avastas üks poiss enda jaoks õmblemise ja on nüüdseks juba masinal mitu eset valmis teinud.\nEttevõtlus on täna keerulises seisus, kuid ettevõtlusõpe pole katkenud. Õpilasfirmade eestvedajatele annab praegune olukord erakordselt elulise õppetunni. Kuigi toodete valmistamine on pausil, saavad noored koostada tegevuste ajakava, uurida veebis toodete reklaamimise ja müümise võimalusi, analüüsida kliente ning plaanida firma tegevust eriolukorras. Ehk saabki juba vaheaja järel ka õpilasfirmade tooteid internetist osta.\nLaste ettevõtlikkust illustreerib seegi, et nad korraldasid ise veebi teel klassiõhtu ning näitavad üles initsiatiivi erinevate olukordade lahendamiseks. Just sellised noored viivadki oma loovate ideede ja lahendustele orienteeritud mõtteviisiga ühiskonda edasi.\nPidev suhtlus aitab väljakutsetele lahendusi leida\nKogume palju tagasisidet - oleme korraldanud küsitluse nii vanematele kui õpilastele, et välja selgitada võimalikud kitsaskohad ning leida lahendused. Suhtleme omavahel palju: motiveerime, innustame, naljatame, nagu õpetajate toas ikka, ehkki teeme seda veebikeskkonnas.\nOleme palju tähelepanu pühendanud neile, kes ise väga hästi kodus õppimisega hakkama ei saa. Igale lapsele on leitud abiline, kes telefoni või veebisuhtluse teel individuaalseid selgitusi jagab ning õpilastele lisatoeks on.\nUsaldame õpilasi ning tunnustame neid, kes uues olukorras tublid on olnud. Seepärast lubasime õpetajatel vaheajaeelsel nädalal vabastada ülesannetest täielikult või osaliselt need, kes eelnevad neli nädalat olid ülesanded hästi ja õigeaegselt ära teinud. Need õpilased tõestasid, et olid lisaks ainealastele teadmistele saanud suurepäraselt hakkama ka enesejuhtimise ning aja targa kasutamisega. Nii said õpetajad vaheajaeelsel nädalal keskenduda neile, kel rohkem tuge ja abi vaja.\nAvatud meel ja ettevõtlik hoiak on muutustega kohanemiseks hädavajalikud\nÕpetajad olid distantsõppeks valmis, ka õpilased olid eriti alguses erakordselt tublid ning neilt tuli väga palju positiivset tagasisidet. Avatud meel ja ettevõtlik hoiak, julgus teha teisiti, mitte peljata eksimist, vaid sellest õppida, on meie koolis ka varem igapäevaselt levinud mõtteviisiks. Seepärast ei olnud distantsõppele üleminek seotud stressiga ärajäänud õppetundide või traditsioonilisel viisil käsitlemata jäänud teemade pärast. Juba esimesel nädalal jagasid õpetajad omavahel nippe, kuidas õpet tõhusalt ja huvitavalt korraldada.\nUsun, et igal koolil on oma tugevad küljed, mis kriisiolukorras ellu jääda aitavad. On see „Ettevõtliku Kooli" põhimõtete järgimine, tugevad traditsioonid õppimises või mõni kolmas asi - igaühele oma. Meie koolil aitasid olukorraga kohaneda väärtused ja käitumisviisid, mida oleme õpilastes teadlikult kujundanud: vastutustunne, enesejuhtimine, oma töö plaanimine ja tulemuste hindamine. Näengi kasu sellest, et oleme kujundanud nii õpetajate kui õpilaste mõtteviisi olema loov, saama uutes ja keerukates olukordades hakkama, leidma lahendusi kui vaja, tegema vigu ja neist õppima.\nOlen kuulnud ütlemist, et head kriisi ei saa raisku lasta. Kui karmide sõnade taga asja helget poolt vaadata, siis on eriolukord andnud võimaluse õppida nägema lihtsate igapäevaste asjade ja inimsuhete väärtust.\nEttevõtlusõppe programmi Edu ja Tegu võrgustikus on täna 283 kooli, kus ettevõtlusõpet ja ettevõtluspädevusi väljatöötatud metoodika põhjal järjepidevalt arendatakse. Seda kõike eesmärgiga valmistada noori ette keerulistes olukordades iseseisvalt hakkama saama.\nSuure-Jaani kool on liitunud nii „Ettevõtlik Kool“ kui JA Eesti õpilasfirmade programmiga.\nLoe lähemalt https://ettevotlusope.edu.ee\nÕpilasfirmade e-poega tutvu https://opilasfirma.ee/pood\nÕpilasfirma teekond: tagasihoidlikult alustanud kohukeste tootja sihib suurfirmade vahele...


Löövad käed? Järgmisel nädalal teatatakse ilmselt venelaste ja ameeriklaste koostööst uue Kuu-jaama ehitusel - Forte\nKuu pildistatuna rahvusvahelise kosmosejaama aknast. AP\nOn teada, et NASA plaanib Kuu orbiidile saadetava jaama töönimega Deep-Space Gateway ehk Süvakosmose Värav ehitustöödega alustada järgmise kümnendi alguses. Sellest saab kümneks aastaks astronautide peamine sihtkoht - nagu praegu on rahvusvaheline kosmosejaam ehk ISS, mis liigub Maa orbiidil. Uus Kuujaam viiakse meie kaaslase ümber asuvale orbiidile NASA hiiglasliku SLS raketiga ja edaspidi käiakse seal plaanide järgi kosmoselaeva Orion kasutades. Tööga jaamas sillutatakse teed Marsi-missioonideks, mis peaksid toimuma 2030. aastatel.\nKoostööpõhjuseid on mitu\nRahvusvahelise kosmosejaama ehk ISSi programmi osaliste sekka kuuluvad Euroopa, Kanada ja Jaapani kosmoseagentuurid on seni vaikselt, ent intensiivselt NASAga läbirääkimisi pidanud, et enda roll ja panus Süvakosmose Värava juures välja selgitada. Venelaste Roskosmos on tahaplaanile jäänud, kuna neil olid kuni viimase ajani päris oma plaanid. Ent nüüd paistab, et tuul on pöördunud.\nMaast mööda tuisanud ohtlikul asteroidil avastati kaks tillukest kuud (2) 06.09.2017\nMaast möödub homme viimase paarikümne vaatlusaasta mürakaim asteroid (48) 31.08.2017\nArgumente koostööks on mitu. Popular Mechanics kirjutab, et mõned vene kosmosetööstuse liidrid nägid NASA eestvedamisel plaanitavat Kuu orbitaaljaama suure takistusena Venemaa kosmonautide Kuu pinnale saatmisele ja sinna baasi rajamisele. Venelased kaalusid ka Maa orbiidile saadetava jaama ehitamist, kuid see ja Kuu-programm koos oleksid riigile ilmselgelt üle jõu käinud.\nLisaks lükati hiljuti edasi venelaste kava konstrueerida uus võimas kanderakett, mis kosmonaudid Kuule viinuks. Nii otsustaski Roskosmos tõenäoliselt, et mõttekaim on ISSi partneritega Kuu-projekti juures koostööd teha. Võimalik, et panused jagatakse nii, et NASAga koostööd tegevad agentuurid ehitavad erinevaid jaama mooduleid ja saadavad sinna riistvara, vastutasuks lennutatakse nad aga jaama NASA Orioni kosmoselaevaga.\nValmistutakse Marsiks, ent käikse ka Kuul\nNASA lubas sedagi, et Süvakosmose Väravas ei tegeleta mitte ainult Marsile lendamiseks ettevalmistamisega, vaid sealt on kavas ka Kuu pinnale laskuda. Võimalik, et venelaste panuseks võibki saada just Kuule laskumiseks mõeldud moodulite konstrueerimine, kuna neil on ses vallas korralik ekspertiis ja viimase kümne aasta jooksul on RKK Energias nendega tublisti tegeletud.\nIseasi muidugi, mida kogu sellest arengust hiinlased arvavad - või mis neil arvata. Hiinal on Chang`e programmi raames plaanis millalgi vahemikus 2025-2030 taikonaudid Kuule lennutada, meie kaaslase pinnale on juba saadetud maandureid ning ülejärgmisel aastal on plaanis sealt Chang`e 5 programmi raames pinnaseproove tagasi tuua.\nOTSEPILT | Haruldane vaatemäng: kümned miljonid ameeriklased näevad täna täielikku...\nHalloo, siin Kuu! Sakslased tahavad meie kaaslase pinnale mobiilimasti püsti panna\nKummaline lugu: Kuu pinnaseproovide kott oleks peaaegu prügisse lennanud, ent müüdi hoopis...\nKuupalee: Hiina tudengid veedavad aasta katsejänestena isemajandava kosmosebaasi maketis


UURING ⟩ Õhus hakkab koroonaviiruse nakkavus vähenema nii mitme minuti järel - Tervis\nÕhus hakkab koroonaviiruse nakkavus vähenema nii mitme minuti järel\n14. jaanuar 2022, 12:32\nUURING ⟩ Õhus hakkab koroonaviiruse nakkavus vähenema nii mitme minuti järel\nViis minutit kokkupuudet õhuga hakkab mõju avaldama koroonaviiruse elujõulisusele, 20 minutit võib uuringu kohaselt vähendada edasikanduvust juba 90 protsendi võrra. Niiskes õhus kulgevad need protsessid aga siiski aeglasemalt. FOTO: Shutterstock\nUuringu käigus leidsid teadlased tõendeid, mis viitavad, et koroonaviiruse nakatamisvõime hakkab kahanema viie minuti jooksul pärast õhku sattumist, vahendab Medical Xpress.\nÜhendkuningriigi Bristoli ülikooli teadlased tuvastasid uuringus, mida ei ole veel eelretsenseeritud ega avaldamiseks heaks kiidetud, tõendeid, mis viitavad sellele, et SARS-CoV-2 ülekanduvus hakkas langema viie minuti jooksul pärast kokkupuudet õhuga viimase omaduste tõttu.\nLähemal vaatlusel selgus, et see on tingitud sellest, et viirus hakkab nii-öelda kuivama ja sel on süsihappegaasi puudus.\nNad leidsid, et 20 minuti pärast oli viiruse edasikanduvus langenud 90 protsenti. Samuti leidsid nad, et niiskem õhk aeglustas ülekandevõime kadumist ehk niiskemas õhus püsib viirus kauem nakkav ja temperatuur seda ei mõjutanud.\nTöörühm on avaldanud trükieelses serveris MedRxiv dokumendi, milles kirjeldatakse teste, mis on loodud viiruse käitumise simuleerimiseks pärast seda, kui nakatunud inimene on selle õhku paisanud.\nKui leid osutub õigeks, muutub maski kandmine veelgi olulisemaks – see vähendaks viiruse edasikandumist drastiliselt.\nTeadlased valisid simulatsioonimeetodi, mida teised teadlased pole kasutanud – nad lõid aparaadi, mis genereerib ja levitab viiruseid elektrirõngaste vahel. Viiruseproove hoitakse seega seisundis, milles saab mõõta nende nakkavust.\nPraegu pole veel selge, kui hästi meetod sobib loodusliku keskkonna tingimustega. Samuti ei võta uus meetod arvesse ventilatsiooni, ruumi suurust ega nakatunud inimese viiruskoormust. Ja lõpuks pole ikka veel teada, milline peab olema viiruse edasikandumise tase, et inimesi nakatada.


Teema: Rikas vald Rae\nHeigo 20. mail 2018 kell 18:45:20\nVaadates statistikat omavalitsuste palkade osas, jäi silma ka meie Rae vald.\nJa mitte keskmise palga ümbritseva osas, vaid valla palgaliste arvu osas.\nJa see arv oli peaaegu 7200.\nEhk siis pea pooled vallakodanikud on valla palgal.\nKui lähtuda, et vallas elab circa 15000 elanikku.\nPole paha, ütleks\nVastus: Rikas vald Rae\nruukkivi 21. mail 2018 kell 14:10:55\nma ei tea mida vaatasid, aga järeldus pole päris õige. tavapäraselt on ca 50% elanikest küll maksumaksjad, kuid nad pole mitte valla palgal, vaid on rahvastikuregitris aasta aguse seisuga valla kodaniku. pane viide infoallikale\nHeigo 21. mail 2018 kell 20:04:47\nLugu Delfis http://m.arileht.delfi.ee/arti...\nruukkivi 21. mail 2018 kell 20:27:56\nJah, need 7000+ ongi ju nimetatud brutotulu saajad ehk siis kõik Rae vallas elavad maksumaksjad\nHeigo 22. mail 2018 kell 12:19:27\nBrutotulu saaja ei ole brutotulult maksumaksja\nKui vaatad teisi valdu, siis neid on sadadest tuhandeteni.\nSaaja on see, kui vald maksab palka ja maksja on see, kelle palgast maks jõuab valda\nloeks 22. mail 2018 kell 18:05:41\nkahjuks see link ei avane lehel\nruukkivi 23. mail 2018 kell 09:50:19\nHeigo, tihti on ajakirjanduses avaldatud tõlgendused huvitavad. Järgnevalt panen lingi valla majandusaasta aruandes olevale illustratsioonile. Siin on siis aastate kaupa elanike ja maksumaksjate arv\nLoodan, et avaneb\nHeigo 23. mail 2018 kell 16:35:42\nMinu viga - lähtusin rohkem pealkirjast, kui sisust:\nDetailsed palgaandmed valdade kaupa: kas sinu elukohas saab paremat palka kui naabervallas\nEt mina lähtusin vallast, kui tööandjast\nRein 24. mail 2018 kell 00:49:39\nSaaks nüüd siia veel andmed töötavatest pensionäridest peale 55.eluaastat...65 ja alates 65.....80.\nSiis teaks, kas ikka toetusi jagatakse õigel moel, mõnel juhul ei saa- sissetulek suur:) ja teisel juhul, et pole vajadust?:)\nruukkivi 24. mail 2018 kell 17:11:11\nIlmselt pole seda statistikat vallavalitsuselgi. On küll elanike arvu vanuseline struktuur, kuid kuidas nendes vanusegruppides maksumaksjatega, seda ilmselt kuskilt statistikast saaks, aga ma arvan, et see pole nii lihtne\nloendus 25. mail 2018 kell 00:34:51\nok, siis on veel üks võimalus saada ligilähedane - lahutada kodus olevad lastega vanemad, kes ei tööta; teiseks lahutada kooliõpilaste hulk gümnaasiumi vanusega kaasaarvatud ja Rae valla poolt hooldekodudes ning kinnipidamiskohtades viibijad ja ajateenistuses viibijad osaliselt ka , palju meie vallas lapsevanemaid, kes ei saa alimente\nNeedki arvud oleksid huvitavad:)\nSiit põimub siis kokku - kuipalju on võimalikke ümbrikupalga saajaid ning arutlusteema- kes ei tööta vanuses peale gümnaasiumi kuni vähemasti 55-nda eluaastani(sooduspensionite umbmäärane aeg) , millega nad tegelevad ?\nSiis tuleb riigil, st.KOV nad ülesleida ja töölepanna, mitte pidada kodanikeühiskonna ja jääkeldrite mula , et tervitatav on elukestev töötamine pensionäridel , kuna tööealised ei jõua neid ülevalpidada ja tundub praeguse statistika järgi, et iga töötav peab ühte "pensionäri" üleval?! Mis on üldse KOV numbrite taga, sest elanikeloendust pole ju tehtud ja registripidajad on, kuid on selgunud- registrid polegi korras ja alles hakatakse korrastama.\nKui EV taassündis, pidanuks ju Lasnamäel jääma vähemasti 150000 elanikku vähemaks ehk siis enamus elamuid ja kogu vabariigist ümberkolinud ei ole ka kõik Tallinna tulnud , kuid elamispindasid ostetakse, samas on sündivus =peaaegu suremisega ning suur hulk elab üldse välismaal\nKummaline istoorija? e-riigis pole andmeid? miks neid toetuste jagajaid on ning töökuulutuste vahendajaid on juba murdu\nKummaline on, et Tööturuametis olevat raha hirmsasti ja makstakse 3 või 4 euri tööpäev abiraha ja samas ei saa toetada puuetega inimeste töölkäimist ilma programmide rahata , mida siin riigis pestakse ?:)\nloendus 25. mail 2018 kell 00:34:54\nruukkivi 25. mail 2018 kell 08:36:11\nMina otseselt ei öelnud, et andmeid ei ole. Küllap on igasugu statistikat olemas, aga ilmselt seda peab siis küsima. Olen ise sellise vastuse kunagi saanud, et jah, meil on neid või teisi andmeid, kuid nende töötlemiseks kujul, mis mind huvitas, on vaja teha programmijupp ja selle eest peab maksma. See oli siis kummaline, kuid ilmselt toimib see täna samuti. Tavapärase statistikana ilmselt neid andmeid ei ole.