Sotsiaalkomisjon sai ülevaate pikaajalise hoolduse olukorrast\nSotsiaalkomisjoni esimees Siret Kotka sõnas, et olukorras, kus ühiskond vananeb ja meil on üha enam eakaid kodanikke, ei ole mõeldav, et omaste eest hooldamine oleks senises mahus lähedaste õlgadel. „Kui juba praegu on lähedate pikaajalise hooldamisega Eestis hõivatud ligi 50 000 inimest, siis olukorra jätkudes väiksemaks see hulk lähiajal kindlasti ei jää,“ tõdes ta.\nOmastehoolduse tõttu on Kotka sõnul praegu tööturult eemal ligi 16 000 inimest. „Ja kuna nad peavad hoolitsema oma laste või teiste pereliikmete eest, siis jääb ka riigil töökäsi vajaka ja kui meil ei ole ülemäära töökäsi, siis see on riigile koormuseks. Kui nad saaksid aga osaleda tööhõives, suureneks ka riigi maksutulu,“ ütles Kotka.\nTa lisas, et riigil on töös mõned muudatused, mis loodetavasti juba aasta pärast paljude olukorda leevendavad. „Riik töötab selle nimel, et hooldekodu koht oleks taskukohane ning me suudaksime pakkuda ka senisest rohkem koduteenust. Teame, et Eestis ei ole koduteenuseid eriti saada ja see torkab võrdluses teiste riikidega silma ning see olukord seatud sihtide kohaselt muutub. Hooldekodu koha taskukohasemaks muutmisel on töös skeem, mille kohaselt jääks teenuse saaja tasuda majutuse ja toitlustuse eest, mis on koguhinnast umbes kolmandik ning omavalitsus tasuks sel juhul hooldusteenuse eest ja riik haigekassale õendusteenuse eest. See eeldab lisanduvat raha nii riigilt kui ka omavalitsuselt ja aitab selgelt parandada abivajajate ja pereliikmete rahalist toimetulekut,“ rääkis Kotka.\nSamuti on tema sõnul oluline, et kavandatava seadusemuudatusega kaalutakse teise astme ülalpidajate vabastamist ülalpidamiskohustusest.\nSotsiaalkomisjoni aseesimees Helmen Kütt ütles, et tänu plaanitavale seadusemuudatusele jõuab lõpuks ometi kätte aeg, et lapselapsed vabastatakse rahalisest hoolduskohustusest. „See on üks samm õiglase suhtumise suunas, kuid tegelikult oleks vajalik luua olukord, kus hooldekodu koha saab seda vajav eaks pensioni eest ehk tasutakse kulud elamisele ja toidule ja ülejäänu võtavad kohalikud omavalitsused ja riik kokkulepitud põhimõtete alusel eneste kanda. Seda ikka selleks, et teenuse saamine ja rahastamine ei sõltuks elukohast,“ sõnas Kütt.\nSamuti ütles Kütt, et tal on tal hea meel teenusmajade üle, mis nii Põhjamaades kui ka mujal riikides tema sõnul ammu suurepäraselt toimivad. „Loodan väga, et selline meede tuleb ja kohalikel omavalitsustel tekib võimalus taotleda rahalisi vahendeid nende majade loomiseks, sest eesmärk on luua kõik tingimused, et inimesed saaksid elada võimalikult kaua turvaliselt oma kodus,“ tõdes Kütt.\nKui valitsus lubab omavalitsuste tulubaasi suurenemist, siis Küti sõnul suurenevad ka kohustused. „Ja need kohustused ei puuduta sugugi mitte vaid hooldustemaatikat. Juba täna näeme, et senine huvihariduse toetus riigi poolt kärbitakse 50 protsenti väiksemaks ja näiteks Viljandi vallale tähendab see oma eelarvest täiendava 140 000 euro leidmist, et samade ringidega ja samas mahus jätkata uuest aastast. Palli viskamine riigilt omavalitsusele ja vastupidi, see ei aita inimesi sugugi. Pealegi me kuulsime, et ministeerium peab ju kärpima oma valdkonnast 4,4 miljonit eurot. Ja kuulsime, et meie avaliku sektori kulutused pikaajalisele hooldusele on juba praegugi teiste riikidega võrreldes madalaimate hulgas. Elementaarsel tasemel pikaajalise hoolduse teenuste tagamiseks on ministeeriumi teatel lisavahendite vajadus ligi 150 miljonit eurot aastas,“ rääkis Kütt.\nIstungil osalesid sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo, Sotsiaalministeeriumi asekantsler Rait Kuuse ning Eesti Linnade ja Valdade Liidu asedirektor Jan Trei.\nAita jäädvustada kindralleitnant Johannes Kerdi mälestusmärk\nKindral Johannes Kerdi mälestuse jäädvustamiseks annetuste kogumine:


Social Sellling: Kuidas saada kasu internetis olevast infost? | WSI Online\nSocial Sellling: Kuidas saada kasu internetis olevast infost? Otsi blogist\nSocial Sellling: Kuidas saada kasu internetis olevast infost?16. juuni 2015, Karl Heinrich Lauri, Social Selling, Sotsiaalmeedia\tViimasel ajal on palju kuulda olnud üha rohkem populaarsust koguvast kliendisuhtluse meetodist “Social Selling”. Järgnevas artiklis kirjutan täpsemalt lisaboonusest, mis sellega kaasas käivad. Leiad vajalikud tööriistad, mis aitavad sul olla enda valdkonnas vajalike uudistega kursis ja seeläbi pakutavad toodet või teenust veelgi parandada enda klientide jaoks.\nKui antud teema sinu jaoks veel uus teema on, siis soovitan tutvuda sellega artiklis, mis ilmus ka Äripäevas, leiad selle siit.\nKuidas, miks ja kellele see kasu toob?\nLoo endale Twitteri konto ja mõtle vähemalt viis kõige relevantsemat märksõna ja teemat millega pead kursis olema. Nendele teemadele loo hashtag´id ja jälgi märksõnade põhjal uudiseid või postitusi vähemalt korra päevas. Vaja läheb ühte järgnevast tööriistast: HootSuite või TweetDeck. Julgen soovitada esimest.\nOtsi sobivaid artikleid, blogisid ja autoreid ning jälgi neid sotsiaalmeedias. Kasuta Feedly´t, Flipboardi või mõnda muud lugerit, et hoida teemakohased blogipostitused ühes kohas. Kindlasti jaga postitusi ja artikleid, mis võivad sinu fännidele huvi pakkuda ka sotsiaalmeedias.\nKui ei jõua kohe huvitavat artiklit läbi lugeda siis kasuta Instapaper või Evernote, et salvestada artikleid hiljem sobivamal ajal lugemiseks.\nSocial Sellingu puhul on oluline järjepidevus, leia igas päevas aeg, kus lugeda läbi artiklid mis on ilmunud. Muuda see tegevus enda jaoks harjumuspäraseks ja hakkad seda nautima – juba seetõttu, et oled võimeline klientidele parimaid lahendusi pakkuma.\nVäga oluline kanal Social Sellingu jaoks on LinkedIn, jälgi seal samasid kontakte keda Twitteris ja autoreid kelle artiklid sulle meeldivad. Otsi ja jälgi ka LinkedIn´is inimesi kes kirjutavad ja jagavad sinu jaoks olulist informatsiooni. Muuseas kes LinkedIn’is kahtleb, siis Eestist on sellega liitunud juba üle 100 000 kasutaja.\nEsialgu tundub see ehk palju tööd. Kulutad selle peale umbes tunni enda päevast, kuid seda peab võtma nagu investeeringut. Sinu fännid tänavad sind huvitava sisu jagamise eest ja kliendid on õnnelikumad kui oskad neid paremini aidata. Kui oled umbes 1 kuu harjutanud eelpool mainitud tegevusi hakkab see sinu päevast võtma umbes 30 minutit.\nInternet on täis tohutul hulgal informatsiooni. Näe natuke vaeva, et olulisem enda jaoks välja filtreerida. Sinu jaoks oluline info – uudised, spetsialistide arvamused toodete ja teenuste kohta, klientide tagasiside sarnaste toodete või teenuste kohta, konkurentidelt tulev informatsioon. Ehk peaks isegi enda klientide valdkonna uudistega põgusalt kursis olema? Kasuta Social Sellingut ka info töötlemiseks – õpid rohkem enda valdkonna kohta aastaga kui oled õppinud viimase kümne aastaga.\nSocial Selling on tänapäeva turul möödapääsematu kliendisuhtluses – kuidas on see kõik seotud kliendihaldusega saad lugeda täpsemalt siit.


Sünoptik selgitab: miks on ilm nii jahe ja vihmane? Kas nädalavahetus toob leevendust? - Ilmateade\nSünoptik selgitab: miks on ilm nii jahe ja vihmane? Kas nädalavahetus toob leevendust?\nRiigi ilmateenistuse valvesünoptiku sõnul on Eesti vihmases ja jahedas ilmas süüdi Soomest meie suunas liikuv madalrõhkkond, mille tagalast tuleb külma tuult. Täna õhtul ja öösel jääb õhutemperatuur üle Eesti 5-10 kraadi piiresse.\nSünoptiku sõnul ei ole siiski oodata mingisuguseid ekstreemseid ilmaolusid ega tormi ning järgmise nädala jooksul asendub külm ja vihm taas päikese ja soojaga.\n"Ega see ei ole esmakordne, et mais selline ilm on," märkis sünoptik ning lisas, et juba esmaspäeval on oodata vihma vaibumist.\nJärgmine nädal tuleb aga pigem muutlik, sest teisipäeval on oodata taas vihma, kolmapäeval jahedat, neljapäeval taas vihma, aga reedel kostitab eestlasi taas kevadiselt soe päike. Sünoptiku sõnul on oodata reedeks lausa 20 soojakraadi ehk võib juba ennetavalt rannaasjad kotti pakkida.\nEesolev nädalavahetus tuleb vihmane. Riigi ilmateenistuse reedeõhtuse ennustuse kohaselt sajab nii laupäeva kui ka pühapäeva ööl ja päeval ning alles öö vastu esmaspäeva tuleb täiesti sajuta. Esmaspäeval tõotavad soojakraadid küündida kuni 17-ni ning vahelduva eduga võib paista isegi päikest.\n26. mail 2021 kõikus õhutemperatuur 16,1 (Pärnu) ja 8,2 kraadi (Väike-Maarja) vahel. Tuule kiiruse maksimumiks mõõdeti Pärnus 21,8 m/s. Sademeid oli Ruhnul 35,5 mm.


4. detsember 2007 kell 12:58\nLumi: ettevõtjad on kurtnud hirmu selle üle, et neid jälgitakse\nRiigikogu liige Ott Lumi on enda sõnul kokku puutunud paljude ettevõtjatega, kes on kurtnud emotsionaalset hirmu selle üle, et neid ühel või teisel moel põhjendamatult jälgitakse.\n12. juuli 2007 kell 6:01\nEestlased ei koputa kaitsepolitseile\nEestlased kaebavad korruptantide peale varasemast vähem, selgub justiitsministeeriumis koostatud korruptsioonivastase strateegia dokumendist.\n19. september 2007 kell 6:46\nSõjaväeluure nuhkimise uurimine jääb süüdlasteta\nKevadiste valimiste eel puhkenud sõjaväeluure nuhkimisskandaali suhtes on kaitsepolitsei soovitanud kriminaalasja lõpetada, sest ebaseaduslikku jälitamist ei tuvastatud.\n18. jaanuar 2008 kell 14:19\nVenelased kuulasid Leedu naftafirmat pealt?\nPoola väljaande Dziennik teatel avastati Leedu naftatöötlemisettevõttest Mažeikiu Nafta vene päritolu pealtkuulamisseadmed.


Toidupanga toidukogumispäevade tulemus oli erakordne - Maaleht\nTarbija 17. detsember 2014\nMöödunud nädalavahetusel toimunud jõulukuise toidukogumisaktsiooniga koguti toimetulekuraskustes perede aitamiseks ühtekokku 61 999 ühikut toidukaupa. Seda kasutatakse pühade eel jagatavate toiduabipakkide komplekteerimiseks.\nToidukogumispäevadel 12.–13. detsembril osalesid kokku 34 kauplust 17-s erinevas linnas üle Eesti, nende hulgas on 10 Rimi, 8 ETK kauplust, 8 Selverit ja 6 Prismat. Lisaks Tallinna Solarise keskuse toidupood ja esmakordselt Meie Toidukaubad ehk Kevade kauplus Tõrvas. Tegelikult võib 35-ks kaupluseks lugeda Saare Selverit, kus Kuressaare Toidupank tegi oma toidukogumispäeva 14. detsembril.\n„Jah, see on meie jaoks lausa supertulemus! Suur tänu kõikidele vabatahtlikele, kes aitasid seda teha!“ rõõmustab Toidupanga juht Piet Boerefijn kordaläinud kampaania üle. „Tegelikult tähendab see, et kahe päevaga on inimesed meile teinud vähemalt 62 000 euro suuruse annetuse ja see on eelmise aasta detsembris toimunud toidukogumispäevade tulemusest tervelt kolmandiku võrra parem.“\n2013. aasta jõulude eel koguti kolme päevaga 39 800 ühikut toidukaupa.\nSuurim kogus linnade lõikes annetati tavapäraselt pealinna kauplustes – kuue osalenud kaupluse peale kokku 19 861 ühikut toidukaupa. Samuti on põhjust ülirahul olla Tartu Toidupangal, kus viie kaupluse peale koguti 11 520 ühikut. Pärnus toimus toidukogumine neljas kaupluses ja tulemuseks 6825, kusjuures väga heaks üllatajaks sai Pärnu Kaubamajaka Rimi, kus kliendid andsid kohalikule toidupangale 3447 erinevat toodet. Kõige suurem kogus – 4571 ühikut – tuli sel korral Tallinna Kristiine Prismast. Väiksemates linnades ning ka väiksemates kauplustes, kus liigub vähem rahvast, võib toidukogumise tulemus olla vaid mõnisada ühikut, samas on oma kõhu kõrvalt tehtud heategu alati tänu ja äramainimist väärt.\nJõulude lähenemist oli märgata ka annetatud kaubagruppe vaadates. Sel korra oli kõige enam maiustusi (kokku 16 125 toodet). Tavapäraselt annetate lahkelt ka makarone (10 541), erinevaid konserve (9007) ja erinevaid kuivaineid (8848).\nM.V.Wool alustab 125 töötaja koondamist 185\nTerviseamet: tänavu on Eestis listeeriasse nakatunud 20 inimest, ükski juhtudest pole seotud M.V.Wooliga 279


Lennukite saladused - Teave - 2022\nLennundus on kõigi transpordiliikide seas moodsaim ja kiireim. Mõnikord tundub isegi üllatav ja kummaline, et see kõik on kättesaadav peaaegu kõigile.\nMiljonid inimesed lendavad lennukitega, mõtlemata isegi sellele, kui palju geniaalseid leiutisi ja saladusi nad pardal ümbritsevad. Kuid neil hiiglaslikel lennukitel on palju huvitavaid saladusi.\nLõhkelaengud asuvad mootori sees. Selgub, et tuletõrjepadrunid asuvad selliste lennukite mootorites. Ja nende ülesanne on mootorites tulekahjude ärahoidmine. Lennukitel on tavaliselt kaks sellist tasu. Teine on duplikaat. Kui esimene laadimine ebaõnnestub, siis võimaldab selle asendamine lennukil siiski mõni vajalik minut saada, kuni maandumiskoht on leitud.\nLennukil võib olla varjatud tõsiseid kahjustusi. Vaatame ilusat vooderdust ega arva, et sellel võib olla väga tõsiseid rikkeid. Ettevõtjatele on kasumlik lasta oma lennukitel täiskoormusel võimalikult tihti lennata. Kvaliteetset remonti ei saa läbi viia mõne tunniga, see venib terveks päevaks. Kõik vooderdisega tuvastatud rikked registreeritakse MMEL-is (Master Minimum Equipment List). Kui reisijatel oleks võimalus sellise nimekirjaga tutvuda, sooviksid vähesed inimesed selle lennukiga reisida. Näiteks võimaldab süsteem vooderdist õhkutõusmist isegi poolega potentsiaalselt töötavatest süsteemidest. Kuid lõpliku otsuse lahkumisvõimaluse kohta teeb ainult kapten. Kuid keegi ei häiri omanikku nõuetele vastava töötaja leidmisel.\nÕhk siseneb mootorist sõitjateruumi. Lennuki sees olev õhk pole üldse sama, mis väljaspool. Fakt on see, et suurtel kõrgustel õhk tühjeneb ja ei sobi hingamiseks. Inimesed peavad olema pidevalt teadlikud. Selleks juhitakse salongi ja kabiini õhku, mis läbib mootoreid ja surutakse seejärel kokku.\nAvariiline dekompressioon on väga ohtlik. Pole juhus, et piloodid soovitavad enne teiste abistamist panna mask näole. Ja see on äärmiselt oluline nõuanne. Kõrgusel on õhk nii haruldane, et hädaolukorras dekompressiooni korral on võimalik teadvus püsida vaid 30–45 sekundit. Ja kõrgusel on nii külm, et õhutemperatuur võib ulatuda 60 kraadini alla nulli Celsiuse järgi.\nHapnikumaskid - ajutine abi. Maskide kujundus on selline, et pärast lahtipakkimist saavad need töötada kuni 12 minutit. Selle aja jooksul peavad piloodid laskuma kõrgusele, kus nad saavad normaalselt hingata. Ja maskid ei kaitse gaaside ega suitsu eest.\nPäästeparved. Päästeparvede tööpõhimõte näib olevat nii lihtne, et vähesed inimesed loevad pardal olles ohutusjuhiseid. Joonis võib kujutada inimesi, kes hoiavad ühe käega parve peal. Nad ujuvad pigem üksteise kõrval kui päästepaatide peal istudes. Seda on oluline tähele panna, kuna parv kaob, kui keegi üritab sellele ronida.\nTurvatunnistus ja altkäemaksu katsed. Kui lennufirmad viisid läbi katseid reisijate väljaõppega, ilmnes ootamatult ummik. Simuleeritud kriitilistes sündmustes osalejad käitusid üksteisega väga rahulikult ja isegi viisakalt. Kuid see oli täiesti erinev tegelikust olukorrast. Teadlased mõtlesid, kuidas panna inimesed tundma end tõeliselt meeleheitlikult. Leiti, et esimesest salongist väljumiseks piisas igale osalejale 30-dollarise preemia lubamisest. Selle tulemusel loodi usutav olukord, inimesed käitusid nagu keskmised reisijad tõukavas ja paanikas rahvamassis, kes üritas välja pääseda.\nKaasaskantava elektroonika kasutamise keeld. Viimasel ajal kaotavad lennuettevõtjad reisijate jaoks lendude ajal kaasaskantava elektroonika kasutamise keelu. Lihtsalt, et ametnikud on lõpuks mõistuse ära kuulanud. Vidinad ei mõjuta pikkade lendude ajal lennuki tehnikat mingil viisil. Pole leitud tõendeid selle kohta, et mobiilsetel seadmetel oleks mingit mõju lennukite elektroonikale. Tõenäosus, et selline oht eksisteerib, on minimaalne.\nPiloteeritavad mobiilseadmed. Reisijate mobiilseadmed ei kujuta lendudele tegelikult ohtu, kuid pilootide vidinate puhul on olukord hoopis teine. Helistamine piloodi telefonile maandumise ajal helisignaali või isegi vibratsiooni vormis häirib olulist manöövrit. Kunagi unustas piloot sellises olukorras isegi laskumisaparaadi vabastada, seades ohtu kümnete inimeste elu.\nMinimaalne kütus. See termin viitab tavaliselt kütusekogusele, mis on piisav kahe soovitud punkti vahelise lennu jaoks. Kuid rahvusvahelistes õigusaktides on kirjas, et liinilaeval peab olema tegeliku lennu jaoks piisav kütusekogus ja ettenägematuteks asjaoludeks vajalik lisamaht. See moodustab 3–5% suuremast osast kütusest. "Alternatiivkütus" - lekke korral ette nähtud maht. Ja isegi lisaks nendele täiendustele on veel kütust, mis kestab pooletunnise lennu vältel. Seega on pilootidel alati võimalus hädaolukorras oma maandumiskohta muuta.\nVaata videot: ROBLOXI LENNUREISID (Mai 2022).\nCopyright 2022 \_ Lennukite saladused...


Valge kuld: liitium on kujunemas kõige tähtsamaks elemendiks üldse - Forte\nFoto: Wikimedia Commons / Luca Galuzzi, www.galuzzi.it\nHuvi Universumi kergeima metalli vastu kasvab peadpööritava kiirusega. Kui nii edasi läheb, siis muutub liitium varsti kõige olulisemaks elemendiks maailmas, hoides töös nii näiteks elektriautosid kui ka tuumasünteesireaktoreid.\nSelle väärtusliku maa- ja veevara uusi maardlaid otsitakse üha intensiivsemalt, vahendab ajakiri Imeline Teadus.\nPäike kõrvetab Boliivia hiiglasliku Salar de Uyuni soolakõrbe kohal halastamatult. See enam kui 10 500 ruutkilomeetri suurune soolaga kaetud lagendik näib olevat lõputu. Üksluisel maastikul ei leidu midagi silmatorkavat: puuduvad puud, hooned, loomad.\nSiin on tühi ja vaikne. Kuid mitte kauaks.\nSoolavälja krõbekuiva koore all mulksub mineraalirikas soolveekiht. Üks selles leiduvatest mineraalidest sisaldab metalli nimega liitium.\nHinnanguliselt peitub siin lausa 50-70% kogu maailma tööstuslikest liitiumivarudest. Seetõttu ongi Salad de Uyuni inimtühi maastik korraga üle ilma kuulsaks saanud.\nLiitium on kõige väiksema tihedusega metall ning õigupoolest kõige väiksema tihedusega tahke lihtaine üldse: see kaalub vaid 0,535 grammi kuupsentimeetri kohta. Samal ajal on liitium keemiliselt väga aktiivne, mistõttu seda ei leidu looduses puhtal kujul, vaid ainult ühenditena.\nKuid just need kaks omadust – kergus ja aktiivsus – muudavad selle aine tehnoloogiliselt väga paljutõotavaks. Juba praegu on liitium muutunud asendamatuks akutööstuses. Mida paremaid akusid me kasutada saame, seda kiiremini saame „mustalt“ fossiilselt energeetikalt üle minna „rohelisele“ taastuvenergeetikale.\nMobiiliakud, tuumakütus, depressiooniravim – inimkond vajab liitiumi järjest rohkem (11) 08.04.2015\nEnergiatuleviku võti on liitium. Kust seda saab ja kas meil seda ikka jätkub? (55) 09.09.2011\nSeetõttu ongi metall, mida toodetakse peamiselt liitiumkarbonaadi valge pulbrina, saanud hüüdnimeks „valge nafta“. Nagu päris nafta puhul, nii on liitiumi uued leiukohad ja tootmisvõimalused otsesõnu kulda väärt.\nLiitiumkloriid, millena liitium tavaliselt looduses esineb. (Foto: Wikimedia Commons / Walkerma)\nMaa liitiumivarud on miljardeid aastatid rahulikult pinnases lebanud või merevees loksunud. Alles viimase 30 aasta jooksul on see haruldane metall hakanud huvitama inimest.\nKui elektroonikahiid Sony esitles 1991. aastal esimest tööstuslikku liitiumioonakut, siis kasutati enamikus kaasaskantavates elektroonikaseadmetes veel nikkel-kaadmiumakusid. Uut tüüpi akud tegid kiiret võidukäiku, sest nende energiatihedus on kaks korda suurem kui senistel akudel.\nTehnoloogia areng asetas liitiumi tähelepanu keskpunkti. Sülearvutid, nutitelefonid ja muud kaasaskantavad seadmed on arenenud riikides muutunud igaühe standardvarustuseks. Seetõttu kahekordistus aastail 2002-2012 ka nõudlus liitiumi järele. Kaevandusettevõtted toodavad igal aastal rohkem liitiumi kui mullu.\nEsialgu tundus, et kasutuskõlblikest liitiumivarudes piisab elektroonikatööstuse vajaduse rahuldamiseks veel üsna pika aja jooksul. Kuid 2012. aastal ilmus turule akudel töötav toode, mis seadis senised kalkulatsioonid kahtluse alla.\nElektriautotootja Tesla esitles tol aastal luksusautot Model S, mis muutis paljude inimeste hoiakut elektriautode suhtes. Kliendid taipasid, et elektrimobiil võib tõesti kujuneda praktiliseks ja edevaks alternatiiviks sisepõlemismootoriga autole, huvi elektriautode vastu kasvas plahvatuslikult.\nTesla on nüüdseks müünud ligi 140 000 elektriautot, kogu planeedil arvestatakse akudel sõitvaid autosid kokku üle miljoni. Eksperdid ennustavad, et 2040. aastaks on elektriautosid juba 400 miljonit, mis moodustab kolmandiku kõikidest toona maailma teedel vuravatest masinatest.\nÜhe elektriauto tarvis kulub aga üle 13 000 korra rohkem liitiumi kui näiteks nutitelefoni aku tegemiseks. Kui elektriautode tootmine ja müük kulgeb tõesti nii tõusvas tempos nagu prognoositud, siis võib maailma tabada liitiumipuudus juba enne käesoleva kümnendi lõppu.\nLoe liitiumist ja selle varudest lähemalt oktoorbikuu Imelisest Teadusest!\nMIKROSKOOBI VIDEO: Mis toimub aku laadimise ajal selle sisemuses


VIDEO | Uku Suviste laulusaates „The Voice“: vene rahvuse südame võitmiseks kulub aega (24)\nToimetas Jaanika Vilipo, 21. november 2018 10:04\nUku SuvisteFoto: Kuvatõmmis (Youtube/Голос/The Voice Russia)\nLaulja ja laulukirjutaja Uku Suviste, kes võistleb Venemaa talendisaates "Voice of Russia" seitsmendas hooajas ning on jõudnud 48 parima laulja sekka käis külas saates "Ringvaade".\n36aastane laulja valgustas, et käis Venemaa lauluvõistlusel ka eelmisel aastal, kuid siis õnn ei naeratanud.\n"Voice of Russia" saate formaat näeb välja selline, et registreerimisel saatesse tuleb saata ka materjalid. Selle põhjal saab kandidaat eellaulmisele. Umbes 13 000 sooviavaldusest valitakse välja umbes 100 inimeste, kes saavad saatesse.\nHooaeg, mida juhib saatejuht Dmitri Nagiev, startis 12. oktoobril. Uku Suviste pääses võistlustulle Ed Sheerani looga "Perfect".\nTänavused žüriiliikmed on Venemaa räppar basta, laulja Ani Lorak, muusik ja laulukirjutaja Sergei Shnurov ja ukrainlasest helilooja Konstantin Meladze. Saate formaat näeb ette, et edasipääsenud võistleja saab valida endale tiimi, kellega edasi toimetatakse. Uku Suviste valis endale Ani Loraki tiimi, kuigi teda soovis oma meeskonda ka Sergei Shnurov.\nUku rääkis, et on Lorakit kuulnud varem palju laulmas. "Artistina pead sa ennast mugavalt tundma. Produtsent ja juhendaja otsustab esimesed kolm-neli vooru, keda ta laseb edasi järgmisesse saatesse ja keda ta saadab edasi. Väga oluline on jätta hea mulje."\nLaulja rääkis, et vene keeles püüab ta ikka rääkida. "Üks-ühele inimestega suheldes saab juba hakkama, aga tele-eetris ei taha eksida erinevate käänetega, mida ma kindlasti teinud olen. Ja venelastele meeldib naerda," muigas Suviste. "Nad ei tee seda paha pärast, kui ma midagi ütlen. Aga asi liigub ainult paremuse poole," usub Suviste.\nSaade, mis on eetris reede õhtuti vaadatuimal ajal, on vaatajaid 24 miljonit. Tänaval eestlast veel ära ei tunta. "Vene rahvuse südame võitmiseks kulub rohkem aega."


Home / Uudised / Ühiskond / Tallinnas tuli ehitustöödel maa seest välja keskaegne hansakoge\nLootsi tänava ehitusplatsilt leitud koge on üks seni Eesti vanemaid ja suuremaid omasarnaseid - pikkus üle 24 meetri ja laius üheksa meetrit. Seega on laev pikem ja laiem, kui Kadriorust leitud ja Paksus Margareetas näha olev koge. Koge ehituspuit on pärit 13. sajandist.\nAhtriosa on veel välja kaevamata, kuid trümmist leidsid arheoloogid kaks tünnikohta.\n"Ma arvan, et seal tünni sees oli hapukapsas, sest üks tünnikaane surutis, nagu need on hapukapsal, tundub väga sedamoodi. Sinna on üks ägedam kivi ka peale kleepunud. Hapukapsas sisaldas ju väga palju vitamiine," rääkis OÜ Muinasprojekt arheoloog Mihkel Tammet.\nHuvitavat on välja tulnud veelgi. Keskaegsete jalavarjude tallad ja pealsed on äratuntavad. Käepidemega vitsik võis olla näiteks vee jaoks ja seda võib praegugi osaliselt kokku panna. Koredast villasest kootud kangas oli arvatavasti pakkimismaterjal, kuigi villasest valmistati tollal ka purjesid. Mõned leiud viitavad ka võimalikule lastile.\n"Nende üksikute leidude põhjal, milleks on tellisetükid ja üksikud katusekivid, võiks arvata, et seda laeva on kasutatud vähemalt ehitusmaterjalide veoks kindlasti," ütles Tammet.\nEhitusplatsist mitte väga kaugele Narva maantee kanti jääb kunagine Härjapea jõe suue. Jõevoolu mõjul tekkinud madalikud võisid laevale saatuslikuks saada.\nEesti mereajalugu on saanud ühe uue erilise peatüki, sest Lootsi tänavalt puhastati ehitustööde käigus välja varajane keskaegne laev. Arheoloog Mihkel Tammet märkis, et tegemist on merendusajaloo jaoks unikaalse leiuga ning arendaja koostöös riigiga peaks tõsiselt kaaluma seda, et see konserveerida ja eksponeerida.\n"See on kogede koge. Ta on 25 meetrit pikk, nende talade laius, mis määravad laeva mahu, on 9 meetrit. See jätab sellest laevast väga võimsa mulje. Õnneks on see säilinud ka väga kõrgelt. Ta on põhjast pea 3,5 meetrit osaliselt säilinud," rääkis Tammet "Ringvaatele".\nTa tõdes, et sellisele laevale võis kaupa mahtuda sada tonni ja enamgi. "Esialgne ebavlev arvamus on, et selle laevaga on veetud kõike. Aga kindlasti on sellega veetud telliskive."\nTammeti sõnul on aga keeruline öelda, mis aastal see koge on ehitatud. "See ilmselt tuleb välja pikema aja jooksul, kui me teeme rohkem proove. Aga võib arvata, et vähemalt üks palk, millest see laev on ehitatud, on langetatud 13. sajandi lõpus."\nEsimene ülesanne arheoloogile on laev välja kaevata, kõik leiud registreerida, koostöös meremuuseumiga kaardistada laeva detailid, muud irdosad.\n"Valus küsimus on see, mis sellest vrakist edasi saab, kui need arheoloogilised uurimised on läbi viidud. Kui kiiresti jõutakse või kas see tahtmine on üldse olemas, et jõuda see laev konserveerida ja kuhugi eksponeerida," selgitas Tammet.\n"Siin peab riik koostöös arendajaga mingi kesktee leida ja tõsiselt kaaluma seda, et see merendusajaloo jaoks unikaalne leid leiaks omale väärika koha."\nKui midagi ette ei võeta, hävib see sisuliselt kahe kuuga.\n"Me niisutame seda kogu aeg, meil on voolikud ja sprinklerid üleval. Me saame seda teha mõnda aega, kuu-kaks. Aga rohkem ei ole seda võimalik teha, sest vaatamata sellele, et me niisutame, saab lõpuks keskkond meist võitu," tõdes Tammet.\n26 aprill 2022 Администратор 81 view\nTags: Таллинн, судно, порт, археология


Herkel: pauk tuli ootamatust torust - DELFI\nHerkel: pauk tuli ootamatust torust\nRiigikogu liikme Andres Herkeli sõnul tuli seekordsel Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee istungil pauk torust, kus seda kõige vähem oodata oli.\n“Mõnikord tuleb päris lahingu lõpus pauk sellisest torust, kus seda kõige vähem oodatakse. Nii on ENPA Büroo olnud pigem teravate algatuste maandaja, mitte tõstataja,” kirjutab Herkel oma blogis.\n“Seekord otsustati sügissessioonist kokkuvõtet tehes, et jaanuaris pannakse kindlasti päevakorda kokkuvõtte tegemine Vene-Gruusia sõja kohta käivas resolutsioonis sisalduvate punktide täitmisest. Teisisõnu: ei saanud me Venemaa volituste vaidlustamist ning läbi kukkus ka muudatusettepanek, mis toonuks sanktsioonid tingimuste mittetäitmise korral taas päevakorda, aga follow-up tuleb vääramatu jõuga,” rõõmustab Herkel.\n“Keerulisemate ülesannetena tuleb Venemaal resolutsiooni alusel tagasi kutsuda Abhaasia ja Lõuna-Osseetia de facto režiimide tunnustamine ning Lõuna-Osseetiast välja löödud grusiinidele tuleb luua tingimused tagasipöördumiseks,” märkis riigikogulane.\n“Pean büroo sellise otsuse üheks põhjuseks seda, et Vene delegatsioon keeras neljapäeva õhtul vindi kõvasti üle, muutes assamblee saali laadaplatsiks. Siis toimus obstruktsioon ja veiderdamine ning mitte just eriti kõva käega koosolekut juhatavat president de Puigi püüti protseduuriliste küsimustega segadusse ajada. Ma ei välista, et de Puigi võidi muuhulgas rünnata selle eest, et ta ei läinud nädala algul kaasa protseduuriliselt ebakorrektse katsega Venemaa volituste küsimus nädala päevakorrast välja jätta.\nIgal juhul oli tagajärg see, et ka muidu Venemaa suhtes leebed inimesed tajusid saalis toimuvat enneolematu katsena dokumendi vastuvõtmist blokeerida ja sellega muutsid venelased oma positsiooni pikas vaates palju ebakindlamaks.”\nHerkeli sõnu tulebki ENPA-l toimuvat hinnata ilmselt kui pikaajalist protsessi. “Praegu ei olda Venemaale sanktsioonide rakendamiseks veel valmis, kuid Venemaal valitsevate tendentside jätkumise korral jõutakse tulevikus selleni ikkagi.”.


Tossud vs diivan : Kui enam midagi ei tunne.\nHoiatus - see postitus on omajagu pikk and it might make you sad ja pole spordist. Kui lugeda ei viitsi, siis SEE video võtab mu elu ka suhteliselt hästi kokku :)\nEi saa öelda, et kellelegi, kes mu blogi veidikene lugenud on, see üllatusena saab tulla, aga kuna päriselus tuleb see enamvähem kõigile üllatusena, jagan ma veidi värsket elukogemust sellest, kuidas depressiooni langeda ja sellest (vist) välja ka tulla. Justnimelt, minu selle aasta suurimad lahingud ja kaklused pole toimunud kahevõitluses teistega, vaid iseendaga.\nRetsept depressiooni jaoks oli minu puhul tagasi vaadates väga lihtne: muretse paaniliselt kõige pärast, vahet pole, kas see on su kontrolli all või mitte - töö, pere, välimus, sisemus, tulevik, globaalne soojenemine - you name it. Ära mitte mingil juhul oma muresid kellegagi jaga, sest sa pead ju ikka tugev olema ja ise hakkama saama (what even, Kristel). Nuta pidevalt. Kodus. Trennis. Kontoris. Tänaval. Mõtle samal ajal, et see on ajutine melanhoolia, sest neid raskeid perioode on ikka olnud, küll see mööda läheb.\nAga siis ühel hetkel avasta, et sa ei ole enam otseselt õnnetu. Sa ei nuta enam. Samas ei ole sa ka õnnelik. Sa ei tunne armastust, viha, rõõmu, kadedust - sa ei tunne üldse mitte midagi. Pean tunnistama, et alguses see oli suur kergendus - miski ei ärritanud enam, miski ei pannud muretsema ega tekitanud ärevust. Samas oli ka kummaline, sest mitu kuud elasin ma oma elu autopiloodil: tõused üles, lähed tööle, õhtul lähed trenni ja siis magama. Aeg-ajalt kohtud mõne sõbraga, aeg-ajalt käid väljas sotsialiseerumas. Täiesti tavaline elu, ainus vahe on selles, et kõik on kogu aeg meh. Veidi nagu funktsioneerivad alkohoolikud, aga depressiooniga. Ma sain augustis jitsis oma vööle kolmanda triibu ja uuendasin sügisel mõlemad jooksurekordid, mis on aastaid püsinud - ja ma ei tundnud nendest rõõmu rohkem kui 10 sekundiks, pärast seda oli tavapärane MEHHHH tagasi (korraks meenus, et ma olen siiani ikka üritanud spordiblogi pidada).\nPärast seda läks asi eriti huvitavaks, sest kuna mitte ükski asi ei pakkunud enam huvi, siis ei ole ju mõtet väga palju pingutada ja isegi ärkvel püsida. Miks olla ärkvel ja asjalik, kui saaksid rahumeeli lükata kõik asjad homsele ja diivanil sooja teki all magada, kass kaisus nurrumas. Kõlab suht ideaalselt, eks? Tunduski, kuni ma sain aru, et ma magan terve kodusoldud aja ja olen ikka väsinud. Ma ei suutnud silmi puhtfüüsiliselt lahti hoida ja vaimselt ootasin ma kogu aeg seda hetke, kus ma saan koju minna, näo ära pesta ja teki alla pugeda. Kell viis, kuus, kaheksa, vahet pole. Nädalavahetuseti magasin ma vahepeal 14+ tundi. Tukud, ärkad, sööd natuke, jood lonksu vett ja tukud edasi.\nNagu võib arvata, siis sellise eluga ei ole ma olnud ei hea sõber, töö- ega elukaaslane. Pinged kuhjusid ning mu emotsionaalselt surnud perioodid vahetusid süütunde, mure ja lootusetusega. Augu põhi polnud veel päris käes, kuid ma ei suutnud enam ka valgust näha. Kõik oli ühtlaselt hämar, väsitav ja mõttetu. See oli ka hetk, kus ma tundsin, et pole mõtet abi otsida, sest kes mind ikka aidata saaks, kui ma olen nii mõttetu inimene, et ei suuda end isegi sellisest "väiksest" madalseisust välja kaevata. Ma kapseldusin aina rohkem endasse, ma ei tahtnud kedagi näha ega kellegagi rääkida. Kui telefon helises, oli mu esmane reaktsioon ohata - isegi vaatamata, kes mulle helistas. Mind ei huvitanud söömine ega selle tervislikkus vähemalgi määral - surviving on coffee and sugar, pole ime, et enesetunne pole nagu kevadisel lilleõiel.\nÕnneks sekkus mu peika ja paar targemat inimest veel ja mulle väideti, et tegelikult elu ei pea selline olema ja et tegelikult on okei muredest rääkida ja neid läbi elada. See on mul praegu käsil koostöös oma ala spetsialistidega, aga see on raske. Algul pidin võitlema perearstiga, et üldse psühholoogile saada, sest nähtavasti ei tundunud ma siiski piisavalt tõsine juhtum, kuigi testid näitasid sügavat depressiooni. Paari nädala pärast istusin ma samas kabinetis täiesti ilmetu näoga ja lasin pisaratel vaikuses voolata, kuni sain oma saatekirja. Ma ei oska sõnadesse panna, kui raske oli end iga kord kokku võtta, et astuda ka kõige väiksem samm lootuses, et kunagi läheb miski paremaks.\nSee on ikka veel väga raske, mistõttu tahtsin end veidi ka nö tühjaks kirjutada ja loota, et ehk aitab see kellelgi varem abi otsida või oma muredest rääkida. On inimesi, kes ei mõista, kui sa neile räägid - sest nad pole seda läbi elanud, nad ei oska samastuda, see pole nende süü. Ka minu käest on küsitud, et "miks sa kurb oled, kui su elu nii hea on?". See pole ratsionaalne otsus. See pole tavaline ajutine kurbus ja on tõenäoline, et see ei lähe iseenesest mööda. Eestis otsib abi umbes kolmandik neist, seda tegelikult vajaksid.\nMina ei tunne õnneks praegu ka häbitunnet (hehe!), nii et pigem olen aus - otsi keegi, kellega rääkida! Kui sa maadled ja maadled kogu aeg samade (või pidevalt uute) mõtete ja probleemidega, räägi kellegagi, kes on aastaid õppinud just selleks, et sind abistada! Ära karda antidepressante - need üksi pole lahendus, aga need võivad olla hiiglama suureks abiks.\nMinu sees on ka praegu tundetus, kuid väga väga vaikselt hakkavad emotsioonid tagasi hiilima. Aeg-ajalt on sellega raske toime tulla, sest need on nii ootamatud, kuid ma eelistan ükskõik mida sellele tühjusele. Minu igavene coping mechanism on ikka visata kõige üle nalja ning kuigi selles postituses see väga hästi välja ei tulnud, siis proovin edaspidi rohkem huumorit teha. Aga meanwhile.. märgakem inimesi ja kuulame nende mured ära, isegi kui need tunduvad mõttetud, eksole?\nkallistas Kristel at 11:59\nLabels: jutt, maailmavalu, mõistuse hääl\nnii ilus ja aus postitus, kallis. tubli oled, et sellega tegelema hakkasid ja tea, et meie toetame sind alati - nii nõu, jõu kui veini ja kallidega!\n20. oktoober 2017 12:42\nSee on tegelikult väga hea, et sa sellest kirjutasid, sest sellistest asjadest ei kirjutata mu meelest piisavalt. See pole kerge, üldse mitte - mina, kes ma isegi ei mäleta, et ma oleks kunagi elanud ILMA depressioonita, näiteks pole sellest eriti kirjutanud, sest see on raske.\nAga sa saad sellest üle, usun ma :)\n20. oktoober 2017 13:15\nMa ise ei plaani ka rohkem sellest väga kirjutada, sest see on minu jaoks kuidagi nii tavaline olukord. Ja ma ei taha siin mingit masekablogi pidama hakata, vaid pigem jäädvustada, et sellised tunded on ka olemas ja et need pole imelikud ja kuidagi eriti traagilised. Lihtsalt hetkel on nii.\n20. oktoober 2017 14:13\nPai, Kristel, palju-palju paisid!\n20. oktoober 2017 17:14\nTore, et sinu elukaaslane, su sõbrad ja sa ise oled otsustanud otsida lahendusi, et sellest välja tulla.\nDepresioon ei ole see, kui ühel päeval on väljas paha ilm või saad paha hinde või keegi ütles sulle halvasti ning siis keegi ütleb, et tal on nüüd "deprekas". Siiski on depressioon sageli alahinnatud, mistõttu on oluline, et depressioonis inimest märgataks, aidataks, sest depressioonis inimesel võivad olla kurvad tagajärjed.\n20. oktoober 2017 20:35\n20. oktoober 2017 20:36\nmul oli eelmine kuu selline hästi hästi raske periood. Ma ei ütle üldse, et depressioon oli aga masendus ja nii õnnetu oli olla. Lihtsalt mitte midagi ei teinud rõõmu .... Tegin mingi depressiooni testi ja vastus oli, et algav depressioon... Lugesin võimalikke raviviise- mine liigu väljas :D ja mõtlesin, et no pekki, mind küll trenn rõõmsaks ei teeks, sest see on samasugune kohustus kui kõik teised kohustused, mis mu hauda on viinud. Ja kodus eelistasin voodis lääbakil olla ja lage vahtida, mis on minu puhul siiani olnud täiesti välistatud tegevus.... oehhh....aga tundub, et hakkan kuskile äärekese peale tagasi ronima ja energiat on ka juba rohkem :) Või noh vähemalt headel päevadel on rohkem :) igatahes tänud, et jagasid oma kogemust ja tore, et abi leidsid :)


Tehnilise kontrolli kord, sagedus ja mahud sõltuvalt elektripaigaldise tehnilistest andmetest – Riigi Teataja\nTehnilise kontrolli kord, sagedus ja mahud sõltuvalt elektripaigaldise tehnilistest andmetest\nVastu võetud 28.06.2002 nr 35\nRTL 2002, 76, 1173\n14.08.2002 nr 51 ( RTL 2002, 93, 1448) 31.08.2002\nMäärus kehtestatakse «Elektriohutusseaduse» (RT I 2002, 49, 310) § 27 lõike 3 alusel.\n(1) Käesolev määrus esitab nõuded, vastavalt «Elektriohutusseaduse» § 27 lõikes 1 toodud jaotusele – kasutuselevõtule eelnevale, korralisele ja erakorralisele elektripaigaldiste tehnilisele kontrollile.\n1) elektripaigaldise nõuetekohasuse tunnistus (lisa 1) on kasutuselevõtule eelneva tehnilise kontrolli teostaja poolt väljastatud dokument, mis tõendab elektripaigaldise vastavust «Elektriohutusseaduse» nõuetele ning elektripaigaldise valmisolekut pingestamiseks ja ettenähtud otstarbel kasutusele võtmiseks ning kasutamiseks;\n2) elektripaigaldise nõuetekohasuse tunnistus (lisa 2) on korralise tehnilise kontrolli teostaja poolt väljastatud dokument, mis tõendab kasutuseloleva elektripaigaldise ja selle käidu vastavust «Elektriohutusseaduse» nõuetele;\n3) normdokumendid on tehnilist kirjeldust sisaldavad õigusaktid, standardid või muud dokumendid.\nTEHNILISE KONTROLLI TEGEVUSULATUS JA KONTROLLIVAHENDID\n(1) «Elektriohutusseaduse» §-de 25 ja 26 nõuetele vastav isik – tehnilise kontrolli teostaja – võib tehnilist kontrolli teostada oma akrediteerimisdokumentides näidatud tegevusulatuses ja vastavuses kontrollitava elektripaigaldise tehniliste näitajatega. Tehnilist kontrolli teeb 1. ja 2. ning 3. liigi elektripaigaldites tehnilise kontrolli teostaja või 3. liigi paigaldistes elektritöö ettevõtja. Käesolevas määruses tehnilise kontrolli teostamiseks kehtestatud nõuded laienevad peale tehnilise kontrolli teostaja ka kontrolli teostavale elektritöö ettevõtjale, välja arvatud tehnilise kontrolli teostaja akrediteerimisega seonduv.\n(2) Tehnilise kontrolli teostaja peab tagama, et tema kontrollitegevuses kasutatavaid tehnilisi vahendeid kontrollitakse, kalibreeritakse ja kasutatakse nõuetekohaselt.\nKASUTUSELEVÕTULE EELNEV TEHNILINE KONTROLL\n(1) Kasutuselevõtule eelneva tehnilise kontrolliga hindab tehnilise kontrolli teostaja elektripaigaldise ja selle käidukorraldaja vastavust «Elektriohutusseaduse» nõuetele ning tõendab nõuetekohasuse tunnistusega elektripaigaldise valmisolekut ettenähtud otstarbel kasutusele võtmiseks ja kasutamiseks.\n(2) Kasutuselevõtule eelneva tehnilise kontrolli teostamiseks peab elektripaigaldise ehitaja deklareerima «Elektriohutusseaduse» § 21 lõike 3 nõuete täitmist, näidates muuhulgas ära projekteerimisel ja ehitamisel aluseks võetud normdokumendid.\n2) elektripaigaldise projekti koos teostusjooniste ja võimalike parandustega;\n3) elektripaigaldise võrguühenduse tehnilised tingimused või liitumispunkti või ühenduspunkti määratleva dokumendi;\n5) elektripaigaldise ehitaja visuaalkontrolli protokolli soovitavalt koos nõuetekohasuse deklaratsiooniga;\n6) kaetud tööde aktid koos vastavate joonistega (vähemalt maandusseadme, maakaablite, kaetud installatsiooni ja kaabelkütte kohta);\n7) tehnilise kontrolli teostamiseks vajalikus mahus «Elektriohutusseaduse» nõuetele vastava labori poolt teostatud asjakohased elektripaigaldise kontrollmõõtmiste, teimide ja katsetuste (edaspidi mõõtmised) protokollid koos kokkuvõtva aruandega (vt lisa 5).\n8) seadistamist vajavate seadmete seadistustööde aktid (sh sätestatud kaitselüliteile);\n9) võimalike eriotstarbeliste seadmete mõõtmiste- ja katsetuste protokollid vastavalt tootja nõuetele.\n(3) Esitatud dokumentatsiooni kontrolli tulemused vormistatakse §-s 11 toodud nõuete kohaselt elektripaigaldise kontrolli vastavas aruandes.\n1) visuaalkontrolli toimingud, mille käigus veendub, et elektripaigaldis on ehitatud vastavalt projektile, kehtivatele normdokumentidele ja tootja asjakohastele paigaldus-/kasutusjuhenditele ega ole ohtu põhjustaval viisil nähtavalt kahjustunud;\n(3) Oluliste puuduste (vt lisa 6) ilmnemisel esitatakse elektripaigaldis pärast nende kõrvaldamist tehnilise kontrolli teostajale järelkontrolliks.\nKORRALINE TEHNILINE KONTROLL\n(1) Korralise tehnilise kontrolliga hinnatakse elektripaigaldise ja selle käidu vastavust «Elektriohutusseadusega» kehtestatud nõuetele ning vastavuse korral tõendatakse seda nõuetekohasuse tunnistusega.\n(2) Elektripaigaldise omanik peab tagama elektripaigaldise õigusaktides kehtestatud nõuetekohase kasutamise, sealhulgas «Elektriohutusseaduse» § 16 punkti 5 kohase elektripaigaldise õigeaegse tehnilise kontrolli.\n(3) Elektripaigaldise korralise tehnilise kontrolli teostamise tähtaega arvestatakse:\n(4) Edaspidised korralised tehnilised kontrollid tuleb teha järgmise perioodsusega:\n(1) Elektripaigaldise omanikul peab olema «Elektriohutuseaduse» § 16 punkti 7 kohaselt dokumentatsioon elektripaigaldise ja selle tehnilise kontrolli kohta.\n(2) Elektripaigaldise korralise tehnilise kontrolli teostamisel võtab tehnilise kontrolli teostaja aluseks järgnevalt loetletud dokumendid:\n1) tellimuse korraliseks tehniliseks kontrolliks;\n2) elektripaigaldise käidukorraldajat määrava dokumendi;\n3) elektripaigaldise hoolduskava;\n4) elektripaigaldise eelmise kontrolli dokumendid;\n5) elektripersonali olemasolul selle elektriohutusalaste teadmiste hindamise dokumendid;\n6) elektripaigaldise liitumispunkti ja ettenähtud peakaitsme nimivoolu määrava dokumendi;\n7) elektripaigaldise tegelikkusele vastavad skeemid, joonised;\n8) elektripaigaldise laiendus- ja ümberehitustööde kohta asjakohased joonised ja kontrolliprotokollid;\n9) kaetud tööde joonised maandusseadme ja maakaablite kohta;\n10) korralise tehnilise kontrolli teostamiseks vajalikus mahus «Elektriohutuseaduse» nõuetele vastava labori poolt teostatud asjakohased elektripaigaldise mõõtmiste protokollid koos kokkuvõtva aruandega (vt lisa 5);\n11) kaitseaparaatide seadistustööde aktid.\n(3) Elektripaigaldise dokumentatsiooni hulka kuuluvate kontrollmõõtmiste, teimide ja katsetuste protokollid aeguvad:\n1) 1. liigi paigaldistes kolme aasta jooksul;\n2) 2. liigi paigaldistes viie aasta jooksul;\n3) 3. liigi paigaldistes kümne aasta jooksul.\n(4) Tehnilisel kontrollil hinnatakse esitatud dokumentatsiooni vastavust «Elektriohutusseaduse» ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetele. Tehnilise kontrolli teostajal on vajadusel õigus taotleda täiendavate asjakohaste dokumentide ning lisateabe esitamist.\n(5) Esitatud dokumentatsiooni kontrolli tulemused vormistab tehnilise kontrolli teostaja §-s 11 toodud nõuete kohaselt elektripaigaldise korralise tehnilise kontrolli aruandes.\n1) hinnatakse käidukorraldust, st kas elektripaigaldise käit on korraldatud viisil, mis tagab ohutuse ning kas paigaldises on sooritatud hoolduskava kohased toimingud;\n2) teostatakse visuaalkontrolli toimingud, mille käigus veendutakse, et elektripaigaldis vastab selle kohta kehtivatele nõuetele ja tootja asjakohastele paigaldus-/kasutusjuhenditele ega ole ohtu põhjustaval viisil nähtavalt kahjustunud;\n(5) Tehnilise kontrolli teostaja peab teatama elektripaigaldise käidukorraldajale või omanikule kõigist kontrolli käigus ilmnenud elektriseadme või -paigaldise nõuetele mittevastavustest. Kui tehnilise kontrolli teostaja avastab korralise kontrolli käigus, et elektriseadme või -paigaldise kasutamine põhjustab otsest ohtu (vt lisa 6), peab ta sellest teatama kirjalikult seadme või paigaldise käidukorraldajale või omanikule. Seejuures peab ta tegema ettepaneku seadme või paigaldise koheseks elektrivõrgust väljalülitamiseks ja/või selle kasutamise lõpetamiseks.\n(6) Kui kontrolliti pingestamata elektriseadet, -paigaldist või selle osa ja kontrollimisel ilmnes, et taaspingestamine põhjustab otsest ohtu, ei tohi seda enne puuduse kõrvaldamist taaspingestada.\n(7) Elektripaigaldise omanik ja käidukorraldaja peavad hoolitsema selle eest, et elektripaigaldise kontrollimisel ilmnenud puudused ja rikked kõrvaldatakse õigeaegselt.\n(8) Pärast ilmnenud oluliste (vt lisa 6) ja käiduohutust vähendavate puuduste kõrvaldamist esitab käidukorraldaja või omanik elektripaigaldise tehnilise kontrolli teostajale järelkontrolliks.\nERAKORRALINE TEHNILINE KONTROLL\n(1) Elektriohutusseaduse § 27 lõike 2 kohaselt teostatakse erakorraline tehniline kontroll, kui käidukorraldaja peab seda elektripaigaldise ohutuse tagamiseks vajalikuks või riikliku järelevalve teostaja põhjendatud nõudel.\n(2) Erakorralise tehnilise kontrolli ulatuse ja kontrollimisel aluseks võetavad normdokumendid määrab kontrolli tellija.\n(3) Kontrollimeetodite ning mõõtelabori kaasamise vajaduse üle otsustab tehnilise kontrolli teostaja.\n(4) Kontrolli tulemused vormistab tehnilise kontrolli teostaja vastavalt oma protseduurireeglitele, metoodikatele jt kirjalikele juhistele.\nTEHNILISE KONTROLLI DOKUMENTATSIOON\n(1) Kui tehnilise kontrolli teostaja avastab kontrollimisel, et elektriseadme või -paigaldise kasutamine põhjustab otsest ohtu (vt lisa 6), peab ta «Elektriohutusseaduse» § 26 lõike 2 punkti 4 kohaselt sellest kirjalikult teatama seadme või paigaldise omanikule. Otsese ohu kohese mittekõrvaldamise korral peab tehnilise kontrolli teostaja saatma omanikule edastatud otsese ohu teatise koopia viivitamatult Tehnilise Järelevalve Inspektsioonile, kes rakendab vajalikud meetmed.\n(2) Pärast tehnilist kontrolli koostab tehnilise kontrolli teostaja aruande (näidised lisa 3 või lisa 4), milles on fikseeritud kõik vajalikud elektripaigaldist ja selle kontrolli puudutavad andmed ning antud hinnang elektripaigaldise ja selle dokumentatsiooni ning käidu vastavusele kehtestatud elektriohutusalastele nõuetele.\n(3) Tehnilise kontrolli aruanded peavad vastavalt näidistele sisaldama järgmisi andmeid:\n1) elektripaigaldise omaniku nimi ja kontaktandmed;\n2) ehitise või selle osa määratlus ning aadress;\n3) elektripaigaldise valmimise ja/või renoveerimise aasta;\n4) elektripaigaldise osised, mida kontrolliti (nt kogu paigaldis, kõrgepingejaotla, trafo, madalpingejaotla, sisestusjaotur, peajaotur, bürooruumide installatsioon jne);\n5) dokument liitumispunkti (ühenduspunkti) ja peakaitsme(te) nimivoolu kohta (nt liitumisleping, tehnilised tingimused, piiritlusakt, elektrienergia kasutamise leping vms);\n6) juhistikusüsteem, toitepinge(d), toitejuhistiku mark, peakaitseseade;\n7) määratud käidukorraldaja ja tema kontaktandmed;\n8) elektripaigaldise projekteerija, ehitaja ja nende riikliku erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registri registreeringu numbrid;\n9) kontrollmõõtmiste teostaja ja «Elektriohutusseaduse» nõuetele vastava labori nimi ja akrediteerimistunnistuse number;\n11) elektripaigaldise vastavus tema kohta kehtivatele normdokumentide nõuetele;\n12) tehnilise kontrolli teostaja, tema riikliku erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registri registreeringu number ja töötaja nimi ning allkiri ja kuupäev.\n(4) Aruandes antakse elektripaigaldist puudutavate nõuete osas hinnang vähemalt aruandenäidises toodud mahus. Loetelust võib välja jätta need nõuded, mida kontrollitavas paigaldises ei saa rakendada ning ei tohi välja jätta paigaldises rakendamist vajavaid nõudeid. Sõltuvalt elektripaigaldise iseloomust tuleb loetellu lisada vajalikud nõuded, mida näidises toodud ei ole. Kõigi nõuete täitmisele tuleb anda hinnang (nõuetele vastav, nõuetele mittevastav, oluline mittevastavus, otsene oht).\n(1) Elektripaigaldise ehitaja poolt «Elektriohutusseaduse» § 21 lõike 3 täitmise tõendamiseks esitatud dokumentidest arhiveerib tehnilise kontrolli teostaja vähemalt järgmised:\n1) elektripaigaldise ehitaja deklaratsioon ehitatud elektripaigaldise «Elektriohutusseaduse» § 21 lõike 3 nõuetele vastavuse kohta;\n2) dokument liitumispunkti (ühenduspunkti) ja peakaitsme(te) nimivoolu kohta (nt liitumisleping; tehnilised tingimused; piiritlusakt; elektrienergia kasutamise leping vms);\n3) kontrollmõõtmiste aruanne.\n(2) Tehnilise kontrolli teostaja peab enda poolt väljastatavate elektripaigaldise kasutuselevõtule eelneva või korralise või erakorralise tehnilise kontrolli aruannete ja tunnistuste koopiad arhiveerima.\n[RTL 2002, 93, 1448; jõustunud- 31.08.2002]\n(1) Pärast puuduste kõrvaldamise järelkontrolli koostab tehnilise kontrolli teostaja vajadusel uue aruande või kinnitab elektripaigaldise omanikule väljastatud aruandel ja enda aruande koopial kirjalikult puuduste kõrvaldamist ning näitab otsuse elektripaigaldise nõuetekohasuse tunnistuse väljastamiseks.\n(2) «Elektriohutusseadusega» kehtestatud nõuetele vastavuse korral väljastab tehnilise kontrolli teostaja mõistliku aja jooksul «Elektripaigaldise nõuetekohasuse tunnistuse».\n(3) Otsest ohtu põhjustavate või oluliste puuduste (vt lisa 6) korral «Elektripaigaldise nõuetekohasuse tunnistust» ei väljastata.\n(4) Väljastatud nõuetekohasuse tunnistus kehtib koos elektripaigaldise kasutuselevõtule eelneva või korralise või erakorralise tehnilise kontrolli aruandega. Tunnistusel paranduste ja muudatuste tegemine ei ole lubatud. Vajadusel asendab tunnistuse välja andnud tehnilise kontrolli teostaja selle uuega ning võtab kehtetu tunnistuse originaali tagasi.\n§ 14. Korralise tehnilise kontrolli tähtajad\n(1) Kui enne käesoleva määruse jõustumist kasutusele võetud 3. liigi elektripaigaldisele pole tehnilist kontrolli teostatud, siis tuleb tehniline kontroll teha 1. jaanuariks 2003.\n(2) Elektripaigaldise kasutuselevõtule eelneva tehnilise kontrollina mõisteti «Elektriohutusseaduse» (RT I 1999, 29, 403) tähenduses elektripaigaldise hindamist ja tõendamist.\n(3) Elektripaigaldise korralise tehnilise kontrollina mõisteti «Elektriohutusseaduse» (RT I 1999, 29, 403) tähenduses elektripaigaldise korralist kontrolli.\nMajandusministri 28. juuni 2002. a määruse nr 35\nehitis (selle osa)\naadressil Tänav nr 00, Küla/Linn/Vald/Maakond\n…tüüpi inspekteerimisasutus Asutuse nimi akrediteerimistunnistusega nr … tõendab, et nimetatud ehitise elektripaigaldises on 00.00–00.00.2002. a tehtud kasutuselevõtule eelnev tehniline kontroll.\nElektripaigaldis vastab kehtestatud nõuetele ja selle võib ettenähtud otstarbel kasutamiseks pingestada.\nTunnistus on välja antud «Elektriohutusseaduse» (RT I 2002, 49, 310) alusel ja kehtib koos elektripaigaldise kasutuselevõtule eelneva tehnilise kontrolli aruandega.\nVälja antud 00.00.2002\nTunnistuse nr 000 - 2\ntüüpi inspekteerimisasutus Asutuse nimi akrediteerimistunnistusega nr … tõendab, et nimetatud ehitise elektripaigaldises on 00.00–00.00.2002. a tehtud korraline tehniline kontroll.\nElektripaigaldis ja selle käit vastavad kehtestatud nõuetele. Tunnistus on välja antud «Elektriohutusseaduse» (RT I 2002, 49, 310) alusel ja kehtib koos elektripaigaldise korralise tehnilise kontrolli aruandega.\nMajandusministri 28. juuni 2002 a.\nmääruse nr 35 lisa 3\nELEKTRIPAIGALDISE KASUTUSELEVÕTULE EELNEVA\nTEHNILISE KONTROLLI ARUANNE\n(NÕUETEKOHASUSE TUNNISTUSE LISA)\nOmaniku nimi ja kontaktandmed\nEhitis või selle osa määratlus\nUus elamu, renoveeritud büroohoone, pangahoone 1-3 korrus, tootmishoone vasak tiib, alajaam eluhoones jne\nElektripaigaldise osised, mida kontrolliti\na/j trafo, mp jaotla, maakaablid, liitumiskilp, sisestuskilp, elamu / büroohoone el paigaldis jne\nLiitumisleping /tehnilised tingimused /piiritlusakt vm\nLiitumispunkt / ühenduspunkt\nToitejuhistik (süsteem, mark, pikkused)\nPeakaitseseade (tüüp, nimivool)\nElektripaigaldise hindamise alusnormid\nEEI 3: 1994 ; EEE 6.väljaanne…\nEritegevusalade registri registreeringu nr\nAkredit. labori nimi ja tunnistuse nr\nElektripaigaldise käidukorraldaja, telefoni nr\nTehnilise kontrolli teostaja, eritegevusalade registri reg nr, töötaja ametinimi/ nimi\nElektripaigaldise ülevaatuse aeg\nVVm - Vabariigi Valitsuse määrus;\nMJMm - majandusministri määrus;\nEOS – “Elektriohutusseadus;\nEEI - eeskiri “Ehitiste madalpinge-elektripaigaldised”;\nEEE - “Elektriseadmete ehituse eeskirjad” (NSVL Energeetika ja elektrifitseerimise ministeerium).\nHD637 - Euroopa harmoniseerimisdokument HD 637 S1:2002 “Tugevvoolupaigaldised vahelduvpingele üle 1kV “\nNõuetele vastavuse hinnangu tähised:\n“V” – vastav ; “M” – mittevastav; “O” – oluline puudus; “OO” – otsene oht; (tunnistust ei väljastata; esitatakse teatis Tehnilise Järelevalve Inspektsioonile); “X” – antud elektripaigaldises ei saa nõuet rakendada.\nEEI 3 p.611\nEEI 3 p.612.2\nEEI 3 p.612.3\nkaitse rakendusaja kontroll\nEEI 3 p.612.6\na/j kõrgepinge osa kontr. dokum.\nEEI 3 p.514.5.1\npaigaldise vastavus projektile\nKaetud tööde aktid, joonised\nEEI 3 p.802.5\nEOS § 16 p 3\nkäidukorraldaja pädevusnõudele vastavus\nKaitse otsepuute eest\nkatted ja kestad\nKaitse kaudpuute puhul\nKaitse kuumustoime eest\nkokkusobitamine / selektiivsus\nRVKL sobitamine liigvoolukaitsega\nRVKL omavaheline selektiivsus\n(sh valgustid; pistikupesad; lülitid; jne)\nkaitseklass / IP\njuhistike liigid, paigaldusviisid\njuhistike sh N- ja PE-juhtide tähistamine\njuhtide ristlõigete vastavus\ntule leviku ohu vähendamine\nmuude seadmete lähedus\nvalmistaja juhiste järgimine paigaldamisel\nJaotlad ja jaoturid\nkatted ja kestad, IP\nN- ja PE-juhtide tähistamine\njuhtide ühendamine jaoturiga\nerinõuded üle 63A\ntavaisikute kasutuses olevad\nskeemide vastavus tegelikkusele\nmaandusjuht / mm²\nkaitse-ja talitusmaanduse ühitamine\npeapotentsiaaliühtlustusjuhid / mm²\nlisapotentsiaaliühtlustusjuhid / mm²\nÕhuliinid pingega kuni 1000V\nFiidri tähistus (märgistus)\nJuhtmete asetus, vahekaugused\nJuhtmete jätkamised, hargnemised\nMastid, toed, tõmmitsad, vundam.\nMastide numeratsioon ja märgistus\nIsolaatorid, traaversid, kinnitused\nRistumised, gabariidid, lähenemised\nTehnilised näitajad: Ik, U%\nTrafo(de) ühendused KP poolel\nTrafo(de) ühendused MP poolel\nLahklüliti(te) lukustus, blokeering\nMasti konstruks, toed, tõmmitsad\nVäljuvate MP fiidrite tähistus\nÜle 1000 V jaotlad ja alajaamad\nJoonised , kohapealsed skeemid\nJuhtide liidete sobivus\nKaablite jätkamine ja otsamine\nTrafo(de) ühendused (m/p; k/p)\nTrafode paigutus, mõõdikud\nEhituslik osa (ventilatsioon, uksed, gabariidid)\nÕhuliinid pingega üle 1000V\nJuhtmete asetus, gabariidid\nLiinide hargnemised, üleminekühendused\nMastid, toed, tõmmitsad, vundamendid\nKaabelliinid pingega kuni 220kV\nKaablite paiknemine üksteise suhtes\nKaabli(te) otsad (muhvid),\nKaabli(te) trassi märgistus\nKaabli(te) katted pinnases\nTehnilised näitajad, Ik\nlülitus- ja juhtimisseadmed\nEhitus-, remondi- ja lammutuspaigad\ntoite automaatne väljalülitamine\npiiratud madalpinge kasutamine\nkuni 32A pistikupesade kaitse\nseadmete IP (reeglina IP 44)\nPõllundus- ja aiandusehitised\npistikupesade kaitse RVKL\nAhtad juhtivad paigad\nkohtkindlate seadmete kaitse\nII klassi seadmete kasutamine\nRavi- jm. meditsiiniruumid\nSELV ja PELV süsteemid\njuhtide valik ja paigaldamine\nmaandamine ja kaitsejuhid\n…3. rühma pp. juhistikud\nNäitused, esitused ja väljapanekud\nVäikepingetrafod ja –muundurid\nGeneraatorite otse ja kaudpuutekaitse\nEM taluvus, tööstusruumid\nEM emissioon, tööstusruumid\nEM taluvus, olme ja bürooruumid\nEM emissioon, olme ja bürooruumid\nOLULISEMATE PUUDUSTE KOKKUVÕTE:\nPuudub nõutava pädevusega käidukorraldaja\nTeostusjoonised on esitamata\nKontrollmõõtmised on osaliselt teostamata\nHINNANG: elektripaigaldise nõutekohasuse tunnistus väljastatakse peale puuduste kõrvaldamist.\nAllkiri …………………………………….. Kuupäev……………………\nInspektor: Eesnimi Perekonnanimi ( (0) 0000 000 E-post: nimi@nimi.ee\nOTSUS: puudused on kõrvaldatud, elektripaigaldisele väljastatakse nõuetekohasuse tunnistus\nAllkiri …………………………………. Kuupäev……………………\nKORRALISE TEHNILISE KONTROLLI TÄHTAEG:\nELEKTRIPAIGALDISE KORRALISE TEHNILISE KONTROLLI ARUANNE\nOmaniku nimi, kontaktandmed\nbüroohoone, pangahoone 1-9 korrused, tootmishoone vasak tiib, eraldiseisev alajaam jne\nElektripaigaldise valmimise/renoveerimise aasta\nPiiritlusdokument (olemasolu korral)\nliitumisleping/tehnilised tingimused/piiritlusakt või liitumispunkt /ühenduspunkt\nToitejuhistik (süsteem, mark või materjal ja ristlõige, pikkused)\nElektripaigaldise käidukorraldaja , telefoni nr\nakredit.labori nimi ja tunnistuse nr\nEOS - Elektriohutusseadus\nelektripersonali (olemasolul) ohuteadlikkus\nhoolduskava ja selle täitmine\nEOS § 18 lg 1 p 2\ndokumentatsioon (mõõtmiste protokollid, kaetud tööde aktid, seadistustööde aktid, seadmete juhendid, žurnaalid, jm)\nEOS § 16 p 7\nprojekt, joonised, skeemid\npotentsiaaliühtlustusjuhtide /maandusahelate terviklikkus\nkaitse rakendusaja /rakendustagatise/ kontroll\n0-ja I-kaitseklassi seadmed\nmittevastavused elektripaigaldise ehitamise ajast\nkoridori laius ei vasta EEE nõuetele, jaotlal puudub teine väljapääs\nisiku- jm kaitsevahendid\nvanni- ja dušširuumid\nÜle 1000 V elektripaigaldis\ntähistused, märgistused, sildid\najamite-, lülitite näiturid,\njuhtide paiknemine, gabariidid\nehituslik osa (mastid, vundamendid, uksed, väljapääsud jm)\nOLULISEMATE PUUDUSTE KOKKUVÕTE :\nPuuduvad kontrollmõõtmiste protokollid\nPuuduvad elektrilised skeemid ja joonised\nJÄRGMISE KORRALISE KONTROLLI TÄHTAEG:\nELEKTRIPAIGALDISE MÕÕTMISTE, TEIMIDE JA KATSETE NÄIDISLOETELU\nElektripaigaldise tüüpmõõtmiste ja -teimide loetelu:\nPEN- või null-, kaitse- ja potentsiaaliühtlustusjuhtide katkematuse kontroll või takistuse mõõtmine;\nmaanduspaigaldise takistuse mõõtmine;\nkaitseseadmete rakendumise kontroll;\ntrafode ja teiste toiteallikate reviisid.\nElektripaigaldise erimõõtmiste ja -teimide loetelu:\nPinnase eritakistuse mõõtmine.\nPõranda- ja seinapindade isolatsiooniomaduste määramine.\nKatseväikepingeahelate ja kaitseeralduse kontroll.\nKondensaatorseadme absorptsioonisuhte mõõtmine.\nElektripaigaldise elektromagnetlise ühilduvuse mõõtmiste ja katsete loetelu:\ntoitevõrgu häirete mõõtmine;\nelektri-, magnet- ja elektromagnetväljade mõõtmine;\nindutseeritud häirete ja uitvoolude mõõtmine;\nstaatilise elektri taseme ja taluvuse määramine;\nimpulssliigpingesummutuse omaduste määramine.\nELEKTRIPAIGALDISE MÕÕTMISTE, TEIMIDE JA KATSETE DOKUMENTEERIMINE\nKokkuvõtvas aruandes peavad olema fikseeritud:\nmõõtmisi teostanud labori ja/või tema alltöövõtja nimi;\nlabori akrediteerimistunnistuse number;\nmõõtmisi teostanud ja protokolli kontrollinud töötajate nimed ja nende allkirjad;\nehitis ja selle aadress, kus asub mõõdetud elektripaigaldis;\nehitise omaniku nimi;\nmõõtmiste läbiviimise aeg või ajavahemik;\nloetelu teostatud mõõtmistest ja vastavate protokollide numbrid ning lehekülgede arv;\nolulisemad mõõtmiste käigus avastatud normsuurustele mittevastavused.\nÜldandmed mõõtmiste, teimide ja katsete protokollides:\nprotokollide viite- ja järjekorranumbrid;\nmõõte-, teimi- ja katseseadmete tüübid;\nmõõte-, teimi- ja katseseadmete kalibreerimistähtaeg;\nmõõte- ja katsemetoodikate nimed ja numbrid;\nmõõtmisi teostanud töötajate nimed ja nende allkirjad;\nehitise elektripaigaldise mõõdetud osa määratlus.\n1. OTSESE OHU NÄITED\nOtsest ohtu põhjustavad näiteks järgnevad elektriseadme või elektripaigaldise kehtivatele nõuetele mittevastavusest tulenevad puudused ja rikked:\n• seadme kest on ohtliku puutepinge all;\n• pistikupesa kaitsekontakt on ühendatud faasijuhiga või elektriseadme kaitsejuht on valesti ühendatud;\n• elektriseadme või -paigaldise pingestatud osad on mitteküllaldase puutekaitse tõttu puudutatavad;\n• elektriseadme või -paigaldise puutekaitseta osad on pingestatud ahelatest puudulikult eraldatud;\n• on tekkinud ilmne tule- või plahvatusoht.\n2. Oluliste puuduste näidisloetelu, mille esinemisel ei väljastata uuele või renoveeritud elektripaigaldisele nõuetekohasuse tunnistust\n1. Puudused otsepuutekaitse realiseerimisel:\n1.1. Isolatsioonitakistus on alla kehtestatud normi;\n1.2. Katted, kestad ei taga kaitset otsepuute eest.\n2. Puudused kaudpuutekaitse realiseerimisel:\n2.1. Ei ole tagatud kaitse rakendumine ettenähtud aja jooksul;\n2.2. Puudub kohustuslik rikkevoolukaitselüliti;\n2.3. Peapotentsiaaliühtlustus on teostamata;\n2.4. Kaitseväikepinge või kaitseeraldatud ahelad ja/või toiteallikas ei vasta nõuetele.\n3. Kaitselahutus ei vasta nõuetele.\n4. Liigvoolukaitse realiseerimise puudused:\n4.1. Ahelal puudub liigvoolukaitse;\n4.2. Liigvoolukaitse nimivool on suurem kui juhistikule kestvalt lubatav vool;\n4.3. Jaoturites puuduvad liigvoolukaitsetel tähistused.\n5. PEN-juhi lahkuviimine N- ja PE-juhiks ja/või nende tähistus pole nõuetekohane.\n6. Elektriseade pole ilmselt standardikohane (endavalmistatud vm) või paigaldamisel pole arvestatud välistoimeid (IP jm).\n7. Eriruumide (duširuumid, leiliruumid jm) elektripaigaldised ei vasta nõuetele.\n8. Turvavalgustuse ja -toitesüsteemides on olulisi puudusi.\n9. Puudub elektritööettevõtja deklaratsioon elektripaigaldise nõuetekohasuse kohta.\n10. Puuduvad täiesti või olulises mahus mõõteprotokollid või neis on normidele mittevastavaid mõõtetulemusi.\n11. Puuduvad põhilised joonised, skeemid.\n12. 1. ja 2. liigi paigaldisele ei ole elektriohutusseaduses nõutud juhul määratud pädevat käidukorraldajat.\n3. Oluliste puuduste näidisloetelu, mille esinemisel ei väljastata elektripaigaldise ja selle käidu nõuetekohasuse tunnistust\n2.1. Ei ole tagatud kaitse nõuetekohane rakendumine;\n2.2. Nullimine või peapotentsiaaliühtlustus on teostamata;\n2.3. 0-klassi ja I-klassi seadmete mittenõuetekohane kooskasutamise võimalus.\n3. Liigvoolukaitse realiseerimise puudused:\n3.1. Ahelal puudub liigvoolukaitse;\n3.2. Liigvoolukaitse nimivool on suurem kui juhistikule kestvalt lubatav vool;\n3.3. Jaoturites puuduvad liigvoolukaitsetel tähistused.\n4. PEN-juhi lahkuviimine N- ja PE-juhiks ja/või nende tähistus pole nõuetekohane (paigaldises EEI kehtivuse korral).\n5. Elektriseadme paigaldamisel pole arvestatud välistoimeid (IP jm).\n6. Eriruumide (duširuumid, leiliruumid jm) elektripaigaldised ei vasta ehitamisaegsetele nõuetele.\n7. Puuduvad täiesti või olulises mahus mõõteprotokollid või neis on normidele mittevastavaid mõõtetulemusi.\n8. Puuduvad põhilised joonised, skeemid.\n9. 1. ja 2. liigi paigaldisele ei ole elektriohutusseaduses nõutud juhul määratud pädevat käidukorraldajat.\n10. Puudub käidukava.\n11. Sõltuvalt paigaldisest puuduvad hädavajalikud kaitsevahendid.


Kuidas kohtuga ühendust võtta? | Eesti Kohtud\nAadress: Lubja 4, Tallinn, 10115\nInfotelefon: 620 0100\nAvalik e-toimik kohtumenetluse alustamiseks või suhtlemiseks pooleliolevas kohtumenetluses: https://etoimik.rik.ee/\nE-post info küsimiseks: [email protected]\nE-post menetlusdokumentide saatmiseks: [email protected]\nKohtumaja kantselei on avatud igal tööpäeval kella 9–17. Riigipühadele vahetult eelnevatel tööpäevadel on kantselei avatud kella 9–14.\nParkimine: auto saab jätta kohtumaja juures olevatele tänavatele, parkimine on tasuta. Tasuline parkla asub aadressil Lubja 5.\nKuidas ühistranspordiga kohale tulla: Lubja peatus – tramm nr 2 ja nr 4 – asub kaheminutilise jalutuskäigu kaugusel.\nAadress: Kalevi 1, Tartu, 51010\nE-post menetlusdokumentide saatmiseks: [email protected] ja [email protected] (lapse eraldamine perekonnast)\nKohtumaja kantselei on avatud esmaspäevast neljapäevani kella 9–16 ning reedeti kella 9–15.\nParkimine: kohtumaja parklas tasuta kaks tundi korraga, vajalik on elektrooniline registreerimine kohtumajas. Teiste Tartu linna parkimisvõimaluste info leitav SIIT.\nKuidas ühistranspordiga tulla: lähimad bussipeatused on Kesklinn I-VI (1-5 minutit), Tartu bussijaam (7 minutit), Tartu raudteejaam (20 minutit).\nAadress: Vabaduse 13, Võru, 65620\nKohtumaja kantselei on avatud esmaspäevast neljapäevani kella 9–16 ning reedeti kella 9–15. Ajavahemikul 1. juunist kuni 31. augustini on kantselei kella 12–12.30 suletud lõunavaheajaks.\nParkimine: kohtumaja ees on piiratud arv parkimiskohti, parkimise kellaaja tähistamine on kohustuslik (parkimisaeg kuni 2 tundi korraga). Kohtumaja lähiümbruses on piisavalt ka teisi parkimisvõimalusi, täpsema info leiab SIIT.\nKuidas ühistranspordiga tulla: lähimad bussipeatused on Kesklinn (1 minut) ja Vanalinna (4 minutit), Võru bussijaam (10 minutit).\nAadress: Võru 12, Põlva, 63308\nParkimine: kohtumaja ees on piiratud arv parkimiskohti, parkimine on tasuta. Kohtumaja lähiümbruses on piisavalt ka teisi parkimisvõimalusi.\nKuidas ühistranspordiga tulla: lähimad bussipeatused on Võru tn peatus (1-3 minutit), Põlva bussijaam (15 minutit); lähim rongipeatus on Põlva peatus (43 minutit).\nAadress: Suur 1, Jõgeva, 48306\nE-post menetlusdokumentide saatmiseks: [email protected] [email protected] (lapse eraldamine perekonnast)\nKohtumaja kantselei on avatud esmaspäevast neljapäevani kella 9–16 ning reedeti kella 9–15. Ajavahemikul 1. juunist kuni 31. augustini on kantselei kell 12–12.30 suletud lõunavaheajaks.\nKuidas ühistranspordiga tulla: lähim bussipeatus on Jõgeva bussijaam (3 minutit); lähim rongipeatus on Jõgeva (3 minutit).\nAadress: Vabaduse 10, Valga, 68204\nParkimine: kohtumaja ees on piiratud arv parkimiskohti, parkimine on tasuta. Kohtumaja lähiümbruses on piisavalt ka teisi parkimisvõimalusi, mõnel juhul võib olla vajalik parkimise kellaaja alguse tähistamine, selleks tutvuda vastava parkla korraga.\nKuidas ühistranspordiga tulla: lähimad bussipeatused on Staadioni (1 minut), Raekoja (5 minutit); Valga bussi- ja rongijaam (15 minutit).\nAadress: Posti 22, Viljandi, 71020\nParkimine: kohtumaja ees on piiratud arv parkimiskohti, parkimine on tasuta. Kohtumaja lähiümbruses on piisavalt ka teisi parkimisvõimalusi, täpsema info leiab SIIT.\nKuidas ühistranspordiga tulla: lähimad bussipeatused on Muusikakool (1 minut), Maramaa ja Raamatukogu (5 minutit); Viljandi bussijaam (10 min), Viljandi rongijaam (30 minutit).\nAadress: 1. Mai 2, Narva, 20308\nKohtumaja kantselei on avatud igal tööpäeval kella 9–16. Riigipühadele vahetult eelnevatel tööpäevadel on kantselei avatud kella 9–14.\nParkimine: tasuta parkimine on kohtumaja vastas asuvas parklas või kohtumaja kõrval 1. Mai tänaval vabade kohtade olemasolul.\nKuidas ühistranspordiga tulla: Narva bussijaam ja Narva rongijaam (Vaksali 22) asuvad kaheminutilise jalutuskäigu kaugusel.\nAadress: Kooli 2a, Jõhvi, 41598\nParkimine: tasuta parkimine on kohtumaja ees asuvas parklas.\nKuidas ühistranspordiga tulla: lähim bussipeatus on Jõhvi Postkontori peatus, mis on kaheminutilise jalutuskäigu kaugusel. Lähim rongipeatus on Jõhvi jaam, mis on samuti paariminutilise jalutuskäigu kaugusel.\nAadress: Rohuaia 8, Rakvere, 44308\nKuidas ühistranspordiga tulla: lähimad bussipeatused on Lai ja Carl Robert Jakobsoni. Lähim rongipeatus on Rakvere jaam, mis on 15-minutilise jalutuskäigu kaugusel.\nAadressid: Kuninga 22 ja Rüütli 19, Pärnu, 80099\nKohtumaja kantselei on avatud igal tööpäeval kella 9–17. Riigipühadele vahetult eelnevatel tööpäevadel on kantselei avatud kella 9–14. Ajavahemikul 13. juulist kuni 31. augustini on kantselei suletud lõunavaheajaks kella 13– 13.30.\nParkimine: Kuninga tn kohtumaja ees üks tund tasuta, Rüütli tn kohtumaja ees parkimine Vee tänaval üks tund tasuta.\nKuidas ühistranspordiga tulla: nii Kuninga tn kohtumaja (kriminaalimaja) kui ka Rüütli tn kohtumaja lähimad bussipeatused on Teater 1, Teater 2, Teater (Pikk tn) ja Pärnu bussijaam.\nAadress: Sadama 21, 90502, Haapsalu\nKohtumaja kantselei on avatud igal tööpäeval kella 9–17. Riigipühadele vahetult eelnevatel tööpäevadel on kantselei avatud kella 9–14. Ajavahemikul 13. juulist kuni 31. augustini on kantselei suletud lõunavaheajaks kella 13–13.30.\nParkimine: kohtumaja ees on parkimine tasuta.\nKuidas ühistranspordiga tulla: lähimad bussipeatused on Viigi ja Laine.\nHaapsalu kohtumaja Kärdlas\nAadress: Põllu 17, Kärdla, 92414\nKuidas ühistranspordiga tulla: lähimad bussipeatused on Kärdla Keskväljak ja Padu.\nAadress: Lossi 2, Kuressaare, 93816\nParkimine: Lossi tänaval kohtumaja ees kaks tundi, parkimine on tasuta.\nKuidas ühistranspordiga tulla: lähimad bussipeatused on Päevakeskus, Pargi ja Keskväljak.\nAadress: Sauna 5, Rapla, 79513\nKuidas ühistranspordiga tulla: lähimad bussipeatused on Kesklinna ja Rapla bussijaam.\nAadress: Tallinna 18, Paide, 72711\nKuidas ühistranspordiga kohale tulla: Lähimad bussipeatused on Paide kutsekool ja Keskväljak.\nAadress: Sadama 21, Haapsalu, 90502\nAadress: Pärnu mnt 7, Tallinn, 15082\nKohtumaja kantselei on avatud igal tööpäeval kella 10–16. Riigipühadele vahetult eelnevatel tööpäevadel on kantselei avatud kella 10–14.\nParkimine: tasuline parkimine ööpäev läbi, sealhulgas riigipühadel, tsoon: südalinn (0,08 €/minut = 4,80 €/tund) ja vanalinn (0,10 €/minut = 6 €/tund). Lähim parkimismaja: Viru keskus, Vabaduse väljaku parkimismaja, Pärnu mnt 22 parkimismaja, Solaris keskus. Täpsem info lähimatest parklatest: https://www.parkimine.ee/.\nKuidas ühistranspordiga tulla: lähimad bussipeatused on Estonia, Vabaduse väljak, Viru; trollipeatus Vabaduse väljak; trammipeatused Vabaduse väljak ning Viru. Sõiduplaanid ja sõidu planeerimine: https://transport.tallinn.ee/.\nAadress: Rüütli 19, Pärnu, 80010\nTelefon: 620 0100\nParkimine: kohtumaja ees on parkimine Vee tänaval üks tund tasuta.\nKuidas ühistranspordiga tulla: lähimad bussipeatused on Teater 1, Teater 2, Teater (Pikk tn) ja Pärnu bussijaam.\nKohtumaja kantselei on avatud esmaspäevast neljapäevani kell 9–16 ja reedel kell 9–15. Riigipühadele vahetult eelnevatel tööpäevadel on kantselei avatud kella 9–14.\nKuidas ühistranspordiga tulla: lähimad bussipeatused on Kesklinn I– VI (1– 5 minutit), Tartu bussijaam (7 minutit); Tartu raudteejaam (20 minutit).\nAadress: Kooli 2a, Jõhvi, 41532\nAadress: Pärnu mnt 7, Tallinn, 15084\nE-post info küsimiseks: t[email protected]\nKohtumaja kantselei (I korrus, ruum 122) on avatud igal tööpäeval kella 10–16. Riigipühadele vahetult eelnevatel tööpäevadel on kantselei avatud kella 10–14.\nParkimine: tasuline parkimine on ööpäev läbi, sealhulgas riigipühadel, tsoon: südalinn (0,08 €/minut = 4,80 €/tund) ja vanalinn (0,10 €/minut = 6 €/tund). Lähim parkimismaja: Viru keskus, Vabaduse väljaku parkimismaja, Pärnu mnt 22 parkimismaja, Solaris keskus. Täpsem info lähimatest parklatest: https://www.parkimine.ee/.\nKuidas ühistranspordiga tulla: lähimad bussipeatused on Estonia, Vabaduse väljak, Viru; trollipeatus Vabaduse väljak ja trammipeatused Vabaduse väljak ning Viru. Sõiduplaanid ja sõidu planeerimine: https://transport.tallinn.ee/.\nKohtumaja kantselei on avatud esmaspäevast neljapäevani kell 9–16. Reedeti on kantselei suletud.\nParkimine: kohtumaja parklas tasuta kaks tundi korraga, vajalik on elektrooniline registreerimine kohtumajas. Teiste Tartu linna parkimisvõimaluste info leiab SIIT.\nKuidas ühistranspordiga kohale tulla: lähimad bussipeatused on Kesklinn I-VI (1-5 minutit), Tartu bussijaam (7 minutit); Tartu raudteejaam (20 minutit).


Google+ 34-aastane kolme lapse ema Jessica Shyba on jäädvustanud ühe kõigi aegade armsaima lapse-koera tudumise seeria! - EA\nHome > LOOMAD > 34-aastane kolme lapse ema Jessica Shyba on jäädvustanud ühe kõigi aegade armsaima lapse-koera tudumise seeria!\n34-aastane kolme lapse ema Jessica Shyba on jäädvustanud ühe kõigi aegade armsaima lapse-koera tudumise seeria!\nPärast seda, kui perre võeti pisike bokseri-labradori-lambakoerasegu kutsikas nimega Theo, märkas Jessica, et kutsu on eriti kiindunud tema noorimasse poega, 2-aastasesse Beau’sse. Napilt 3 päeva pärast Theo majja toomist, puges 7-nädalane kutsikas Beau kaissu ja uinus poisi kõhu peal, sel ajal, kui ema poissi lõunaunele kiigutas. Sellest alguses juhuslikuna tunduvast uinumisest sai peatselt korduv tegevus, mida ema Jessica kirjeldab oma blogis järgnevalt: „Järgmisel päeval tuli Theo jälle lõunaune ajaks minu magamistuppa ja nii sai alguse kõige ilusam ja imetlusväärsem sõprus, mida mu silmad kunagi näinud on!“\nSellest päevast alates uinuvad kaks sõpra alati üheskoos lõunaunne. Jessica Instagrami fotod näitavad, kui mugavalt poiss ja kutsikas end üksteise kaisus tunnevad, nohisedes niimoodi iga päev kaks tundi sügavat lõunaund. Seda armsat vaatepilti tunnistav ema hõiskab: „Neid kahte üksteise kaisus vaadates tahab mu süda rõõmust lõhkeda!“\nARMASTUS INIMENE KODU LOOMAD\nPosted by Estonian Anonymous at 11/28/2013 10:21:00 PM\nItem Reviewed: 34-aastane kolme lapse ema Jessica Shyba on jäädvustanud ühe kõigi aegade armsaima lapse-koera tudumise seeria! Description: Rating: 5 Reviewed By: Estonian Anonymous


Kuidas täiskasvanutele ja lastele "Askorutinit" õigesti võtta\n1 Mille jaoks Ascorutin kasulik on, selle kirjeldus ja koostis\nAskorutiin on kangendatud preparaat, mis sisaldab askorbiinhapet ja rutosiidi. Askorutiini kasutamine on kasulik vitamiinide puuduse, veresoonte haprusega seotud haiguste, külmetushaiguste korral, ravimit kasutatakse kosmetoloogias. Paranemisvahend on näidustatud lastele ja täiskasvanutele, on vastunäidustusi.\nMis on Askorutinist kasulik, selle kirjeldus ja koostis\nAnatoomilise terapeutilise keemilise klassifikatsiooni (ATC) kohaselt on ravimikood C05CA51, mis tähendab:\nC - kardiovaskulaarsüsteemi mõjutavad fondid;\nRavim kuulub kategooriasse "Vitamiinide kompleksid".\nRavimi peamine toime on vitamiinide puuduse kompenseerimine.\nC-vitamiin. Tugevdab luude ja hammaste, kapillaaride seinte ja suuremate veresoonte struktuuri. Suurendab organismi vastupanuvõimet infektsioonidele. Osaleb redoksreaktsioonides ja parandab rakkude hingamise funktsioone. Tal on põletikuvastane ja antioksüdantne toime (viivitab oksüdatsiooniprotsessi).\nRutozid on angioprotektor, mikrotsirkulatsiooni korrektor. Kuulub P-vitamiini rühma. Vähendab põletikku ja turset, kapillaaride liigset läbilaskvust. Paiksel kasutamisel on sellel rahustav ja jahutav toime. Aeglustab diabeetilise retinopaatia teket, mis võimaldab Askorutiini kasutamist diabeedi korral.\nSuhkurtõve korral, millega kaasneb diabeetiline retinopaatia, on parem kasutada Ascorutin D, kus sahharoosi asemel kasutatakse sorbitooli. Kasutamise osas pöörduge endokrinoloogi poole.\nHapruse ja halvenenud kapillaaride läbilaskvusega mõjutab aine veene ja veresooni - vähendab turset, leevendab valu.\nKosmetoloogias kasutatakse ravimi võimet vähendada kapillaaride haprust, tugevdada veresoonte seinu, leevendada põletikku ja vähendada turset. Kõik see võimaldab Ascorutiini näole kanda. Tablette kasutatakse rosaatsea (ämblikveenide), vanuselaikude ravis kuiva naha seisundi parandamiseks.\nPuberteedieas tekivad noorukieas tüdrukutel sageli reproduktiivfunktsiooni häired emakaverejooksu vormis. Terapeutilistel eesmärkidel on ette nähtud Ascorutin, verejooksu korral kasutatakse seda koos hemostaatiliste ravimitega ka veresoonte seinte tugevdamise vahendina..\nToodet toodetakse lamedate tablettide kujul. Kuju on ümmargune, on oht, servad on kaldus. Värvus - heleroheline, kollaka varjundiga, väikeste lisanditega.\nlahtrites või lahtrites mittepakendatud pakendid.\nAnnotatsiooni järgi on soovitatav võtta Ascorutin:\nhüpovitaminoosi ning C- ja P-vitamiini, kapillaaride kahjustuste raviks;\nKasutage vahendit külmetushaiguste ennetamiseks, gripi ilmingute vähendamiseks, immuunsuse tugevdamiseks.\nnaha peptiliste haavandite haigused;\nParandusvahendit kasutatakse menstruaalverejooksu korral. Askorutiin on efektiivne veresoonte seinte hõrenemist põhjustavate nakkushaiguste ravis: reuma, sarlakid, leetrid. Ravim on kasulik kahjustatud veresoonte läbilaskvusega haiguste - diatees, kiiritushaigus, endokardiit - raviks.\nAmetlikud juhised ei sisalda ühemõttelist teavet toote lapsepõlves kasutamise kohta. Ravimit saab välja kirjutada:\nParandusvahendit ei määrata alla 3-aastastele lastele..\nAscorutiini kasutamise juhised:\nPäevase annuse ja ravikuuri kestuse määrab arst individuaalselt, sõltuvalt haiguse tüübist ja protsessi keerukusest..\nKosmetoloogias on võimalik Ascorutiini kasutada meditsiiniliste maskide jaoks.\nAskorutiini soovitatakse juua ettevaatusega patsientidel, kellel on kalduvus tromboosile ja vere hüperkoaguleerumisele (suurenenud kalduvus hüübida)..\nRasedad ja imetavad naised peavad rangelt järgima arsti määratud annuseid. Tuleb meeles pidada, et raseduse teisel ja kolmandal trimestril on askorbiinhappe minimaalne ööpäevane vajadus 60 mg, imetamise ajal - 80 mg. Te ei tohiks seda normi ületada.\nTuleb meeles pidada, et enteriit (peensoole põletikuline haigus), soole düskineesia, ahailia (soolhappe puudus maos) võivad mõjutada ravimi imendumist..\nKui Ascorutiini kasutamine on võimatu, on lubatud asendajad.\nSalvi Troxevasin kasutatakse hemorroidide sümptomite raviks ja leevendamiseks. Seda haigust mõjutavad kõige sagedamini inimesed, kes on oma töökohustuse tõttu sunnitud pisut liikuma ja istuvad kontorilaua taga 8 tundi või isegi rohkem.


Kas kohv kaitseb südamepuudulikkuse eest? - Tervis\nLaura Stevens Colorado ülikoolist ja ta kolleegid väidavad enam kui 17 000 täiskasvanut hõlmanud uuringu põhjal, et iga tass kohvi, mille inimene nädalas joob, vähendab seitsme protsendi võrra võimalust, et tal kujuneb südamepuudulikkus. Seda muidugi mitte lõpmatuseni välja, vaid teatavates piirides, vahendab ERR Novaator.\nStevens eeldas, et kohvijoojatel võib südamepuudulikkust tõrjuda ka hoopis midagi muud, mis statistiliselt kohvijoomisega kaasneb. Näiteks võib olla, et kohvijoojatel on mittejoojatega võrreldes kokkuvõttes tervislikum eluviis.\nKardioloog Arvo Mesikepp kirjutab Kliinik.ee portaalis, et südamepuudulikkus tähendab südame võimetust tagada organismile vajalikku vere ringvoolu, mis väljendub organismi koormustaluvuse languses. Väheneb vere hulk, mida süda minuti jooksul väljutab, mistõttu halveneb verevarustus kõigis elundites.\nPõhjuseks võivad olla südamehaigused, neist sagedamini isheemiatõbi, klapirikked, südamelihase haigused, kõrgvererõhktõbi. Pahatihti põhjustavad kroonilist südamepuudulikkust kopsuhaigused, neeruhaigused, kasvajad, traumad ja kiiritus.


VSport | 2013 juuni 5\nPosts made in juuni 5th, 2013\nVõru sprinterid jooksid isiklikud rekordid\nTäna Tallinnas Kadrioru staadionil peetud lahtistel võistlustel kiirjooksus sai Asko Anipai meeste 100 meetri jooksus uue isikliku rekordi 10,74ga teise koha, kaotades 0,03 sekundiga Richard Pulstile. Anipai senine tippmark oli kolm aastat tagasi joostud 10,94. Naiste samal pikal võistlusmaal parandas veelgi võimsamalt oma rekordit Õilme Võro (pildil), kellele aeg 12,48 andis viienda koha. Suvel Donetskis\nVõru judoklubi Rei lõpetas võistlushooaja\nVõru judoklubi Rei lõpetas võistlushooaja pühapäeval Võrus toimunud laste Maiturniiriga, kus 2003. aastal sündinutest võitsid alates kergematest kaaludest esikoha Richard Lepp, Hendrik Mändik (mõlemad Rei), Siim Joosep Pettai (Pärnu Kempo), Sander Ilves (Rei) ja Marten Jaanus (Kempo) ning 2004.-2006. aastal sündinutest Emilia Hendrikson, Gregor Lipp (mõlemad Pärnu Kempo), Carena Roomets, Rasmus Koort, Sten Madis Ilves,\nHeitjate seeriavõistlusel osales ka kaks Lõunalõvi\nHeitjate seeriavõistluse eilsel etapil Tallinnas osales ka kaks Võru Lõunalõvi sportlast: Marek Vähi sai meeste vasaraheites 62.07ga neljanda ja Mari-Liis Tulev naiste odaviskes 39.25ga viienda koha.\nSkatepark röövis Antslas poole korvpalliplatsist\nAntslas avati eile skatepark, kus oma oskusi lihvida nii rulatajad, rulluisutajad kui ka BMX-ratturid. Pole aga head ilma halvata, sest skateparki n-ö korvpalliauku mahutamiseks tuli loobuda poolest palliplatsist ja kossumehed saavad seal edaspidi mängida vaid ühe korvi all. Foto: Antsla vald\nVõite jagus kõigile FC Helios Võru meeskondadele\nEesti noorte jalgpallivõistluste B1-klassi II liiga lõuna-idatsoonis jätkab FC Helios Võru meeskond täiseduga, viimases kahes kohtumises alistati FC Tartu 13:0 ja Tõrva JK eile 7:2. Võrulastel on kõigi konkurentidega nüüd korra mängitud ja tabelis neli võitu. FC Tartust sai läinud reedel tänu mõni minut enne mängu lõppu löödud väravale võõrsil 3:2 jagu ka C2-klassi meistrivõistluste\nÕL: Rangluu murdnud Tanel Leok tahab juba kümmekonna päeva pärast taas võistelda\nPühapäeval Briti meistrivõistluste etapil kukkunud ja rangluu murdnud Tanel Leok kipub juba tagasi tsikli selga. Eeloleval nädalavahetusel Prantsusmaal sõidetav MM-etapp jääb Leokil kindlasti vahele, kuid nädal hiljem, 16. juunil Itaalias tahab ta võistelda. „Kui tervis vähegi lubab, tahaks juba Itaalias võistelda,” ütles Leok Õhtulehele. „Eriti valus pole, operatsioonil pandi luusse kruvi sisse ja umbes kümne\nKubija terviseradade juures avati harjutusväljak\nEile avati Võrus Kubija terviseradade juures uus harjutusväljak, mis pakub spordiharrastajatele võimalust oma treeninguid mitmekesistada. „See on olnud Võru spordiüldsuse ammune soov, et esindusliku sisehalli ja staadioni kõrval arendataks meil välja ka kvaliteetsed sportimistingimused vabas looduses,” ütles Võru linnapea Jüri Kaver. Kubijal on nüüd kvaliteetsetes tingimustes võimalik teha mitmekesiseid, enamikku tähtsamaid lihasgruppe hõlmavaid harjutusi. Mõned


Miks kõht valutab paremal: võimalikud haigused ja nende ravi - Bronhiit April - Psuhhosomatika valutab harja\nKumera selgroo on võimetus järgida elult, isalt saadud tuge, katsed kinni pidada vanadest põhimõtetest ja vananenud ideedest, terviklikkuse puudumine, täius, elule umbusaldus, julguse puudumine vale tunnistada, isa kõverdatud põhimõtetega. Süüdi on inimese närimine ja haigus toimib karistuseks väärkäitumise eest. Võimalikud haigused Peavalu kroonipiirkonnas ilmneb sageli kehas esinevate patoloogiliste muutuste tagajärjel. Ei ole soovitatav tarbida suures koguses marineeritud köögivilju, kondiitritooteid. Võimalik on surma septiline šokk. Muide, ürdid tugevdavad juukseid.\nÜksindus, milles olekus inimene on sunnitud ja pikka aega. Puudub mõistmine, armastus, turvatunne ja vajadus.\nL2 Aegumistähtajata psühhotrauma, võimalik, et ta kannatas lapsepõlves. Kogedes endiselt negatiivset või pahameelt, mida inimene ei suutnud unustada. L3 Igasugune kuid enamasti seksuaalne vägivald.\nSellest tulenev eneseviha, süütunned. L4 Elu ebastabiilsus, sealhulgas rahaline olukord. Hirm rahalise heaolu kaotamise, töö, enesekindluse ja homse ees.\nL5 Teiste suhtes kogetud kadeduse, viha, vihkamise tunded.\nÄrge kiirustage seda teavet sõna otseses mõttes võtma: seksuaalne vägivald ei tähenda alati kolmanda nimmelüli deformeerumist. Ja probleemid temaga ei tähenda alati seksuaalse vägivalla esinemist. Peate lihtsalt meeles pidama, et tugevalt ja püsivalt kogetud negatiivsed emotsioonid võivad kaasa aidata närvilõpmete, lihaste ja selgroolülide probleemidele. Veelgi enam, kui teavitate arsti olemasolevast psühholoogilisest probleemist, võib see aidata kaasa kõige tõhusama alaselja probleemide ravimeetodi väljatöötamisele.\nKõigepealt tuleks arstile öelda häirivaid sümptomeid. Lülisammas Ketta nihe. Tunne, et elu ei toeta sind üldse. Lülisamba häired selgroolülides.\nS-1 - piinlikkus, segadus, elust põgenemine; tunne, et nad pole piisavalt head, lõputu sisemine vestlus; seade: "mida naabrid ütlevad? P-3 - vastutuse võtmine teiste eest; süü, jahu, otsustamatus, enda piinamine; hammusta ära rohkem kui suudad alla neelata.\nC-4 - Polve tarude intripping viha, kibedus; varjatud tunded, teadmata pisarad. C-5 - naeruvääristamine, hirm ja alandus; hirm ennast väljendada; hea, tohutu koorma eitamine.\nC-6 - katse teisi fikseerida, vähene paindlikkus; vastupidavus, suur koormus, ülekoormus. C-7 - segasus, abituse tunne; suutmatus midagi saavutada. T-1 - liiga palju hakkama saamiseks; võimetus seda kõike juhtida; sulgedes end Psuhhosomatika valutab harja.\nT-3 - sisemine kaos, vanad sügavad haavad, võimetus suhelda. T-4 - vajadus omistada vigu teistele; lause. T-5 - emotsioonide tamm, raev; keeldumine emotsioonidel voolata.\nIngin Investasi Saham? Kenali Cara Kerja Indeks Harga Saham Gabungan\nT-6 - ummistunud, kogunenud Psuhhosomatika valutab harja emotsioonid; hirm tuleviku ees; pidev ärevus, enesearmastuse puudumine; viha elu peale. T Keeldumine elu nautimisest, Psuhhosomatika valutab harja valu. T-8 - kinnisidee ebaõnnestumise kohta, vastupanu nende endi heale.\nT-9 - teiste süüdistamine, ohvrina tundmine; tunne, et elu laseb su maha. T - vastutuse võtmisest keeldumine initsiatiiv enda kätte võtta ; vajadus olla ohver: "see on kõik teie süü".\nT - madal arvamus endast; hirm suhete ülesehitamise ees. T - õiguse elule keelamine; ohutunne, ebakindlus ja hirm armastuse ees; Võimetus midagi seedida. L-2 - te ei saa unustada lapsepõlves kogetud valu; ei näe väljapääsu. L-3 - seksuaalne väärkohtlemine, seksuaalne väärkohtlemine; süü, eneseviha.\nL-4 - seksuaalsuse eitamine, seksi tagasilükkamine; finantsstabiilsuse puudumine; hirm karjääri ees; jõuetuse tunne.\nL-5 - turvatunde puudumine, suhtlemisraskused; võimetus leppida naudinguga; viha, viha. Vana, kangekaelne viha; jõuetus. Tasakaalu puudumine iseendaga; püsivus milleski; enda süüdistamine; teiste pahameel, istuge vana valu peale. Selg on elu paindlik tugi.\nÜksindus, milles olekus inimene on sunnitud ja pikka aega.\nLülisambahaiguste psühhosomaatika: song, väljaulatuvus - Artriit\nSeljavalu psühhosomaatika - Artroos\nSelgroog ühendab mineviku, oleviku ja tuleviku energia. Ta peegeldab nagu peeglist inimese põhitõdesid. Ta iseloomustab isa. Nõrk selg - nõrk isa. Kumera selgroo on võimetus järgida elult, isalt saadud tuge, katsed kinni pidada vanadest põhimõtetest ja vananenud ideedest, terviklikkuse puudumine, täius, elule umbusaldus, julguse puudumine vale tunnistada, isa kõverdatud põhimõtetega.\nKui laps on küürus, siis on tema isal ilmselt pehme iseloom. Süüdistus, et nad mulle ei meeldi.\nRistluust sõrmedeni - majanduslikud probleemid ja hirm nende ees. Kõik see võimaldas kõigepealt välja töötada psühhosomaatika põhilisi ideid.\nSeljaosa on psühhosomaatika vaatevinklist kehaosa, mida inimene kunagi ei näe, kuid reageerib valusalt ebameeldivate aistingute kõikidele ilmingutele selles. Selline "koormus" võib olla väga raske ja kui inimene on pikka aega harjunud vedama leinade ja leina rongit, on emotsionaalne koormus seljal mõnikord talumatu. Lülisammas - personaliseerib rohkem tuge elus, see hoiab kogu keha, võimaldab kõndida, istuda, liikuda.\nLülisammas muudab inimese tugevaks Pöörake tähelepanu - laps, kes pole selgroo ettevalmistamatuse tõttu võimeline vertikaalset tuge toetama, on täiesti abitu.\nTäiskasvanu muutub samaks, kui mingil põhjusel lakkab tema lülisamba funktsioon täitmast Selja tervise peale mõtleme harva. Lapsepõlves nõuavad vanemad, et lapsed istuksid ühtlaselt, teeksid koduseid ülesandeid, teeksid üldisi tugevdusharjutusi ja prooviksid ka last talvel riidesse panna, et nende selg ja kael ei valutaks.\nSellega tegelikult see kõik ka lõpeb. Ja vähesed inimesed imestavad, miks spordilapsel, kes riietub soojalt, on seljavalu ja skolioos ning miks täiskasvanul, kes ei kaeba kunagi selja üle, on järsku seljavalu. Psühhosomaatiline meditsiin kirjeldab mitmekülgselt seljavaluga patsiendi psühholoogilist portree.\nNeed pole mitte ainult madala enesehinnanguga ebakindlad inimesed, vaid ka liiga enesekindlad inimesed, kes võtavad endale nii palju vastutust ja kohustusi, mida nad lihtsalt ei suuda kanda, ning valu algab siis, kui vabatahtlik koormus hakkab koormama, kuid põletav häbi ka hävitav tunne ei võimalda seda uputada.\nHäbi on tugevam, koormus raskem, valu on üha talumatum. Aga lastega, mida te küsite, sest nad ei võta mingit vastutust? Kõik see langeb lapse õlgadele, kes kardab väga Psuhhosomatika valutab harja talle lähedaste soosingut ja heakskiitu. Sel juhul moodustuvad Psuhhosomatika valutab harja hirmu - hirm kaotada armastus ja hirm enda jõuetuse ees.\nLisaks hakkab laps kujundama vale suhtumist tulevikku - alateadlikul tasandil õpib ta kogu elu, et armastuse saamiseks peate vastama kellegi ootustele. Nii et lastel areneb väljaheide. Tulenevalt vastutuskoormusest, süütundest, enesekindlusest hakkavad täiskasvanud kõverdama, kuid erinevalt lastest ei põhjusta see selgroo ja seljalihase nii ulatuslikke muutusi.\nSeega saab selgeks, et igal seljaprobleemil on oma seletus, isegi selgroo murd.\nÜhelt poolt - trauma, õnnetus, õnnetus, teiselt poolt - regulaarsus, sest sellele eelnesid teatud sündmused, toimingud, emotsioonid. Kui selja lihas- ja vaimsed pinged saavutavad haripunkti, saabub hetk, mil selg ei talu. Autori tõlgendused Psühhosomaatikas on lülisamba patoloogiliste seisundite arengu psühhosomaatiliste põhjuste erinevaid tõlgendusi. Psühholoogidel on takistuste lahendamisel ja psühholoogiliste probleemide mõju inimeste tervisele tõlgendamisel erinevad lähenemisviisid.\nLiz Bourbo Liz Burbo usub, et lülisamba songa väljanägemise põhiprobleem on inimesel tunne, et teda juhitakse nurka. Psühholoogi sõnul proovib patsient Halb spin-kapuuts välja tulla ja oma elu muuta, kuid rahaline ebastabiilsus kutsub esile tema hirmu, mis põhjustab rahulolematuse ja vaimse stressi tunnet, suurenenud töökoormust. Psühholoog soovitab keha rohkem kuulata ja selgroolüli songa ilmumine on signaal elumuutuste tegemiseks.\nLouise Hay Lülisamba songa tekkimise põhjuseks peab psühholoog Louise Hay inimese võimetust olla tema ise ja võimaluste või soovi puudust oma loominguliseks realiseerimiseks. Psühholoogi sõnul võib songa teke esile kutsuda suhete katkemise perekonnas või tööl, mis põhjustab liigset vaimset stressi ja selle tagajärjel depressiooniseisundi ilmnemist.\nSinelnikov Sinelnikovi sõnul sümboliseerib selg elu tuge. Lülisammas on paindlik elussammas. Seljaprobleemid tekivad ebapiisava toe tõttu elus, kui inimene hakkab tekkivaid olusid tajuma liigse koorma ja eluraskuste regulaarse ülekandmisega.\nZhikarents V. Zhikarentsev näeb selgroo songa tekke järgmisi psühholoogilisi põhjuseid: Keha liigne psühholoogiline, emotsionaalne, füüsiline või energiastress; vaimse stressi seisundi ilmnemine; kokkupuude tugeva stressi ja neuroosiga. Patoloogia moodustumise põhjus võib olla võimaluste puudumine või suutmatus loovalt rakendada.\nTorsunov O. Autori sõnul provotseerib sõnade ja tegude alandlikkuse puudumine haiguste tekkimist coccygeal piirkonnas, ärevus põhjustab nimmepiirkonna ületäitumist, ahnus aitab Psuhhosomatika valutab harja patoloogia arengule rindkere piirkonnas, raiskamine põhjustab häireid rindkere alaosa töös.\nInimese iseloomu petmine, ebaviisakus ja ärrituvus provotseerib probleeme kaelalüli töös. Bodo Baginsky ja Sharmo Psuhhosomatika valutab Psuhhosomatika valutab harja Valu ilmnemine sakraalses piirkonnas võib osutada sellele, et inimene hindab ennekõike iseseisvust ja ta kardab kaotada liikumisvabadust. Nimmepiirkonnas lokaliseeritud valu seostatakse vaesuse hirmu ja materiaalsete kannatuste tekkega.\nSellise hirmu ilmumine paneb inimese võtma liigseid füüsilisi ja psühholoogilisi koormusi, mis viib selgroo patoloogilise protsessi ilmnemiseni ja progresseerumiseni. Rindkere ülaosa valu võib näidata patsiendi enesekindluse tunnete ja psühho-emotsionaalse ebastabiilsuse ilmnemist.\nValu esinemine rindkere piirkonnas võib psühholoogide sõnul osutada vastumeelsusele mingit tööd teha hirmu tõttu, et inimesed lõpetavad abi osutamise, kui näevad, et inimene saab ise hakkama. Guru Ar Santama Guru Ar Santem peab kinni teooriast, et songa esinemist provotseerib varitsemine ja uhkus. Psühholoog on veendunud, et inimestel, kes on altid materiaalsete väärtuste kuhjumisele, on keha aldis selgroo patoloogiliste protsesside arengule.\nKui kumuleerumise kalduvusega kaasneb uhkus, moodustatakse haiguse progresseerumiseks täiendav pinnas. Seljaprobleemide psühholoogilised põhjused On teada, et selja rindkere piirkond on seotud emotsioonidega ja nimmepiirkonda seostatakse elus enesetundega. Näiteks kui inimene on oma võimetes kindel, siis liigub ta, kartmata takistusi, sihikindlalt edasi. Sellest lähtuvalt pole sellisel inimesel alaseljaga probleeme.\nAlustame rindkerevalu psühholoogiliste põhjuste uurimist.


Monoloog tundmatuga: Kiisu, kiisu, nii armas!\n« Home | Instant pleasure » | 41% on täis elurõõmu » | Once upon a time ... » | Neoonist linn » | California Stars » | Riisi kellegile? » | Uhkus ajab upakile » | Kui ma oleks härripotter, siis mu elu ei tundukski... » | Preemiaks » | Oh, kallis Ester, kallis ära löö mind .... »\nSiin ta nüüd ongi. Otse mu silme ees. Mac OS X'i uus versioon ehk Tiger. Mida selle kohta öelda. Esiteks paistab silma spotlight'i otsingu sinine kerake paremas ülanurgas. Dock'is pesitseb üks must ketas, mis koondab siis endas Dashboardi nimelise asjanduse. Kolma ja pisem uuendus on ülemine menüüriba, mis pole enam selline õrnalt triibuline. Teised omadused tulevad muudmoodi välja. Räägiks ka natuke sellest kõigest. Spotlight on lahe, otsib kiiresti ja peale paari tähe sisestamist tekib nii-öelda reaalajas otsimine. Kusjuures otsitakse ka dokumentide ja failide sisu. Ma poleks uskunud, et see nii kiire on. Samas ma pole suur otsingu kasutaja, kuna ma enam vähem tean, kus mul miski asub, aga vahel on vaja ikka ja kindlasti leiab see ka kasutamist minu poolt. Dashboard tööb ühe nupuvajutusega ette igasuguste väikeste vidinatega töölaua. Seal on igasuguseid asju, alustades kellaga ja lõpetades kasvõi mõõtühikute teisendajaga. Kasulikke asju on ka, näiteks korralik English to English sõnaraamat (Oxfordi oma vist isegi), ilmanäitajad, koos kuue päeva prognoosiga (isegi Tartut näitab), kalkulaator, kalender, sõnaraamat (olemas nii jaapani, hiina, inglise ja veel nii mitmegi eksootilise riigi keeled), iTunes'i kontroller ja palju muudki. Netist saab vajadusel ka juurde tõmmata. Ise lasin veel wikipedia netientsüklopeedia. Ka Safari veebibrauser on uuenenud, nüüd saab see hakkama ka RSS feedidega, mille jaoks varem pidin Firefox'i lisapluginaga kasutama. Pealegi avanevad uue Safariga netileheküljed tibake kiiremini. Olemas on veel programm Automator, millega saab arvutile anda ette tööde protsessi, mida ta paika pandud juhendi alusel ise ära teeb. Uuenenud on ka Mail'i programm, mis aga natuke ajas ka närvi, kuna eelmise maili postkasti enam mul arvutis ei eksisteeri, peab kõik uuesti tegema. Seetõttu pole saanud veel selle programmiga eriti tutvust teha. Negatiivse üllatuse valmistas ka Quicktime. Mitte halvas mõttes, kuna see mängib nüüd ka H.264 koodekiga filme, mis toetavad täielikult HD formaate. Ainuke jama on selles, et mu arvuti ei vea seda välja. Kuigi Apple lehel on juba olemas mitmeid filmitreilereid selles formaadis. Quicktime avab küll akna, kus on nõelterav pilt ja originaalmõõtmetes treiler ei mahu isegi kahe 14 tollise iBook'i monitorile tervenisti ära (saab alati ka vähendada) ja see mängib ka, aga eriti katkendlikult. Aga isegi nii jäi suu lahti. Sellist filmiformaadi arengut poleks küll osanud oodata. Muus osas esilagu pole muud silma jäänud. Pisikesi asju küll veel on, aga need pole nii märkimisväärsed kui ülalmainitud asjad.\nTiigriöö ise oli päris huvitav. Rahvast oli päris palju. Nende seas jäi silma ka näiteks tiigrihüppega nime teinud tehnoloogiaguru Linnar Viik ning ajakirjanikust ja saatejuhist Mac'ipede Mihkel Raud, kelle kaelas rippus trendikas iPod Shuffle. Tallinnast sai läbi käidud veel paarist kohast. HiFi Klubist, kus kursavend ostis korralikud kõrvaklapid. Seekord oli aega rohkem ja sai seal ka niisama ringi vaadatud ja kõrvaklappe testitud. Sellises keskkonnas viibimine paneb mind alati kadedusest ohkama. Sai ka läbi põigatud sealsamas asuvast Laseringist, kus sai ka üks plaat hangitud (Hot Hot Heat'i Make Up The Breakdown), tänu ligi sada krooni madalamale hinnale, kui ta Tartus on. Aga poes lasti lahedat muusikat ja müüja oli ka väga asjalik ja oskas soovitada. Kahju, et mul rahaga nii kitsas käes oli. Seal oli plaate veel küll ja küll, mida tahta. Aga enne seda sai suvejope ostetud, mida oli väga vaja ja mis bilansi nulli lõi.\nLisaks hakkas meeldima Perrier'i nimeline vesi, mida ka Tartus olen näinud. Ainuke jama on selle eriti totakas ja kobakas klaaspudel. Maitse oli see eest hea. Muud lisada seekord polegi. Järgmine kord räägin paarist heast filmist mida viimase nädala jooksul näinud olen. Ilmselt ka järgmine nädal käin kinos, The Life Aquatic'ut vaatams. Film küll nähtud, aga kangesti tahaks seda kinos näha. See lõpus näidatav hai väärib seda, pealegi ujub ta kohale Sigur Ros'i muusika saatel ja film koosneb suuresti David Bowie loomingust (suurem osa küll portugalikeelsest) ja näitlejad väärivad ka mainimist ja kogu filmi nihkes huumor ja ebatavaline väljanägemine samuti.\nAudio ››› The Arcade Fire - Rebellion (Lies)\nVeel üks bänd, kelle debüütplaat on võrratu. Viimasel ajal on õnnestujaid muusikas päris palju olnud. Millega eelmine aasta eriti hiilata ei saanud. Aga see on ju igati positiivne.


Kuidas vältida kortse silmades\nSilmade kontuur on üks meie näo kõige tundlikumaid piirkondi, selle õhuke nahk on ebakohaste toodete kasutamise, halbade ilmastikutingimuste või kuritarvituste tõttu rohkem kahjustatud. See on üks esimesi meie nägu, et kajastada aja möödumist, mistõttu on oluline seda täielikult hoolitseda. Kas sa tahad vaadata värsket ja ilusat??, Kus me anname teile mõned võtmed, et sa tead, kuidas vältida silmade kortse ja ilusat.\nSamuti võite olla huvitatud: Maskide kortsud silmades Järgige: 1\nEsimene asi, mida peaks silmas pidama, kui soovite kortse vältida, on silmad, et päikeseprillide kandmine on oluline. See lisavarustus takistab teil silmi pidevalt pingutada, kui päike satub teie näole, mis põhjustab kortsude märgistamist, kuid mis veelgi tähtsam, see kaitseb õrna nahka UV- ja UVA-kiirte piirkonnas, vältides naha enneaegset vananemist. piirkonnas On oluline hoida siledat ja ilusat silmajoont.\nPöörake tähelepanu silmade eemaldamisele, sest kui teete seda liiga vägivaldse vägivallaga, võite edendada enneaegsete kortsude teket. Pidage meeles, et see on delikaatne ala ja kõige parem on kasutada piirkonda make-up removerit või valida isegi naturaalsemat toodet, näiteks oliiviõli. Meie artiklis “Kuidas eemaldada silmad õigesti” selgitame näidatud viis seda teha.\nAlati, mis iganes juhtub, eemaldage enne magamist silmad meelt. See on suurepärane võimalus silmade kortsude vältimiseks ja noorte pikemaks tagamiseks. See, et teie nahk neelab meik iga päev, ilma seda eemaldamata, kahjustab seda ja mõjutab teie tervist.\nKas te ei tea, kas vananemisvastased kreemid aitavad vältida silmade kortse? Vastus on jah. Seda tüüpi tooted on loodud spetsiaalselt silmade ümbruses olevate piirkondade jaoks, mille koostisosad on näiteks retinool ja elastiin, mis parandavad piirkonna välimust. Nad ei kõrvalda juba olemasolevaid kortse, kuid aitavad teil ennetada enneaegset vananemist ja hoida silma kontuuri hüdreeritud ja heas seisukorras.\nPuhka hästi, sest kuigi see ei pruugi tunduda sellisena, on oluline tervislik nahk. Magamine aitab teil vältida silmaümbriste, tumedate ringide ja enneaegsete kortsude teket piirkonnas.\nSilmade ja kogu naha kortsude vältimiseks on oluline tervislik ja tasakaalustatud toitumine. Enamik toitaineid, mida me sööme ja mis meie nahale kasu toovad, pärinevad toidust, kui nad puuduvad, näeb dermis igav, vananenud ja suurema kortsudega. Avasta see artikkel, mis on naha parimad toidud ja lisab need oma dieeti.\n© Copyright 2021. All rights reserved. Kuidas vältida kortse silmades