Suurem osa Soome pastoreid on valmis palvetama koos homopaaridega | gei.kristlased.ee\nLigikaudu 54 protsenti vastanutest oli valmis palvust pidama igal juhul, vahendab Kotimaa uudist portaal Meie Kirik. Sõltuvalt olukorrast oli selleks valmis 16 protsenti. Peaaegu 20 protsenti palvust ei peaks ning ligikaudu 11 protsenti polnud veel oma seisukohta kujundanud. Küsitluse valim koosnes igast piiskopkonnast juhuslikult valitud 20–24 preestrist. Küsitlusele vastas 110 preestrit ehk 55 protsenti.


Inno ja Irja kohvik: Savisaare elust pajatav põnevusseriaal Tallinna TV eetris juba 23. aprillil!\nSavisaare elust pajatav põnevusseriaal Tallinna TV eetris juba 23. aprillil!\nKohvikule on antud teada, et meedias juba kõvasti laineid löönud seriaal Savisaare elust jõuab Tallinna TV ekraanile juba 23. aprillil, algusajaga 20.30 õhtul. Kohvikul on õnnestunud stsenaariumi piiluda ning võime kinnitada, et igav teil seda seriaali vaadates kindlasti ei hakka.\nSeriaal kannab nime "Savisaare protsess", selle režiššööriks on Rando Pettai, stsenaristideks Virkko Lepassalu ja Henri Sepp ning osades näeb nii professionaalseid näitlejaid kui Edgar Savisaart ennast.\nkirjutas Irja at 21:42\nTeemad Ajakirjandus, Kuulsused, Poliitika, Õigus


VALGA LINN - Valga Vesi AS\nValga Linnavolikogu 29.veebruari 2008.a otsusega nr.9 on AS Valga Vesi määratud vee-ettevõtteks Valga linnas.\nKeskkonnaamet on 01.07.2016.a väljastanud AS-le Valga Vesi tähtajatu vee erikasutusloa nr. L_VV.327649 põhjavee võtmiseks Tõlliste vallas Paju külas ja heitvee ära juhtimiseks Valga linnas.\nValga linna ühisveevarustus põhineb põhjaveel. Vett saadakse viiest puurkaevust (katastrinumbrid 8519, 11740, 11741, 14597 ja 14598), mida tuntakse Paju veehaarde nime all. Toorveehaare asub Tõlliste vallas, Paju külas Valga linnast (puhastist) ca 4,2 km kaugusel arvestatuna toorvee torustiku järgi. Vett võetakse devoni D3-2 põhjaveekihist ning puurkaevud on kuni 140 m sügavad. Viiest puurkaevust neli on igapäevaselt töös, üks on reservis. Puurkaevude süvaveepumpad on tootlikkusega kuni 46 m³/h. Veehaarde maksimaalne tootlikkus kokku on 225 m³/h.\nPaju veehaare ja 82 km torustikku kokku moodustabki Valga linna ühisveevarustussüsteemi.\nVastavalt Keskkonnaministri 02.07.2009. a käskkirjale nr 1079 „Reoveekogumisalad reostuskoormusega üle 2000 ie“ on Valga linnale kinnitatud reoveekogumisala, registrikoodiga RKA0820487, pindalaga 653 ha, reostuskoormusega 18 000 ie-d.\nValga linna ühisveevärgiga kaetud ala näed siit.\nKuivõrd 2015.aastal lõppenud veemajandusprojekti järgselt on tagatud valmisolek ühisveevarustuse ja -kanalisatsiooniga liitumiseks terves Valga linnas, siis perspektiivis ühisveevarustuse ja -kanalisatsiooni tarbijate arv tõuseb.


Merike Estna & Jaime Lobato, Hasanlu Armastajad, „Piiritus”\nTemnikova & Kasela galeriil on hea meel kutsuda teid Merike Estna ja Jaime Lobato (ühiselt kunstnikunimega Hasanlu Armastajad) näitusele „Piiritus“.\nNäituse avamine leiab aset 18. juunil kell 18. Jaime Lobato performance algab kell 19.30 galerii ees näitusele loodud väliskulptuuride vahel, mis on valminud koostöös Kuusakoski AS'iga. Esmakordne välisskulptuuride projekt "Rot" on galerii initsiatiivil teostatud pikaaegse perspektiiviga algatus. Hasanlu Armastajad kirjeldavad "Rot" ideed järgnevalt: Autotööstusest pärineva konveiersüsteemi äärmusesse viidud tööjaotuse abil on inimesed suutnud üha kiiremini valmistada asju, millele ei ole võimalik anda tagasi nende algset mineraalset kuju. Need autode kokkupressitud jäänukid, inimeste saavutatud enneolematu kiiruse metafoor, lamavad maas kui arusaamatud kivid, mis jäävad mineraalse mäluna meie olemasolu meenutama. Kuhu oleme ühiskonnana teel ja mis jääb meist järele? *****\nMerike Estna, Jaime Lobato ja Hasanlu Armastajate näituse südamikuks on piir ja piiritus oma mitmetähenduslikkuses. Ühelt poolt piir kui maailmade eraldaja, piiraja, defineerija – midagi, mis jagab tükkideks, kuid ka kaitseb. Teisalt piiritus kui lõputute võimaluste süntees, kus üleminekud on teineteisesse sulanduvalt sujuvad. Samuti piiritus kui aine, mis puhastab, kuid tekitab ka joovastavaid tajunihkeid.\nNäitus on ehitatud duaalsustele nii oma temaatikas kui ka materiaalsuses. Õrnus ja vägivald, ärkvelolek ja uni, eraldatus ja koosolemine, kiirendatud tootlikkus ja aeglustatud mineraliseerumine leiavad koha eri meediumite orkestreeringus. See on biopoeetiline camino, mis algas isolatsiooni ja eraldatusega ning suubus koosolemisse.\nVäljapoole suunatud teravate nõeltega, kuid haprad, keraamilised objektid; range, aga auguline telliskivimüür; voodi, kus tekina lamavad Hasanlu Armastajad, nende alt kostumas mehhiko pärimusviis – need on vaid üksikud näited Temnikova ja Kasela galeriis hargnevast näitusest.\nTekst Maria Arusoo\nNäituse teostamist toetavad Kuusakoski AS ja Eesti Kultuurkapital.\nTäname: Narva Kunstiresidentuur, Publics, Saastamoinen sihtasutus, Punch Drinks.\nTel: +372 640 5770\nPeetri 12, 10415, Tallinn, Estonia


Õllepruulijate vaheline vimm ei rauge\n23.10.2018. Autor: Ardo Vahter\nPihtlas tegutseva kahe õlletootja vaheline nägelus jõudis tasemele, kus üks on teisega vahetu suhtlemise asemel hakanud eelistama elektroonilist kirjavahetust.\nSoovitan mitte kummagi toodangut pruukida, las siis häbenevad veidikene ja näevad, et konkurents peaks olema sõprus-, mitte vaenusuhe.\nKUmb see alustas ja kumb see teise nime määrib? Raske teisena alustanud mehel omale ise nimi välja mõelda?\nNt. pihtla solk :)\nKa Pihtla hapu poleks sugugi paha nimi.\nPihtla õlle tegemist alustas ju kadunud Aane Trei, Viili äi, tema selle nime tuntuks tegi üle Saaremaa. Väli lihtsalt pätsas nime üle. Nende firma nimi on ju tegelikult Taako, aga kaubaauto peal on millegipärast kiri Pihtla õlu.\nmõlemad tegutsevad ju julgelt üle 20 aasta juba õlletegemisega, veider et see nime teema ikka veel käärib. Kui asju sisuliselt vaadata siis pole nagu midagi eriti vaielda - üks toodab mingit pärmilaket mida aga vist eriti kuskil ei müüda, teine moodsaid käsitööõllesid mida juba igalt poolt poodidest osta saab. Kes mida eelistab on maitse asi. Kohvikute päeval käisin mõlemast läbi ja mulle isiklikult see Taako kraam meeldib, teise puhul tahaks et pigem mulle raha makstaks et ma sellist asja peaks jooma... Aga nagu ma ütlesin - maitse asi.\nei oska muud öelda kui 2 lolli leppige kokku ja tehke üks firma mis vahet on kas lagal on nimeks pihtla või rabapüss\nNende tegelastega on tõesti nii, et võta üks ja viska teist. Vennikesed tuleks karvupidi kokku siduda ning ninapidi hapuks läinud õlle sisse pista, ehk lööks see neil kuplialuse klaariks.\nöige pihtla ölle söber\nSeda jama POLE tõesti VAJA lehest-lehte kräunutada ja asi peaks vaikselt oma loomuliku lõpu leidma. aga no näedsa, loetakse ju ja targutajad lubavad tegijad, teistele rõõmuks, lausa ölle sisse ära uputada. on ju olnud ka see lehes ja kohalikus folklooris, et väli ja trei alustasid üle 25a tagasi koos, oü taakos, õlleajamist. siis, saanud nipid selgeks, teinud üks omale koju tootmise ja hakkas ilma taakota, 500m eemal, mustalt ajama. teisisõnu, lõi taakole noa selga. mis iseenesest on ju meitel arengu tunnusmärk ja üks ütlemata edumeelne vaatenurk. millalgi, 25a hiljem, pöördunud mees oma musta äri oü-ks kirjutama ja võttis nipsti, taako poolt kaubanduses ja eestis 25 a jooksul sisse töötatud "pihtla õlu" nime omale e siis registreeris vastava nime ja firma. tal es olnud ju mustalt miskit nime tekkinud ja ju mõte nappis. ütle nüüd, kumb see siin siis see õigem on? neid nimevargusi eestimaal ikka on, nii et mõelge, kui miskit äri alustamas või tegemas olete!\nAarne Trei oskas õlut teha ammu enne Aktsiaselts Taako asutamist ja see oli ka põhjus, et miks ta oli esimene õllemeister Taakos. Miks ta pidanuks oma osalusega ja enda asutatud ettevõttele nuga selga lööma?\nAarne tegigi suurepärast Pihtla õlut ja see on tuntud nii mandril kui Saaremaal ning ta sai Õlletoobril ka auhindu selle eest.\nPihtla inimesi nimevarguses süüdistada on küll üsna alatu.\nArmsad perekond Välid, tere tulemast Pihtlasse, tundke ennast nagu kodus, aga ärge unustage, et olete Külas :)


Markus Annilo, robotitehnika III kursus | Tallinna Tehnikakõrgkool\nMarkus Annilo, robotitehnika III kursus\nMarkus Annilo ütleb, et on kindel, et tegi õige valiku - robotitehnika on tulevikku vaatav eriala ning kõiki teadmisi on võimalik päriselt rakendada.\nMarkusel on ette näidata vägev saavutus, nimelt on koolist välja kasvanud tema enda spin-off DIWID.\nSa töötad paralleelselt oma õpingutega – millega tegeled?\nLisaks õpingutele olen võtnud käsile osalemise mitmetes projektides. Olen seotud nii üliõpilasesindusega kui kõrgkoolides ettevõtlust arendava rahvusvahelise projektiga HEI. Kõige rohkem rõhku panen sellegipoolest kooli kõrvalt töötamisele. Klassikalise töö asemel olen valinud ettevõtliku suuna ja asutanud spin-off ettevõtte DIWID-i.\nDIWID põhitegevus on digitaalsete kaksikute ja tööstusprotsesside simulatsioonide arendamine. Igapäevaselt tegelen sellega, et digitaliseerida erinevate tööstuse ja tootmisega tegelevate ettevõtete tegevust. Kindlasti tasub ära mainida, et selle äri idee on pärit robotitehnika eriala õppeainest “Virtuaalsed tehased”.\nMida Sinu ettevõtmine on sulle õpetanud?\nMinu ettevõtmine on andnud mulle eelkõige kõvasti tööd ja tegemist – juhtides ise kogu protsessi leian ennast tihti nii inseneri kui ka muudes rollides. Kõige rohkem naudin seda, et kogu ettevõtmine on andnud mulle kindlaid eesmärke ja selge sihi, kuhu soovin oma tegemistega mõne aasta pärast jõuda. Kõige suurem õppetund, mida jagada on kindlasti see, et selliste asjade alustamisega ei tasu venitada, aga kindlasti selle protsessi käigus ka mitte rapsida.\nOled oma töökohal kindlasti väga palju arenenud – milline on see teekond olnud?\nDIWIDi asutamise puhul otsustasin juba alguses, et tegemist on pikaajalise investeeringuga ja seetõttu ei ole olnud väga palju asjatut tormamist. Senimaani olen tegutsenud eelkõige äriplaani elluviimise kallal, samuti on toimunud hulgaliselt klientide ja huvilistega kohtumisi. Loomulikult ei ole tegemistest puudu ka erinevate huvitavate erialaste projektide lahendamine. Tegevusvaldkond on küllalti uus ja turule võõras ning seetõttu, et tunnen arengut just insenertehniliste teadmiste laienemise osas. Samuti tunnen ennast kordades kindlamalt just ettevõtte tööstusprotsesside analüüsimisel nähes päriselulisi probleeme ja lahendusi.\nMillised on olnud kõige põnevamad ja taganttõukavad väljakutsed?\nVõiks öelda, et kliendisuhtele loomisel ja avalikel esinemistel. Isegi võrdlemisi avatud inimesena, kellel on alati hea meel uute inimetega suhelda, siis võib sellegipoolest teinekord ikka närv sees oll. Eriti, kui oma tegemistest rääkida kordades rohkema kogemusega samas valdkonnas töötava inimesega.\nKuidas täiendab kool sinu teadmisi töökohal ja aitab kaasa sinu arengule spetsialistina?\nTallinna Tehnikakõrgkool on väga tihedalt seotud minu tegemisetega. Koolist sain ma antud äriidee ja ka võimaluse seda väikeste kuludega katsetada. Kuuldes võimalusest luua kooli kõrvale spin-off tüüpi äriühing teadsin kohe, et see võib olla väga heaks hüppelauaks ja turvaliseks variandiks oma tegemistega õnnestuda. Täna on kool toetanud minu tegevust väga mitmeti. Pakkudes näiteks võimalust rääkides oma tegemistest Tallinna Ettevõtluspäeva raames toimunud seminaril.\nMis on sinu suurem eesmärk, kellena näed ennast tulevikus?\nEesmärkide seadmine on minu lemmiktegevus. Eelkõige näen ma ennast peale kooli lõpetamist täiendamas oma teadmisi laias ilmas, et tuua tagasi Eestisse uusi ideid ja kogemusi. Suurem unistus on tulevikus luua täielikult digitaliseeritud tuleviku-tehas. Olen mõelnud näiteks vesiniku tootmist Eestis arendama hakata. Hetkel on see veel kõigest lõbus idee, mida peas keerutada aga ehk saab kümne aasta pärast tõesti minu toodetud vesinikku oma autodesse tankida.\nMa armastan inimestega suhelda ja nendega aega veeta. Üldjuhul sisutan ma oma vaba aega planeeritud ürituste, pidude ja reisidega. Pean üheks oma salajaseks hobiks reiside ja väljasõitude planeerimist ning korraldamist. Kindlasti võib mind näha ka külmas merevees sulistamas ning ehk isegi tantsusaalis.\nMis motiveerib sind õppima; kuidas planeerid oma aega?\nÕppima motiveerib mind teadlik otsus, et kool ja õppetöö on väga kõrge prioriteediga. See tähendab, et ennekõige planeerin aega nii, et koolitükid saaksid tehtud ja alles seejärel liigun edasi järgmiste oluliste toimetustega. Ajaplaneerimiseks kasutan Google kalendrit ja märkmikuks Notion rakendust. Nende kasutuselevõtmisega aitas mind Produktiivsusklubi ajaplaneerimise koolitus, mis koolis korraldati.\nLeian, et väga oluline on kõik õpetatav siduda päriselust pärit probleemidega. Õppejõud peaks kindlasti tooma näiteid oma tegemistest ja kogemustest, kus on antud teadmist on vaja läinud. Nii on võimalik lühikese loengu ajal anda edasi täpselt need tarkused, mis ka päriselt rakendust leiavad.\nMis eeldused või omadused peavad olema inseneril?\nInsener on selline inimene, kes peab olema väga avatud muutustele ja uuendustele. Maailm on pidevas liikumisest ja seda pidevat arengut viivad ellu need insenerid, kellel on soov seda ise tagant lükata, et läbi selle ka ise kaugemale pürgida. Kindlasti tasub inseneril kasvatada enda iseloomus ka veidi rahulolematust, sest vastasel juhul võib stagnatsioon tegemistes saatuslikuks saada.\nJuhul kui see supervõime peaks toetama minu töö tegemist või õppimist, siis leian, et selleks võiks olla magamise vajaduse kaotamine. Üleüldiselt oleks väga toetav see, kui kaoks ära väsimuse tunne ja saaksin kahekümne neljast tunnist võtta maksimaalse sõna otseses mõttes.\nKui nüüd töö- ja õpikogemuse kokku paneksid – mida arendaksid ise, kui oleksid kooli õppeprogrammi koostaja/visionaar?\nOlles õppeprogrammi koostaja suunaks ma õppejõude kaotama ära vestlustest tudengitega sõnapaare nagu hea palk ja kindel töökoht. Selliste mõtete pidev süstimine tekitab mulje nagu inseneriks saadest tulebki hakata lihtsalt kellegi teise heaks tööle. Soosiks kindlasti rohkem ettevõtliku mõtteviisi arendamist – see ei tähedaks ainult uute start-up´ide loomist, vaid mingi maailmaprobleemi iseseisvat analüüsimist ja lahendamist või mõne ürituse korraldamist, mis toetaks insenerida arengut tulevikus. Tublisid töötajaid on vaja, aga kindlasti ei peaks inimene enam klassikaliste reeglite ja iganenud töökultuurist lähtuvalt käituma.


Kas ma saan lahti ühendada oma pangakonto ja PayPali? [Lahendatud] - Rakendus\nKas ma saan lahti ühendada oma pangakonto ja PayPali?\nKlõpsake lehe vasakus ülanurgas valikul Rahakott.\nValige rippmenüüst valitud pank.\nSelle kontolt eemaldamiseks klõpsake käsul Eemalda pank.\nPayPali konto minu pangakonto eemaldamise probleem\nSee oleks jama. Kuna PayPal ei usaldaks teid enam teie panka, võib see teie konto selle kasutamise jäädavalt keelata. Püüdke mitte rikkuda ühtegi kontot, kui tehingud on veel pooleli. Enne probleemide lahendamise proovimist peate ootama, kuni protseduur on lõppenud.\nMiks ei saa seda pangakontot kustutada, kuna seal on ootel tehing? Selle toimingu lõpuleviimiseks võib kuluda kuni 6–8 päeva, misjärel saate pangakonto eemaldada. Proovige hiljem uuesti, kui tehing pole lõpule viidud.\nkas ma ei eemalda oma pangakontot PayPalist?\nKas kustutatud meilikontot saab taastada?\nHoolimata asjaolust, et sait võib arvete maksmise lihtsamaks muuta, on mõned inimesed kõhklevad selle kasutamises ega soovi sellega oma pangakontot ühendada. Kasutajad peavad pangakonto PayPaliga sidumisel ainult tagama, et nad hoiavad hoolikalt kontosid ja saldosid.\nKuidas mängida klaviatuuri ja hiirt PS4 Rainbow Six Siege'is?\nKuidas klannide kokkupõrget Androidist iPhone'i üle kanda?\nKuidas eemaldada iPadist meilikonto?\nKuidas deviantartist pilti kustutada?\nKuidas Xbox One'is Hbo Maxi sisse logida?\nKuidas taaskäivitada kodu kujundamine?\nKuidas parandada katkist Androidi laadija juhet?\nKuidas Instagramis massiliselt jälgida?\nKuidas ma saan oma reklaamikontot kustutada?\nKuidas saan oma iPhone'is oma PicsArti tellimust tühistada?\nMis on Amazon Prime AMZN com Billwa?\nKuidas eemaldada SIM-kaart iPhone 5c-st?\nKuidas vaigistada kedagi Instagramis 2021?


Pelgalt valmisolekust ei piisa nutiseadmete kasutamiseks : Õpetajate Leht\nPelgalt valmisolekust ei piisa nutiseadmete kasutamiseks\n13. mai 2022 Liina Adov PhD haridusteadustes - Kommenteeri artiklit\nKui enne pandeemia algust võis veel küsida, kas õpetajatel ja õpilastel on nutiseadmete tunnis kasutamise kogemus, siis nüüdseks on küsimus selles, milline see kogemus on olnud. Sarnane nihe toimus doktoritööd kirjutades: 2016. aastal alustades oli küsimuseks, mis prognoosib õpilaste ja õpetajate nutiseadmete kasutamist STEM-ainete kontekstis, kuid alates 2020. aastast oli fookus juba selgemalt sellel, mis on seotud nutiseadmete kasutamise eripäradega.\nLiina Adov. Foto: erakogu\nVarasemad uuringud on näidanud, et hoiakutel on tehnoloogia kasutamisel põhiroll. Keskset rolli on mänginud valmisolek ehk käitumiskavatsus: hoiakud nutiseadmete suhtes (näiteks nutiseadmetega kaasnev ärevus või hinnang nende kasulikkusele) prognoosivad valmisolekut nutiseadmeid kasutada, mis omakorda ennustab käitumist ennast ehk siis nutiseadmete kasutamist hariduses.\nSeega keskendusime uuringutes eelkõige hoiakute, valmisoleku ja nutiseadmete kasutamise omavahelistele seostele. Sarnaselt uurimisküsimusega muutus ka andmekogumismeetod – alustasime küsitlusega, kus uurisime õpilaste ja õpetajate hoiakuid ning nutiseadmete kasutussagedust õppes. Uuringu lõpufaasides, COVID-19-ga seotud eriolukorra ajal tegime õpetajatega intervjuud, kus fookus oli nutiseadmete kasutamise näidetel ning õpetajate hoiakutel.\nToon järgnevalt välja põhilised tulemused ja järeldused õpilaste ja õpetajate nutiseadmete kasutuse kohta STEM-ainetes, keskendudes just tulemustele, mis aitavad mõista, kuidas toetada nutiseadmete kasutust hariduse eesmärkidel.\nMida saime teada õpilaste kohta?\nÕpilaste nutiseadmete kasutust prognoosisid enim just enesetõhusus ehk usk enda võimekusse nutiseadme kasutamisega toime tulla ja hinnang nutiseadmete kasulikkusele koos meeldivusega. Õpilaste jaoks ei eristunud hinnangud kasulikkusele ja kasutuse meeldivusele − õpilased hindasid nutiseadmeid õppe eesmärgil kasulikuks siis, kui see tõi kaasa pigem positiivseid emotsioone ning vastupidi.\nOluline on siin märkida, et varasemalt mainitud valmisolek ei prognoosinud nutiseadmete kasutamist ennast. Seega mõistmaks, kas õpilane võiks nutiseadmeid õppimiseks kasutada, ei tuleks küsida, kas ta on valmis oma telefoni õppimiseks kasutama, vaid hoopis seda, kas telefoni kasutamine õppimiseks on tema jaoks tore. Kui on soov toetada õpilaste nutiseadmete kasutamist just hariduse eesmärkidel, siis tuleks valida tegevusi, mis õpilastele meeldivad ning kus on võimalus nende enesekindlust nutiseadmete kasutamisel samm-sammult kasvatada.\nKuigi praeguses maailmas eeldatakse, et enamik noori on sünnipärased digikodanikud, teame, et isegi kui see on näiteks sotsiaalmeedia kasutamise puhul tõsi, siis enesetõhusus on seotud konkreetse tegevusega ega laiene automaatselt teistele tegevustele – õpilane võib tunda ennast kindlalt nutitelefonis sõpradega suheldes, kuid see ei suurenda usku sellesse, et ta tuleb toime ka telefonis näiteks matemaatika või füüsika kodutööks vajaliku info otsimisega.\nNägime, et õpilaste nutiseadmete kasutamise sagedus koolis ja kodus olid omavahel tihedalt seotud. Ehk siis kui Juhan koolis ei õpi nutiseadet õppimiseks kasutama, ei tee seda ka Juku kodus.\nDoktoritöös tehtud uuringutes õnnestus meil prognoosida võrdlemisi väikest osa õpilaste nutiseadmete kasutuse variatiivsusest: vahemikus 1–22%. Eelnev võib viidata sellele, et enamasti on õpetajad need, kes suunavad, kuidas ja milliste vahenditega õpitakse. Seega ei otsusta õpilased ise nutiseadmete kasuks, mistõttu ka nende hoiakud ei prognoosi käitumisest samavõrra suurt osa, kui seda õnnestus meil prognoosida õpetajatel.\nMida saime teada õpetajate kohta?\nÕpetajate hoiakud nutiseadmete suhtes prognoosisid u 35–46% kasutuse sagedusest ning sellega seoses liikus fookus ka doktoritöös just õpetajate mõistmise suunas. Õpetajatele on oluline kogukond, kes jagab nutiseadmete kasutamise kogemusi ning toetab nende rakendamist õpetamisel. Kogukonna olulisust peegeldasid nii küsitluse kui ka intervjuude tulemused, kus õpetajad tõid välja eriolukorra algul tekkinud kogukonna kui suure väärtuse. Intervjuudes kirjeldasid õpetajad ka elektroonilist kogukonda kui kohta, kus on võimalik kuulda teiste kogemusi ja saada ideid ning tuge.\nVeidi ootamatult leidsime, sarnaselt õpilastega, et õpetajate hinnangud nutiseadmete kasulikkusele, kasutuskeerukusele ning üldine hoiak ei eristu selgelt − õpetajad, kes peavad nutiseadmeid pigem kasulikeks, hindavad nende kasutamist samuti pigem lihtsaks ning nutiseadmete kasutust hariduses üldiselt pigem meeldivaks, ning vastupidi. Sarnaselt õpilaste näitega prognoosisid ka õpetajate puhul hoiakud käitumist pigem otse, mitte valmisoleku kaudu, nagu varasemalt ennustatud. Seega mõistmaks, kas õpetaja võiks nutiseadmeid õpetamiseks kasutada, ei tuleks küsida, kas ta on valmis nutiseadet õpetamiseks kasutama, vaid hoopis, kas nutiseade on õppimisel kasulik ning kas kolleegid toetavad sind selle kasutamise õpetamisel.\nMillised olid õpetajate kogemused eriolukorraga seotud kaugõppe ajal?\nKui küsimustikus keskendusime vaid nutiseadmete kasutuse sagedusele, siis intervjuude jooksul tekkis meil võimalus mõista, mis kasutust iseloomustab ning kas ja kuidas kasutusharjumus seostub õpetajate hoiakutega tehnoloogia suhtes. Lisaks tekkis eriolukorra ajal eriskummaline situatsioon, kus õpetamine oli võimalik vaid tehnoloogiliste vahendite abil, mis suunas kõiki õpetajaid leidma endale sobivaid ja kättesaadavaid lahendusi. Lihtsustamaks kogemuste kirjeldamist olukorras, kus kogemuste pagas oli õpetajatel kirju, jagasime kasutuskogemuse laias laastus kaheks. Esiteks kirjeldati tehnoloogia kasutust täiustamise tasemel, kus tavategevus asendati sama tegevusega tehnoloogia vahendusel (saates pildi täidetud töövihikust) või laiendati tavapäraseid tegevusi minimaalse funktsionaalsusega (lisades videod kirjalikele materjalidele).\nTeiseks kirjeldati kasutust ümberkujundaval tasemel, kus ülesannet muudeti tehnoloogia abil märkimisväärselt või tehnoloogia abil loodi uus ülesanne, mis ei oleks tehnoloogiata võimalik, nt elektroonsete töölehtede kasutamine, kus õpilasel tekib võimalus ise enda tööd kontrollida.\nEsile kerkis tendents, et õpetajad, kes olid rohkem valmis tehnoloogiat kasutama, kirjeldasid selle kasutust pigem ümberkujundaval tasemel. Lisaks märkasime õpetajate kirjeldustes, et tehnoloogia kasulikkuses kõhklemine võib piirata valmisolekut avastada tehnoloogia võimalusi. Ehk siis olukorras, kus kõik õpetajad kasutasid iga päev tehnoloogilisi vahendeid, märkasime hoiakute seost kasutuse tasemega.\nLisaks kerkis sarnaselt õpilastega esile enesetõhususe olulisus. Küsimustiku tulemused näitasid selgelt, et enesetõhusus prognoosib nutiseadmete kasutamist õpetamiseks ehk siis õpetajad, kes usuvad, et tulevad seadmete kasutamisega toime, panustavad tõenäolisemalt nende pedagoogilisele praktikale sobivate lahenduste leidmisse. Viimasele viitasid ka intervjuud, kus kõik osalenud õpetajad tõid välja takistusi tehnoloogia rakendamisel õppes (alustades seadmete kättesaadavusest ning õpilaste digioskustest kuni ajakulukuseni). Ümberkujundaval tasemel tehnoloogiat kasutavad õpetajad väljendasid aga usku enda võimetesse ning nägid enam ressursse võimalikud takistused ületada.\nKokkuvõttes võib välja tuua, et kui soovime toetada nutiseadmete ja tehnoloogia kasutamist hariduses, et toetada õpilasi õppeedukusest kuni eneseregulatsioonioskusteni, on oluline alustada õpetajate toetamisest. Tehnoloogia on vahend, mis võimaldab meil leida viise, kuidas probleeme lahendada ja muuhulgas pedagoogilisi eesmärke täita. Siin kerkib aga küsimus, milline on meie enda hoiak: kas nutiseade on kasulik, ohtlik, kas ta on midagi, mis jätab „päris asjad“ kõrvale, või on põnev abimees?\nLuues õpetajatele toetavat kogukonda ning toetades enesetõhusust, soodustame keskkonda, kus õpetajatel tekib võimalus avastada ja luua just nende pedagoogilisele lähenemisele vastavaid tehnoloogilisi lahendusi. Kui tavategevuste asendamine tehnoloogiliste lahendustega võib pakkuda paindlikumat lähenemist õppele, siis tehnoloogia kasutamise suurim väärtus võib kasvada viisil, mis võimaldab kogeda õppes midagi, mis ei oleks võimalik tehnoloogiata. Eelnev võib eeskuju ja kogemuse kaudu avardada ka õpilaste nutiseadmete kasutusharjumusi, luues enam mudeleid selle kohta, kuidas nutiseade võib õppes olla kasulik, lihtne ja meeldiv.\nArtikkel põhineb 2022 aasta veebruaris kaitstud doktoritööl pealkirjaga „Käitumiskavatsuse ja hoiakute roll õpetaja ja õpilase raporteeritud nutiseadmekasutuse prognoosimisel STEM-hariduses“. Doktoritöö oli osa projektist „Nutikad tehnoloogiad ja digitaalne kirjaoskus õppimiskäsituse muutmisel“.


Priit Pärkna – superametnik - Tööelu.ee\nPriit Pärkna – superametnik\nPolitsei- ja Piirivalveameti peadirektori asetäitja Priit Pärkna võtab mind vastu naerusui ja tugeva käepigistusega. Intervjuu jooksul nõuab ta mitu korda, et teda ei teietataks, samas justkui iseenesest see siiski juhtub. Ta on üks tippametnikest, kelle töö hulk on seoses Eesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumisega mitmekordistunud. Vestleme temaga sellest, kuidas sellise suure hulga uute tööülesannetega toime tulla, nii isiklikult kui ka organisatsioonina.\nLõpetasid keskkooli 1994 ja riigikaitse akadeemiasse astusid paar aastat hiljem. Kas see on märk, et sul ei olnud kogu aeg soovi saada politseinikuks?\nEi, vastupidi. Selle, et tahan minna riigikaitse akadeemiasse uurimist õppima, sain enda jaoks sada protsenti kindlaks umbes 1994. aprillikuus ehk kaks kuud enne keskkooli lõpetamist. See oli mu otsus, millest kujunes kinnisidee, ma isegi ei vaadanud muid erialasid ega alternatiive. Nooruse uljuses arvasin, et kõik tuleb lihtsalt ning esimene kord ma ei saanud akadeemiasse sisse. Siis läksin tööle, teenisin raha ja elasin n-ö nooreelu.\nKui inimestel kristalliseerub mõte elus kellekski saada, siis on see tihtilugu seotud sündmuse või eeskujuga, kas sul oli midagi sarnast?\nMul oli mõnes mõttes eeskuju. Hannes Liivak, kes on praegu Tallinna vangla juht. Ta oli minu sugulase klassivend, kes läks akadeemiasse õppima korrektsiooni ja kuna olime samas seltskonnas ja käisime läbi, siis sealt tuli riigikaitse akadeemia mõte.\nMa ei ole kunagi oma otsust kahetsenud ja olen iga hetke nautinud. Loomulikult on olnud keerulised ja rasked ajad, aga see käib asja juurde.\nMida sinu 21aastane kogemus politseinikuna ütleb, kas inimesed on loomult head või halvad?\n(Mõtleb veidi kauem) Ma ei tahaks öelda, et inimesed on pahad. Loomulikult on ühiskonnas kurje inimesi. Ma ei oska öelda, kas see on nende loomus või on see mingisugune haigus – mõni ei oskagi muud moodi siin elus hakkama saada. Mõne elu ongi selline, et paneb kuriteo toime, läheb vangi, vangla muutub ta eluks ning ta ei oska enam ühiskonnas hakkama saada.\nMul on hästi meeles üks tapja, kes käis minu käe alt kaks korda läbi. Uurisin esimest kuritegu, tapmist, ja see inimene mõisteti süüdi. Kui ta vanglast välja tuli, siis pani toime uue tapmise. Kui temaga rääkida, siis ta tundus olevat normaalne inimene, aga kui mängu tuli alkohol, siis kogu maailm muutus tema jaoks. Kas ta on kuri inimene või halb inimene … See, mida ta tegi, on äärmiselt taunitav. Samas olid tal oma mured, keerulised suhted vanematega. Läbi aegade on kuriteod maailmas olnud, ma ei tea, kas neid on maailmast võimalik välja juurida.\nKas neid inimesi on võimalik ravida, aidata?\nMitte keegi teine sind muuta ei saa, inimene peab ise seda tahtma. Riigi ülesanne peaks olema luua selleks võimalusi, et inimene saaks ennast muuta. Vangla ei ole alati see koht, kus inimene ennast muudab. Tänapäeva kamber-tüüpi vanglad on õnneks rohkemate võimalustega kui vanad laager-tüüpi vanglad, mis reaalselt kasvatasidki uusi kurjategijaid. Ma detailidesse ei lasku, aga mulle meenub mitu juhust, kus kuriteo toime pannud grupp on saanud alguse vanglas – nad on seal tuttavaks saanud, tegu planeerinud ja hiljem toime pannud. Kamber-tüüpi vanglad ei võimalda seda nii palju.\nTeame jutte Norra viietärnivanglatest, kus elamistingimused on paremad kui keskmises Eesti kodus. Kas see on adekvaatne lähenemine?\nOlen nõus hüpoteesiga, et vangla ei paranda inimest. Vangla annab võimaluse kurjategija ühiskonnast isoleerida. Ma ei usu Norra mudelisse, aga ma usun, et toimida võiks see, kui riik võimaldab teenuseid, mis aitavad inimestel õige tee leida ja ühiskonnas normaalset elu elada. Kui töötasin Põhja prefektuuris kriminaalbüroo juhina, siis narkoüksuses kutsusime ellu projekti „Puhas tulevik“, mille eesmärk oli anda esmatarvitajatele võimalus tulla süsteemist puhtalt välja. Meie eesmärk ei tohi olla karistamine, vaid see, et inimene tuleks kriminaalsest süsteemist välja.\nHästi kiire varajane sekkumine on see, mis toimib. Kui sa oled juba paadunud kurjategija, siis minu praktika näitab, et mingi sotsiaalne programm ei mõju.\nMis etapid oled oma 21aastase tööelu jooksul politseis läbinud?\nKõik etapid. Alustasin noorinspektorist, kõige madalamast astmest, ja ühtegi astet ei ole vahele jäänud. Olen olnud tavaline töömesilane, grupijuht, talituse juht, büroojuht ja nüüd osakonnajuht, peadirektori asetäitja.\nMilline osa on kõige põnevam olnud?\nIgas etapis oli oma võlu ja midagi erilist. Tagantjärele mõeldes ei ole vahet, kas lahendad ühte väikest kuritegu või juhid suurt üksust. Politsei eesmärk on tekitada inimestes turvatunnet ja seda saab teha igal ametikohal.\nAction-filmidest teame, et politseinikule meeldib olla põllul ja lahendada juhtumeid ning kontoritöö on talle pigem karistus selle eest, et ta mingist piirist üle astus. Kas vahepeal on tunne, et tahaks tagasi põllule?\nSuurem muudatus mu töös toimus siis, kui ma sain talituse juhist büroojuhiks. Kuni sinnamaani oli mul konkreetne valdkond – tapmised Harjumaal. Siis käisin enamiku sündmuskohti ise läbi. Büroojuhina enam ei käinud. Ma ei ole tundnud, et kontoritöö oleks karistus. Olen alati operatiivtegevusega seotud olnud ja ka praegu on minu vastutusalas operatiivne tegevus - minu vastutusalasse kuulub Keskkriminaalpolitsei juhtimine. Kuigi ma ei ole ise tänaval, olen sellega tugevalt seotud. Olen õnnelik, et saan põllu pealt saadud teadmisi siin tippjuhtkonnas rakendada.\nTapmised Harjumaal kõlab karmilt. Mis on selline asi, mis ei lähe kunagi meelest?\nOn olnud nii positiivseid kui ka negatiivseid asju. Positiivset on õnneks palju ning sellele peabki keskenduma.\nKindlasti ei unune suuremat kõlapinda saanud sündmused: Veronika Dari juhtum, koolitüdruk kesklinnas, kurikuulus kurikamees. Kõige raskem oli üks juhtum mehega, kes tappis oma perekonna ja seejärel iseenda. Vaatepilt sündmuskohal oli selline, mis ei kao. See jääb elu lõpuni – see ei kummita ega paina, aga see lihtsalt jääb.\nHuvitavaid lugusid on küll ja küll. Keilas oli tapmine, üks vanem naisterahvas pussitati surnuks. Kui saime selle inimese aastaid hiljem kätte, siis pidime leidma mõrvarelva. Tapja ütles, et ta viskas selle võssa. See tähendab, et suure tõenäosusega on relv seal veel alles. Kui me sündmuskohale jõudsime, näitas ta käega võsa poole ja siis oli seal juba uuselamurajoon (naerab).\nKuidas kõikide nende keeruliste emotsioonidega toime tulla?\nFakt on see, et seda tööd ei saa teha, kui sa ei suuda oma emotsioonidega toime tulla. See on karm, aga asju ei tohi hinge võtta, neid peab oskama enda sees blokeerida. See on sinu töö ja sa teed tööd. Mõnikord see muidugi ei õnnestu. Suudan siiani selle pere mõrvanud mehe juhtumi sündmuskohta detailselt kirjelda, tean täpselt, kus miski asetses. See ei paina mind igapäevaselt, aga see jääb.\nPead asjadele vaatama läbi musta huumori prisma. Karm on seda öelda, eriti nende inimeste suhtes, kes on lähedase kaotanud, aga seda suhtumist ei saagi sõnadega kirjeldada.\nKas selliste intensiivsete kogemuste kõrval on tänapäeva väljakutsed ka kuidagi kergemad? Tapmiste kõrval tundub mõne suure koosoleku diplomaatiline juhtimine käkitegu. Kas mingeid pingeid üldse tekib enam?\nMuidugi, need on hoopis erinevad asjad, mida ei anna võrrelda. Üks on fakt, millega tegeled, ja situatsioon, millega pead ise toime tulema. Koosoleku juhtimine on hoopis teine asi, siis ootad inimestelt seisukohti ja arvamusi ning loodad leida probleemile lahenduse, mis oleks kõigile vastuvõetav. Pead toime tulema kõikide inimeste emotsioonide ja tunnetega, juhtumite lahendamisel pead rohkem iseendaga tegelema.\nVastutad muuhulgas Eesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumise turvalisuse eest. Kuidas see läinud on?\nMöödunud aasta jaanuaris pani minister eesistumise turvalisuse ette valmistamise minu õlgadele. See oli väga hea väljakutse ja suur au.\nJulgen arvata, et oleme täitnud oma ülesanded hästi ja väga väikeste ressurssidega. Olen rääkinud partneritega teistest riikidest ja kuulnud, kui palju teised kuhugi ressursse panevad. Ma ei taha öelda, et meie oleme targalt teinud ja teised ei ole, aga oleme riskiprofiilide ja -hinnangute abil jõuliselt plaaninud, kuhu ressurssi panna, ja leidnud mõistliku kesktee.\nKuskohast siis kokku on tõmmatud?\nSee ei tähenda, et me oleks kusagil turvalisuse osas järeleandmisi teinud. Teadsime, et kui tippkohtumine välja jätta, on Eestis umbes kakssada eesistumise üritust. Meil õnnestus jõuda kokkuleppeni, kus prioritiseerisime need kohtumised ohuhinnangute põhjal, selle tulemusena kujunes umbes 20 kohtumist, kuhu panime tõsiselt ressurssi. Mõni kohtumine, kuhu meie ei pane absoluutselt ressurssi, saab teises riigis tohutult tähelepanu. Kui küsida, miks, siis tunnistan ausalt, ma ei saa aru.\nSee on selline külm kalkulatsioon.\nMa ei ütleks, et külm. See ongi minu haldusala üks roll hinnata oma valdkonna spetsialistidega, mis on mingi konkreetse kohtumise ohutase. Jõudsime lõpuks väga hästi läbimõeldud lahendusteni.\nSee on tohutult pingeline aeg olnud. Kuidas kõik töötajad on hakkama saanud?\nSee on olnud kõigile katsumus. Kuna Brexiti tõttu eesistumise ajakava muutus, siis oli juulikuus palju kohtumisi, mis eeldasid väga palju ressurssi. Seetõttu tegime asutuse sees otsuse, et me ei lase inimesi sel ajal puhkusele. Eks nurinat oli, aga see on loomulik. Meil on PPA-s 5000 töötajat ja me ei saa eeldada, et kõik on rahul.\nKoos Põhja prefekti Kristian Jaaniga oleme pidevalt rääkinud ühte – me peame seda võtma kui võimalust osaleda milleski, milles enamik meist ei pruugi enam kunagi osaleda. Loogiliselt võttes on järgmine Eesti eesistumine 14-15 aasta pärast. Mina ei tea, mida ma 15 aasta pärast teen ja kus ma täpselt olen. See on võimalus teha midagi erilist ja seda oleme ka inimestele öelnud. Iga inimene osaleb milleski väga suures. Õnneks on tagasiside olnud positiivne.\nMaru vahva oli tippkohtumine, kus kokku tulid Euroopa riigijuhid. Kommunikeerisime inimestele, et tuleb väga palju kolonne ja liiklusseisakuid ning liigelda on väga keeruline. Me ei keelanud kellelgi autoga sõita ja me ei pannud ühtegi teed lõpuni kinni. Mõned riigid panevad lausa koole ja kaubanduskeskuseid kinni, et inimesi eemal hoida. Meie hoidsime inimesi lihtsalt kursis. Selle lõpptulemus oli see, et meil oli sisuliselt teine autovaba päev.\nSee näitab, et meie ühiskond on kõike valmis vastu võtma, aga meile ei meeldi, kui asjad kukuvad puuga pähe. Tähtis on hoida inimesi kursis ja anda neile võimalus ette valmistada. Mulle siiralt meeldis see koostöö kogukonnaga turvalisuse tagamisel. Kõik sai tehtud, loomulikult oli inimestel probleeme, aga nad said nädala või paar ette mõelda ja asju teistmoodi teha, selle asemel et viis tundi hommikul ummikus istuda.\nKas nüüd võetakse Politsei- ja Piirivalveametis vabamalt?\nJärgmise aasta aprillis on üks kõrgetasemeline kohtumine veel, aga nüüd (intervjuu toimus 30. oktoobril – toim) võime rahulikumalt hingata. Joont ei taha ma veel alla tõmmata, eesistumine lõppeb siiski 31. detsembril ja ma ei taha välistada seda, et kusagil Euroopas tekib mõni kriis, mis päädib sellega, et Eestil on selleks vaja korraldada mõned kiire kokkusaamised. Peame selleks alati valmis olema.\nKas politseinik saab üldse aega maha võtta? Öeldakse, et politseinik on kogu aeg tööl.\nPolitseinik peab aja maha võtma, vastasel juhul ei ole võimalik ellu jääda. Politseinik on eelkõige inimene ja ka temal peab olema see hetk, kus ta saab vabalt võtta. Siinkohal on oluline kodu ja pere toetus. Saan aru su küsimusest ja ühiskonna ootustest, aga selleks on süsteemid olemas – politsei on kogu aeg kättesaadav, aga süsteemi taga olev inimene ei pea olema ööpäev läbi kättesaadav. Me ei tohi inimesi tööga tappa.\nMis on sinu tööelus kõige pingelisem aeg olnud?\n(Mõtleb kaua) Ma tunnistan ausalt, ma ei salvesta endale neid asju. Paratamatult meenuvad viimase aja asjad. Praegu on minu kanda Europoli haldusnõukogu juhtimine. Esimene istung, mida pidin juhatama, oli selle aasta üks keerulisemaid ja pingelisemaid aegu. Meie ülesanne oli kokku leppida Europoli uue direktori võimalikud kandidaadid, seal on väga selged protseduurireeglid ning samas on igal liikmesriigil oma huvi.\nPean ka Euroopa Parlamendi ees aru andma, mis oli samuti uus proovikivi. See ei olnud küll täiskogu, aga parlamendi tippliikmed olid kohal. Seal ei küsi enam keegi küsimusi Eesti kohta, vaid Europoli kohta.\nKuulan sind ja hakkan isegi kergelt muretsema kogu selle töömahu pärast. Kuidas sa lõõgastud?\nMinu jaoks on läbi elu olnud sport see, mis annab mulle hingerahu. Enamiku oma elust olen tegelenud Eesti tipptasemel suusatamisega ja pisik õues trenni teha on jätkuvalt sees. Samuti on loomulikult pere ja kodu need, mis annavad positiivset energiat.\nKuidas juhina hoolitsed selle eest, et töötajad, kes koos sinuga teevad 12tunniseid tööpäevi, lõõgastuda jõuaksid?\nPinge maandamine on iga inimese individuaalne küsimus. Kõigil ei ole peret ning kõigile ei meeldi sporti teha, kuid äkki rahustab teda male mängimine. Inimene peab leidma endale väljundi. Juhina annan inimestele hoolimata pingelisest perioodist võimaluse võtta aeg maha. Ma ei ütle ette, et mine tee sporti – ma annan talle lihtsalt võimaluse aeg maha võtta.\nPingetega tegelikult ei tule keegi toime, kui ei ole head meeskonda. Kui meeskonnas on inimene, kes teab ja tunneb sind ning oskab õigel ajal suunata puhkama, siis see on tohutu väärtus. PPAs tunned on tiimiga peretunnet, õlg õla vastas tunnetus on meil väga oluline ja see aitab toime tulla.\nMe ei saa muidugi unustada, et on inimesi, kes ei tulegi pingetega toime. Juhtidena peame need inimesed ära tundma, neid märkama ja neile abi pakkuma, näiteks psühholoogi näol.\nOn sul mõni näide, kuidas märkasid mõnda sellist inimest ja mida siis tegid?\nTähele panemine ei tähenda seda, et märkad kedagi koridoris. Selleks peab ikkagi inimestega pidevalt suhtlema ja märkama seda tema olekust. Olen vestluse käigus aru saanud, et kellelgi on mure, siis tuleb vestlus arendada selleni, et proovida aimata tema mure olemust. Lahenduse leidmine on inimese enda eesmärk, juht ei saa lahendust välja pakkuda, vaid märgata ja toetada.\nPPA palgad ei ole suurepärased ja tööpäevad on pikad. Samas jõuavad töötajad teha tohutult tööd ning tulevad mõnikord oma vabast ajast kolleegidele rõõmuga appi. Mida te siin majas kohvi sisse panete?\nPolitsei- ja Piirivalveametis paratamatult on nii, et meie töö olemuses on inimeste aitamine ja see on see, mis hoiab inimesi käimas. Oleme ammu seljatanud juhtimispõhimõtte, et politsei karistab inimesi. Vastupidi, me aitame neid. See ongi see, mis toob inimese puhkusel ja nädalavahetusel välja. Kuldreegel on, et alati, kui midagi juhtub, on see reede õhtul kell viis.\nTark juht peab aru saama, kust jookseb piir. Esimesel kümnel aastal oli minu elu politseitöö. Ma ei arva, et ma midagi valesti tegin, aga juhina ma ei tohiks seda enam soosida. Ametnik ei tohi tunda, et töö on tema elu, sest elus on palju suuremaid väärtusi. Loomulikult on olemas kriisid ja kriitilised hetked, kus lihtsalt tuleb tulla tööle. Kas sellepärast, et riik on ohus või meil on ühine probleem, mida peame koos lahendama.\nTegelikult on vägev! Põnev on tööd teha, tuled tööle ja jõud on sees. Mulle nii väga meeldib see asutus.\nKas raugemise märke ka on? Võrreldes 20 aasta taguse ajaga, kas jõuad sama palju teha tööd või hakkab ajahammas peale?\nEi hakka, seda ma küll ei tunne. Aeg on õpetanud ja oskus iseennast juhtida tähendab, et tootlikkus on isegi suurem.\nKohtusin Priiduga esmakordselt 1997. aasta paiku Harju prefektuuri kriminaalpolitseis, kuhu Priit oli suunatud praktikale. Selle ajastu kuritegevus, eelkõige isikuvastased kuriteod, pakkus krimkameestele kuhjaga huvitavat tööd. Mitte et täna tööd vähem oleks, aga sel ajal oli actionit rohkem, mis noorele hakkajale kriminaalpolitseinikule ju sobib. Kindlasti sai Priit sellest perioodist innustust ja kogemusi.\nVahepealsete aastate jooksul, kui Priit töötas Põhja prefektuuri kriminaalpolitseis erinevatel ametikohtadel ja mina keskkriminaalpolitsei operatiivbüroo juhina, sai korduvalt puid-maid jagatud nii konkreetsete kriminaalmenetluste tegevuste osas kui ka koosolekulauas kõikvõimalike juhtimisotsuste tegemisel. Nii mõrvade uurimisgrupi juhina kui ka Põhja politseiprefektuuri kriminaalpolitsei juhina oli Priit olulisemate kriminaalasjadega väga hästi kursis ja tihtipeale ka ise nende lahendamisel vahetult osalemas.\nTänaseks on töö viinud meid sinnamaale, et mina olen Keskkriminaalpolitsei juht ja Priidust on peadirektori asetäitjana saanud minu vahetu juht. Vaatamata sellele, et rollid on mõlema jaoks üsna värsked, ei ole meie suhtlustasand minu arust oluliselt muutunud. Ega ametikoht inimese isiksust muuda. Kui meil on mingites küsimustes eriarvamusi, julgeme need välja öelda ja püüame kokkuleppele jõuda.\nViimase aasta jooksul on Priidul olnud väga palju kohustusi ja vastutusrikas roll seoses Euroopa Liidu nõukogu eesistumise ja Europoli haldusnõukogu juhtimisega. Minu ja kolleegide arvates on ta sellega väga hästi hakkama saanud.\nIntervjueerinud ja toimetanud Hannus Luure\nArtikkel ilmus ajakirja Tööelu 2017. aasta neljandas numbris.


Strelitzia eest hoolitsemine - olulised suurepäraste taimede hooldusjuhised - Näpunäited - 2021\nStrelitzia eest hoolitsemine - olulised suurepäraste taimede hooldusjuhised\nKui teil on strelitzia, tahaksite kindlasti, et paradiisilind elab oma nime. Kuid see toimib ainult siis, kui hoolitsete taime eest piisavalt.\nStrelitziale meeldib soe Strelitzia on keerukam taim ja vajab kindlasti kasutamist. Näiteks on strelitzia eest hoolitsemisel oluline, et üldtingimused oleksid õiged. Vastasel juhul tekivad kiiresti probleemid, mis võivad ulatuda lilledest, mis on liiga väikesed või puuduvad, kuni kahjuriteni.\nSee on palju mõtet, kui istutate näiteks strelitzia ämbrisse, mille paned võimalusel ümberpööratavale alusele. Nii saate hõlpsalt tagada, et banaanide perekonda kuuluv igihaljas taim on alati ideaalses asukohas. See võib olla ka päikese käes, ju taim pärineb Lõuna-Aafrikast ja moodustab suuremaid õisi, seda heledam see on. Ämber peaks olema piisavalt suur. Natiivne variant ei ulatu paradiisilille originaalse lille suuruseks, kuid see võib ulatuda peaaegu kahe meetri kõrgusele.\nPöörake alati tähelepanu järgmisele:\npäikeseline, vähemalt väga hele asukoht\nTemperatuur on 10–30 kraadi\nsobiv asukoht: köök ja vannituba (õhuniiskus)\nTähtis: jälgige temperatuuri ja niiskust\nOn täiesti võimalik, et paned Strelitzie suvekuudel õue. Lihtsalt veenduge, et keskpäevane kuumus ei ületaks 30 kraadi, kuna taim võib nüüd kuuma käes kannatada. Kui õhuniiskus on üldiselt liiga madal, nõrgendatakse taime looduslikku kaitsevõimet, mis võib avalduda juurtesurmas või kahjurite asustamises. Kui te pole kindel, kas ruumi õhk pole liiga kuiv (nt talvel kuumutamise tõttu), võite lehti regulaarselt joota pihustuspudeliga.\nKuidas strelitziat korralikult valada\nKuigi paradiisilill on üks taimi, mis tarbib palju vett, võite jootmisega valesti minna ja taime vanasõnaliselt uppuda. Maavalik heidab selle juba heaks. Valige taimse mulla, kruusa, liiva ja vähese savipulbri segu, mis on võimalikult lahti. Maa suudab savist läbi imada vähem vett, samas kui kruus ja liiv takistavad maa pakkimist ja tahkeks muutumist. Valamisel pöörake võimalusel tähelepanu järgmistele punktidele:\nÄrge kunagi laske juurepallil kuivada\nparim valamisaeg: kui pealmine mullakiht on kuiv\nkasutage lubivaba vett (vihmavesi, vananenud mineraalvesi)\nEnne kastmist laske vedel seista, kuni see jõuab toatemperatuurini\nvältige kindlasti vee joomist\nVesi suvel palju, talvel vähem\nNii väetatakse strelitziat\nStrelitziat viljastatakse hilise kevadkuu ja hilise suvekuu vahel. Võite kasutada tavalist täisväetist ja vastavalt tootja juhistele lisada seda kastmisvette. Vähendage väetise kogust allapoole. See kahjustab vähem, kui väetate oma paradiisilinnu liiga vähe, kui te seda üle pakkute. Ülepakkumine põhjustab sageli lillede puudumist.\nKas teile meeldib väetamine unustada? Siis saate kasutada pikaajalist väetist pulga kujul.\nÄrge lõigake strelletsiat, vaid puhastage see\nMõnda taime tuleb regulaarselt pügata, et need saaksid õitseda või suurepäraselt kasvada. Strelitzie jaoks on see töö ära jäetud. Lehtede eemaldamine võib taime isegi kahjustada. On oluline, et kuivatatud lehed eemaldataks õigeaegselt ja närtsinud lilled eemaldataks. Sellised surnud ja surnud materjalid nõrgestavad taime ja põhjustavad sageli kahjurite levikut.\nStrelitzia lilled sobivad ideaalselt lillevaasideks. Selleks lõigake lille vars puhta lõikega sügavalt alguspunktist ära.\nKuidas strelitziat õigesti reprodutseerida\nKui valite alguses liiga väikese vanni, peate strelitzia suhteliselt kiiresti ümber istutama. Saate lihtsa nipiga testida, kas taim on oma potist välja kasvanud. Kui ämber juba lehvitab, kui puutute vaid kergelt strelitzia poole, vajab see märkimisväärselt suuremat potti. Teise võimalusena aitab uurida poti vee väljalaskeavasid. Kui näete siin juurte näpunäiteid või kui juured läbivad juba augud, peate kiirustama. Reeglina toimub see iga kolme aasta tagant.\nPõhimõtteliselt peate ümberistutamisel pöörama väga vähe tähelepanu. Ainult strelitzia juured on tundlikud ja neid ei tohi kahjustada. Kuna juured murduvad kergesti, soovitame vana taime substraati juurtest mitte raputada, vaid loputada see täielikult maha. Kuid see protsess on vajalik ainult siis, kui te ei kasuta matti ja soovite vältida aluspinna põrandale kukkumist. Vastasel juhul võite strelitzia istutada juurtest rippuva mullaga otse uude ämbrisse.\nKust kasvab puravik seen: millistes metsades ja milliste puude all\nMandel russula: foto ja kirjeldus\nKorrutage Dipladenia - võimalused ja näpunäited jätkusuutlikuks aretus eduks\nVõilillevein: foto, eelised, maitse, ülevaated\nMustade sõstarde pügamine sügisel + video algajatele\nKuidas sügisel kodus roose paljundada\nMiks on spargel kasulik meestele, naistele, rasedatele?\nCopyright 2021 \_ Strelitzia eest hoolitsemine - olulised suurepäraste taimede hooldusjuhised...


Kui on uhisvalu Lihasvalu pärast treeningut – hea või halb? – Ajakiri SPORT\nLii Päris valutult ei saa Mikrotraumade tekkimises pole üldiselt midagi ohtlikku ja valu kaob tavaliselt 3—7 päeva möödudes. Soojendusele võiks kuluda circa minutit ja see võiks hõlmata kogu keha. Ühkes selliseks on kofeiin, mida on soovitatav tarbida lihtsalt regulaarselt päeva jooksul. Kui raskust enam suurendada pole võimalik tehnika kannatab või lihtsalt enam ei jaksa , tuleb mõelda selle peale, et ehk on võimalik kaasata mõnda erivõtet või suurendada korduste arvu.\nÄra treeni üle — vali õige koormus.\nAlusta esmalt kergetest raskustest ja pane rõhku tehnikale. Progressiivne treening on hea lähenemisviis.\nKoormusega harjudes on võimalik seda järk-järgult kontrollitult tõsta, mille tõttu väheneb ületreenimise oht, kuid nii väldid ka arenguseisakut. Samuti ei pea iga päev trennis käima, jäta vähemalt üks päev vabaks, et end täielikult välja kui on uhisvalu.\nMassaaž kõlab küll ahvatlevalt, kuid seda peaks tegema vahetult pärast pingutust. Hiljem, kui mure juba käes, on see valulik ning võib isegi rohkem halba kui head teha. Staatiline ja kauakestev venitamine ei täida siinkohal samuti eesmärki, kuna ka nii võidakse lihastele isegi rohkem liiga teha. Lihashüpertroofia eeldus ongi ju see, et lihast mõjutatakse järjest suuremate raskustega.\nSee loob pinnase lihaskasvuks, sest kasvavate koormuste talumiseks peab lihas hakkama suurenema.\nSiinkohal tuleb meeles pidada üht kulturismitreeningu põhitõde — selleks, et lihas kasvaks, on vaja parandada ka jõunäitajaid. Treeninguga alustaja jaoks on asi lihtne, sest igasugune harjumuspäratu liigutus loob eeldused lihaskasvuks.\nTrennis peaks pingutama Üldiselt tekib lihasvalu 24—72 tunni möödudes pärast intensiivset pingutust ja seda võib pidada täiesti normaalseks nähtuseks.\nVõin oma aastase jõutreeningukogemuse põhjal väita, et kui lihasvalu üldse ei esine või järgmistel päevadel on tunne, justkui poleks trenni teinud, siis on pingutus olnud alla oma võimete.\nSee võib olla märk, et koormust kui on uhisvalu intensiivsust tuleb tõsta. Loomulikult ei pea ma siin silmas piinavat lihasvalu, millega küll ka mõnikord silmitsi seisan, vaid pigem mõnusat pingutusest tulenevat tunnet.\nTaastumiskiirus on kõigil erinev ja mõni tunneb valu lihastes tunduvalt rohkem. Nagu öeldud, tekib lihavalu pärast seda, kui teeme midagi, millega organism kohanenud ei ole. Laialt levinud BCAA toidulisandit pole tegelikult eraldi algajatel vaja manustada, kuna tasakaalustatud toitumise korral omastab organism seda piisavalt, lisavajaduse korral leidub neid aminohappeid piisavalt tavalises valgupulbris.\nUni Piisavalt pikalt on inimese päevaringis tihti alahinnatud. Olgugi, et uni on passiivne tegevus, osaleb see aktiivselt treeningust taastumise protsessis.\nUne kasulikkus seal taandub enamasti kasvuhormoonile, mis stimuleerib valgusünteesi ning jõuab haripunkti just magamise ajal. Kuna see on sõltuv une tsüklitest, siis aktiivne inimene peaks magama h ööpäevas. See pole kasulik ainult DOMS-i vähendamiseks, vaid ka mõjub positiivselt keskendumisvõimele ja reaktsioonikiirusele kui ka sportlastel progressiivsele sooritusvõime parandamisele.\nSoojendus valmistab su lihased eelseisvaks tööks ette, vähendades sedasi vigastuste ohtu ja ka mikrotraumasid. Soojendusele võiks kuluda circa minutit ja see võiks hõlmata kogu keha.\nMuud leevendamise meetodid Vähe tõestust leidnud, kui proovimist väärt tegevused DOMS-i leevendamiseks on näiteks massaaž rulliga, enesemassaažmis ei tohiks olla väga jõuline ja peaks valutavale lihasele keskenduma umbes 3 minutit. Puhkus on kindlasti üks lihtsamaid meetodeid, kuidas lihastel efektiivsemalt taastuda lasta.\nPeale raskema treeningu tegemist tuleks samasuguse intensiivsusega treeningut samadele lihasgruppidele võimalusel vältida h, kergemad harjutused taastumisaega ei pikenda.\nKestvusalad ujumine, jalgratas, jooksmine jt. Vähenenud lihasjõud: Mõned lihashaigused nõrgendavad lihasjõudu. Lihasvalu: Lihased teevad valu, kas kogu aeg või "ainult" kasutamisel. Krambid lihastes: Lihased pingulduvad ja muutuvad kõvaks, aga see pole tahtlik.


Marineeritud lillkapsas Iraani-päraselt\n100 g Küüsaluk\n2 spl Kuivatatud münt\nKeskmine hinne: 3.5 Allikas: Kapsatoidud Autor: Kristiina Efert\n1. Riivi küüslauk ja sega juurde kuivatatud münt. Lõika lillkapsas 3 cm tükkideks. Tõsta steriliseeritud purgi põhja kiht lillkapsast, puista peale mündi-küüslaugusegu ja lisa veidike soola. Korda senikaua, kuni purk on täis.\n2. Vala peale valge veini äädikas, nii et see katab kapsad. Seejärel sulge kaas tihedalt. Lase maitsestuda vähemalt 2 nädalat. Enne serveerimist nõruta kapsaõisikuid köögipaberil.\n3. Hoidis säilib kuivas ja jahedas kuni 2 kuud.


Ei paremat pole kuskil maal... - Saarte Hääl\nSeda, kui palju inimesi eelmisel kuumal nädalavahetusel Saaremaa ja Muhumaa rannaliivadel end lõdvaks laskis, ei oska kokku arvata mitte keegi. Aga palju oli neid küll. Seda oli näha täis tuubitud parklatest ja väga pikast tihedalt parkivate autode rivist Sõrve maantee ääres. Ent pole hullu. See kaunis liivarand on õnneks nii pikk, et kui linnale lähemale ei saa, siis kuskile Tehumardi tuuri ikka ennast pikali visata saab…\nSaarte Hääl oli seekord väljas hulgakesi: Ivika Laanet peesitas (õigupoolest töötas) Jõistes, Evely Aavik Muratsis, Ragna Malm Orissaares, Kertu Kalmus Kaunispel ja Järvel, Aili Kokk Titerannas ja Mändjalas ning Keskrannas.\nLisatud: 12.07.2010 / 01:28\n“Ivika Laanet peesitas (õigupoolest töötas)”\nMa mõistan,nahk tegi kõva tööd,et päästa Ivikat päiksepiste eest:)))


SNICKERS Workwear AllroundWork 37.5® isolatsiooniga talvejope\n> Tööriided>Talveriided>SNICKERS Workwear AllroundWork 37.5® isolatsiooniga talvejope\nNii mugavat ja head talvejopet pole sul tõenäoliselt kunagi varem olnud. Vastupidav, vetthülgav jope on vooderdatud mikrokliimat reguleeriva 37,5® isolatsiooniga, kõrge ja soe krae, elastsed kangatükid abaluude kohal ja sitke Cordura® neis paigus, kus hõõrdumine kõige tugevam.\n3D kehajärgiv disain tagab enneolematu mugavuse. Eest lühem ja tagant pikem lõige hoiab selja alati kaetuna. Kanna seda jopet iga päev tööl või vabal ajal tänaval – vahet ei ole. Nägus välimus sobib igale poole!\n154,00 € koos maksudega\nSee jope on loodud selleks, et sinu sooritus tööl, suusarajal või kelgumäel oleks alati suurepärane. Et sind miski ei segaks ega takistaks liigutamast. Ülimalt vastupidav, parima istuvusega ja vetthülgava pealiskangaga jope on asendamatu ajal, kui temperatuur õues langema hakkab.\n37,5® tehnoloogia hoiab olud jope all optimaalsel temperatuuril. Hoiab sooja, kui külmetad ja aktiveerub jahutajana, kui sul palav hakkab.\n37.5® on uus murranguline tehnoloogia, millel ei ole õhuvahetuse ja niiskusjuhtivuse osas võrdväärset vastast. Sellel põhinev kangas sisaldab looduslikke, kookospähklikoortest ja vulkaanilistest mineraalidest valmistatud aktiivseid osakesi, mis esmalt kinnistavad ja seejärel juhivad eemale higistamisel tekkivat niiskusauru. Need aktiivsed osakesed suurendavad kanga pinda 800% ja tekitavad unikaalse liikumisjõu, mis suunab niiskuse kehapinnalt eemale.\nJope eelpainutatud käised järgivad käte loomulikku liikumist. Elastsed sisemised varrukaotsad ei lase külma tuult käisesse ja venitatud käiseserv käeseljal libistab vihmapiisad varrukalt maha. Sitket Cordurat® on sellel jopel kasutatud käsivarre allosas küünarnukist käelabani, see on just see koht, mis enamasti palju hõõrdumist saab, milstõttu jope määrdub või hoopis läbi kulub.\nSooja aitavad hoida fliisvooder ja tagant peaaegu pea keskosani ulatuv pehme krae, mis püsib korralikult ümber kaela. Eest kõrgem ja tagant madalam alläär lisab mugavust veelgi: selg on alati kaetud, kuid kummardudes, kükitades või autosse istudes ei teki paksu jope kihti sülle.\nNutikad taskud kõige vajaliku kaasas kandmiseks ja palju muud, mis sinu igapäeva elu lihtsamaks teeb.\nPane meid proovile, tule lähimasse TAMREXi kauplusesse, proovi see jope selga ja ütle meile, kas tunned vahet! Detailideni läbimõeldud disaini ja veatu viimistluse poolest tuntud ja armastatud Snickers Workweari lai valik on vabalt kätte saadav meie kauplustes üle Eesti ja siinsamas e-poes.\n100% Power-polüamiidist pealiskangas, 220 g/m2, vähekuluv, veekindel ja äärmiselt vastupidav. 100% 37.5®-polüesterpolsterdus, 120 g/m², 100% polüamiidist Cordura®-tugevdused, 205 g/m².\nSNICKERS Workwear AllroundWork 37.5® soojustatud...\nOCEAN ABEKO Nystad Hi-Vis talvejope\nSNICKERS Workwear 37.5® isolatsiooniga veekindel,...\nSNICKERS Workwear AllroundWork 37.5® Hi-Vis talvejope\nSNICKERS Workwear AllroundWork Hi-Vis 37.5®...\nSNICKERS Workwear XTR Arctic talvepüksid\nSNICKERS Workwear 37.5® isolatsiooniga veekindel parka\nOCEAN ABEKO hingava PU-membraaniga talvine täiskombe\nOCEAN ABEKO Medusa talvine täiskombe\nOCEAN ABEKO Hi-Vis talvine täiskombe\nWOOLPOWER 400 meriinovillane lukuga vest\nSNICKERS Workwear RuffWork talvemüts\nSNICKERS Workwear Windstopper® talvemüts\nSNICKERS Workwear Windstopper® helkurtriibuga talvemüts\nWOOLPOWER 200 meriinovillast torusall/puff\nSNICKERS Workwear AllroundWork 37.5® soojustatud vest\nSNICKERS Workwear RuffWork Hi-Vis karvamüts\nSNICKERS Workwear FlexiWork õmblusteta...\nSNICKERS Workwear AllroundWork puuvillane müts\nWOOLPOWER 200 randmesoojendaja


Tutvuge teabelehel esitatud infoga hoolikalt. Konto omaniku maksevõime vähenemise risk Mõelge läbi, kuidas tulete toime krediidi tagasimaksmisega juhul, kui üldine majanduskeskkond halveneb, Teie töötasu või muu tulu väheneb või Teie muud kulud kasvavad. Saades lepingu ülesütlemise avalduse, sulgeb pank kõik lepinguga seotud kaardid.\nEesti Panga juhtide krediitkaardi kuulimiit 200 000 - DELFI\n. Krediitkaardi lepinguga seotud kulud Krediitkaardi kasutamise eest tuleb Teil maksta kaardi väljastamise tasu ja kaardi kuuhooldustasu. surnu kodumaale toimetamise kulud Piirang puudub; vastavalt ravi- ja transpordikulude kaitsele. lapse transportimine kodumaale Piirang puudub; vastavalt ravi- ja transpordikulude kaitsele. Soodusintressi jõustumisest ja lõppemisest pank eraldi ei teavita. haigestunu või vigastatu kodumaale toimetamise kulud Piirang puudub; vastavalt ravi- ja transpordikulude kaitsele. Soovime Teid selle otsuse teadlikul ettevalmistamisel aidata. Kaalutletud otsuse tegemiseks analüüsige, milline on Teie pere tegelik finantsseis. Kaebused ja vaidlused Kui Teil on meie tegevuse kohta pretensioone, siis esmalt proovige erimeelsust lahendada meiega läbi rääkides. Vaidluse lahendamiseks võite pöörduda veel Tarbijakaitseameti juures tegutsevasse tarbijavaidluste komisjoni või. Tarbijavaidluste komisjonile saate kaebuse esitada ka vaidluste lahendamise veebikeskkonnas aadressil. Limiidikontolt makse tegemisel ja sularaha väljavõtmisel algab intressi arvestus kohe v.a juhul, kui eelnimetatud toimingute summa jääb limiidikonto positiivse saldo piiresse. Kui vastava kuu esimesest päevast kuni maksepäevani on kaardikontole kantud raha, tuleb Teil tasuda vastava perioodi laekumiste võrra väiksem kohustusliku tagasimakse summa. Teil on õigus küsida infot meie krediitkaardi tingimuste kohta ja saada selgitusi nii enne lepingu sõlmimist kui ka selle kehtivuse ajal. Küsimuste korral võtke meiega ühendust SEB Panga üldkontaktidel. Kindlasti pöörduge kohe meie poole näiteks juhul, kui Teie töösuhe ootamatult katkeb või kui Teie suhtes on algatatud täitemenetlus või pangakonto on arestitud. Tutvuge kindlustustingimustega ja vajaduse korral küsige nõu kindlustusspetsialistilt. Juhul kui Teie kontol on maksepäeval minimaalsest tagasimaksest suurem summa, võib pank võtta sealt maha igakuise laenulimiidi tagasimakse mahus, mis ulatub lepingus fikseeritud maksimaalse tagasimakseni. Reisikindlustus Gold vaba tagasimaksega krediitkaardi juurde kuulub ulatuslik reisikindlustus, mis kehtib nii Teie kui ka Teiega koos reisivate pereliikmete kohta kuni kolmekuuliste reiside puhul üle kogu maailma. Laenud, haridus-Lähme!. Kui Te ei tasu lepinguga ettenähtud makseid õigel ajal, siis võime Teilt nõuda lepingus esitatud määras. Krediidi kasutusse võtmine Krediiti saate kasutada kaardi kättesaamisest alates.\nreisi pikenemise kulud Piirang puudub; vastavalt ravi- ja transpordikulude kaitsele. Reisikindlustust pakub Swedbank P&C Insurance AS. Rahvusvahelise määratud tagasimaksega krediitkaardi laenulimiidi kasutatud osa või püsimaksega krediitkaardi kasutatud krediidisumma saate tagastada enne tähtpäeva endale sobival ajal, tehes makse internetipangas või pangakontoris. Krediitkaardi leping lõpeb, kui kõik lepingu alusel väljastatud kaardid on olnud blokeeritud järjest vähemalt kaks kuud. Kõik võla sissenõudmisega kaasnevad kulud jäävad Teie kanda. kirstukulud Piirang puudub; vastavalt ravi- ja transpordikulude kaitsele. Olemus ja tähtsus tarbija laenu. Euroopa tarbijakrediidi standardinfo teabeleht Enne krediitkaardi lepingu sõlmimist anname Teile tutvumiseks personaalse Euroopa tarbijakrediidi standardinfo teabelehe, millele märgime kokkuvõtliku info lepingu olulisemate tingimuste kohta. Kõik on vahetu laenud Derbent. Omavastutus Omavastutus on kahjusumma osa, mis jääb mis tahes kindlustusjuhtumi korral Teie kanda. EKP intress avaldatakse Ametlikes Teadaannetes. Kui Teil tekib , saadame Teile esmalt meeldetuletuse. Maksete tegemine Kui Teie rahvusvaheline määratud tagasimaksega krediitkaart on ilma laenulimiidita, siis maksate iga kuu lepingus määratud maksepäeval tagasi eelmisel kuul panka laekunud toimingute summad ja teenustasud. Pank vabastab kaardi kasutamise blokeeringu kümne kalendripäeva jooksul alates konto omaniku avalduse saamisest, kui blokeerimise aluseks olnud asjaolud on ära langenud. Ennetähtaegne tagasimaksmine Rahvusvahelise määratud tagasimaksega krediitkaardi kasutatud krediidisummat ei ole võimalik ennetähtaegselt tagastada. Maksed toimuvad automaatselt maksepäeval. Kaebuste lahendamise üldise korraga saate tutvuda veebilehel. Krediitkaardi lepingu tingimuste muutmine Pangal on õigus rahvusvahelise krediitkaardi ning püsimaksega krediitkaardi tingimusi ja hinnakirja kahekuulise etteteatamisega ühepoolselt muuta. Tutvuge ka krediitkaartide hinnakirjaga, mille leiate meie veebilehelt www.seb.ee/hinnakiri. Püsimaksega krediitkaardi kasutamiseks avatakse Teile eraldi kaardikonto. Krediidi kasutamiseks peab olema kaart aktiivne. Intress ja selle muutumine Intress on tasu, mida maksate krediidi kasutamise eest. Koos leiame olukorrale sobivaima lahenduse. Krediitkaardi 200 000 eurot Rus. Kaardi saatmine postiga Eesti Vabariigi piires Konverteerimistasu välisvaluutas tehtud tehingute eest Lisandub igale kaardiga tehtud tehingu summale, kui kaardiga tehtud toiming on muus valuutas kui eurodes. Konto omanik võib lepingu üles öelda, teatades sellest pangale vähemalt ühe kuu ette. Laenulimiidiga rahvusvahelise määratud tagasimaksega krediitkaardi ja püsimaksega krediitkaardi puhul oleneb intress konto omanikule kehtivast hinnast.\n. Kui makseraskused hakkavad tekkima, siis võtke meiega viivitamatult ühendust\nKõik rahalised laenud on Saranskis\nKuidas vormistada online krediitkaardi saatmine


500 g Tuurafilee\n100 g Sojakaste (magus)\n2 kuni 3 tk Sibul (hakitud)\nKeskmine hinne: 4.19 Allikas: Grillime aasta ringi Autor: Harri Ilves\nTuur on kala, mis sobib suurepäraselt ka šašlõkivardasse.\n+ 3-4 tundi marineerimiseks\nLõika filee 1 sentimeetri paksusteks lõikudeks. Sega sojakaste ja hakitud sibul. Kalla segu kalalõikudele ja marineeri 3–4 tundi. Grilli 2–3 minutit mõlemalt poolt.


Tänavafotograafia Näitus "Põlvkondade Mitmekesisus" - Eesti Tänavafotograafia Blogi\nMitmekesisus meie ümber ei ole halb, pigem ikka hea, sest mitmekesisus inimeste ja inimgruppide seas teeb maailmast palju põnevama koha.\nMitmekesisuse kuu raames kokkupandud tänavafotograafia näitus “Põlvkondade mitmekesisus” soovib panna vaatajaid kaasa mõtlema, kas me ikka oleme nii erinevad.\nNäituse raames sai läbi viidud erinevas vanuses inimestega intervjuud, et mõista, kuidas tajuvad erinevatesse põlvkondadesse kuuluvad inimesed maailma ning põlvkondadevahelist erinevust või kas nad üldse seda tajuvad.\nSelleks, et mõistaksime asju ühtemoodi, peab eelnevalt lahti mõtestama põlvkonna mõiste. Kuigi see sõna on meile kõigile tuttav, ei pruugi me seda sarnaselt mõista. Põhjus võib olla selles, et erinevates vanustes inimesed kasvavad üles erinevas keskkonnas ja infoväljas, mis võivad muuta ka meie igapäevase keele tajumise erinevaks.\nEnamuse oma elust olen mõistnud sõna põlvkond all samasse vanusegruppi kuuluvaid inimesi. Minu põlvkonnaks on minu eakaaslased, kellega ma õppisin koos koolis. Minust vanem põlvkond oli loomulikult minu vanemate eakaaslased ja vanavanemate põlvkonnaks nende eakaaslased. Lihtne ja selge ning siiani ka alati toiminud määratlus.\nTäna aga, kus tehnoloogia arengus on toimunud tohutud hüpped, on väidetavalt põlvkondadevaheline lõhe ühiskonnas veelgi suurenenud. Meediaruumis toimuvad sõnavõtud ja arutelud seoses Y- ja Z-generatsiooni esindajate tööealiseks saamisega ning nende suunas on lennutatud nii mõnetigi ebaõiglasi kriitikanooli. Meile endile mõistmatult on toimunud erinevate põlvkondade ülemineku hetk, mis pole enam sugugi seotud üksnes vanulise eristamise poolest, vaid sinna on lisandunud ka keskkond, kus keegi meist on üles kasvanud. Nii võibki juhtuda, et mõned eakaaslased võivad kuuluda hoopis teise põlvkonda vanemate traditsioonidega keskkonnas kasvamise tõttu.\nMiks aga tunduvad siis erinevatest põlvkondadest inimesed nii erinevad?\nTeadlane Karl Mannheim on seda teemat uurinud ja välja tulnud teooriaga, et põlvkondade määratlemisel tuleb lähtuda lisaks vanusele ka sellest, millised olulised ajaloolised sündmused inimesi mõjutanud, sest just see vormib samasse põlvkonda kuuluvate inimeste sotsiaalse teadvuse. Siinkohal on hea tuua näide ühiskonnas oluliseks tõusnud keskkonna teemat ning see kuidas nooremad põlvkonnad on selle teemaga hoogsalt kaasa läinud, et muuta maailma paremaks kohaks. Ka vanematel põlvkondadel on omad olulised sündmused, mis nende käitumist ja maailmapilti on kujundanud. Näiteks kui mina olin noor, oli Eestis rahvuslik ärkamisaeg ja võrreldes minu eakaaslasi meie vanematega, kes said lapsena tunda sõjakoledusi ning noorus möödus neil nõukogude korra reeglite järgi, pole kahtlustki, et sellised sündmused panevad meid maailma erinevalt tajuma.\nSellele mõeldes tundub igati loogiline, et põlvkondade vahel kujunevad nähtamatud piirid, sest koos kasvades ja kogedes mõistame maailma sarnaselt. Ent ärgem unustagem, et erinevad põlvkonnad kasvavad ja vananevad koos, ühe perena. Koos kasvanud inimesed ei saa sugugi olla nii erinevad, sest teatud asjad ühendavad meid ja aitavad teineteist mõista. Needsamad noored, keda ühiskonnas alatihti taga kirutakse, on meie endi lapsed ja lapselapsed ning me ise oleme nad just sellisteks kasvatanud. Ega meil ei jäägi muud üle, kui aktsepteerida ja armastada, sest peale kasvavad üha uued põlvkonnad, kes eelnevatest ikka ja jälle alati erinevad.\nmida põnevat selgus intervjuudest\nIntervjuudest selgus, et noorema põlvkonna inimesed tajuvad oluliselt paremini tänapäevast põlvkondade eristamise viisi kui minuealised (X-põlvkond) ja vanemad. Samuti tuli nendest vestlustest välja, et nooremad pigem tunnetavad rohkem piiride olemasolu ning nende tähelepanekud erinevuste osas olid palju kriitilisemad. Tore oli kuulda, et vanema generatsiooni esindajad olid oma vastustes nooremate inimeste suhtes väga mõistvad ja meenutasid ka võrdluseks enda noorusaega. Nenditi, et see on väga tore, et maailm pakub noortele palju võimalusi ja neid võimalusi tulebki kasutada.\nKokkuvõttes saab öelda, et vanuse tajumise puhul leidsid kõikide põlvkondade esindajad sarnaselt, et vanus on ainult number ja inimene on täpselt nii vana kui ta ise tunneb. Selgus, et generatsioonide esindajad, kes suhtlevad omavahel ning on samas infoväljas, tajuvad maailma sarnaselt, siinkohal ei ole üldse vahet, kui vana keegi on.\nKui neid teemasid lähemalt uurida siis usun, et nii mõnigi leiab, et oleme sarnasemad kui oskaksimegi seda arvata.\nKuula ja loe intervjuid lähemalt siit.\nTagged with mitmekesisus, näitus, tänavafotograafia, Telliskivi loomelinnak