Tulemüür :: Pingviini veeb\nPingviini veeb foorumi pealeht » Linux » Linux ja turvalisus » Tulemüür\npostitatud: 11.10.2007, 09:53 postituse pealkiri: Tulemüür\nTahaksin kindel olla, et mu arvutis on tulemüür aktiveeritud. Kuidas seda kontrollida?\npostitatud: 11.10.2007, 10:07 postituse pealkiri: (teema puudub)\niptables -L -n -a\npostitatud: 11.10.2007, 10:15 postituse pealkiri: (teema puudub)\npalun seleta pisut - ei oska\npostitatud: 11.10.2007, 10:35 postituse pealkiri: (teema puudub)\nannad selle käsu terminalis ja see näitab kehtivad reeglid ette\npostitatud: 03.11.2007, 09:40 postituse pealkiri: (teema puudub)\nMul on sama probleem,et ei saa sellest tulemüüri värgist linuxis aru.Teab keegi mõnda sellist tulemüüri linuxile nagu on windowsis näiteks zonelabs...koos graafiliste liidesega ja kus saaks tulemüüri seadistada.Olen netis uurinud tulemüüri õpetusi aga siiamaani olen leidnud asju ipfiltri kohta jne.tahaks norm.tulemüüri koos graafilise liidesega.\nTeine probleem on pahavaraga.Õeldakse,et linux on turvalisem kui win.Aga tahaks vahest kontrollida kas mu ubuntu 7.04 on näiteks pahavarast prii.Ütleme et kui ma xp ja firefoxiga nüüd lähen netis mõnele keelatud lehele ja surfan seal natuke on mu arvuti pa.. täis ....windowsis on olemas vähemalt hunnik programme millega arvutit puhastada aga linuxil...??? ta võib turvalisem olla aga tahaks vahest ise ka kontrollida,oskab keegi soovitada programme.\npostitatud: 03.11.2007, 10:36 postituse pealkiri: (teema puudub)\nTeab keegi mõnda sellist tulemüüri linuxile nagu on windowsis näiteks zonelabs...koos graafiliste liidesega ja kus saaks tulemüüri seadistada.\nTulemüüridest palju ei tea, aga üks graafiline liides on näiteks Firestarter, mis peaks enamustel distributsioonidel ka paketivaramutes olemas olema.\npostitatud: 03.11.2007, 10:45 postituse pealkiri: (teema puudub)\nÜtleme et kui ma xp ja firefoxiga nüüd lähen netis mõnele keelatud lehele ja surfan seal natuke on mu arvuti pa.. täis ....windowsis on olemas vähemalt hunnik programme millega arvutit puhastada aga linuxil...???\nlinuxis ei käi asjad niimoodi nagu winis, pahavaralased ei oska linuxis miskit teha (C:\_WINDOWS ju not found )\npostitatud: 03.11.2007, 14:42 postituse pealkiri: (teema puudub)\npahavaralased ei oska linuxis miskit teha.......nagu minagi\nKas siis linux ei kogu nn.küpsiseid ja muud sellist staffi mida windows kogub mällu mida saab kurjasti ära kasutada.Kui see nii on siis viirusetõrje on nagu mõttetu ainult tulemüüri oleks siis korralikku vaja ja asi peaks toimima.\npostitatud: 03.11.2007, 15:15 postituse pealkiri: (teema puudub)\nsuur enamus pahavarast on hetkel tehtud windowsi keskkonnale, isegi kui see firefox korjab selle sisse, siis pole sellega suurt midagi pihta hakata..\ntulemüüris pole ka rohkem vaja, et kui saad kuidagi sissetulevad ühendused kinni, siis on laias laastus korras, kuigi ma ei tea, kas oleks ka väga hull siis kui kõik need pordid pole kinni, tean nii mõndagi, kes jooksutab täiesti avaliku ip otsas lahtise müüriga ja pole veel midagi juhtunud, pole ju ka usse veel, mis võiks sisse pugeda, siis peaks keegi konkreetselt tulema häkkima, aga kui pole ssh serverit ja muid teenuseid, siis pole nagu midagi erilist ju häkkida ka\npostitatud: 03.11.2007, 18:48 postituse pealkiri: (teema puudub)\ntulemüürist, keela pordid kinni\nkeela sissetulevad seotud paketid ära(established, invalid), mis on vigased, samuti võid panna piirangu cennectionitele>drop lõpuga, et ei saaks lihtsalt attacki teha...\npostitatud: 02.12.2007, 05:20 postituse pealkiri: (teema puudub)\nVäga hea teema!!1\nOlen ise võhik ja see teema mind huvitab. 2 nädalat tagasi sattusi kirjandusele ku kirjeldati turvalisust. Viirused küll pole Linuxis levinud (vähemalt pole teada), sest neid peab käivitama. Linux ise ei käivita kõike mis masinas on, pead ise käima tõmbama. Windows aga on ülipüüdlik ning tõmbab ise käima kõik mida vähegi annab. Kui sa otseselt ise ära ei keela (prograamide autostartup). See tõttu on Windows palju aeglasem ning palju ohtlikum.\nKuid nüüd armas rahvas võtke roosad prillid eest. Miniprogrammid ei lähe tööle, kuid inimesed kes teenivad raha (teatut teenuste osutamisega) on hea tahtmise juures võimelised arvuti läbipingima. Samuti tuvastama arvutis olevad kasutajad, kui ka paroolid mdmsummi abil. Milleks neile seda vaja on! Selleks, et kasutada teie arvutit ära oma eesmärkide saavutamiseks.\nMa soovitan seda teemat arutada.\nJa link (http://docs.kde.org/development/et/extragear-network/kmyfirewall/common.html) mida ma täna leidsin, itablesi seadistamise kohta. Pole ise veel läbi lugenud. Loodan, et on põhjalik.\nJa natuke reklaami- armas rahvas kasutage rohkem Googlet, väga kasulik asi.\npostitatud: 02.12.2007, 06:17 postituse pealkiri: (teema puudub)\nSelleks, et sina midagi oskaksid, me siin ju olemegi. :)\npostitatud: 02.12.2007, 06:38 postituse pealkiri: (teema puudub)\nKas see nüüd väga põhjalik on, on iseküsimus, aga mingi ülevaate ehk annab. IPTablesist peaks siinsamas Pingviini Vikis ka üks artiklike olema ( http://viki.pingviin.org/index.php/Tulemüürimas_IPTABLES_abiga ) ja muidugi leiab googeldades veel päris palju ka siis, kui valida eestikeelsete lehekülgede näitamine. Üks mu arvates mõistlik ülevaade on näiteks Hasso Tepperi sulest ( http://hasso.linux.ee/doku.php/eesti:artiklid:tulemyyri ja http://hasso.linux.ee/doku.php/eesti:artiklid:tulemyyrii ), aga kindlasti on neid veelgi ja võib-olla ka paremaid (Hasso oma tean ma ainult sellepärast, et kui ma seda KMyFirewalli käsiraamatut tõlkisin, siis tutvusin sellega päris hoolikalt )\npostitatud: 02.12.2007, 18:34 postituse pealkiri: (teema puudub)\njube- windows 98 oli tulemüürita! Kuid spam ja viirus jookseb ikka läbi veebilehitseja-\nwindowsi messenser ja outlook on jubedus! peale selle peavad nad viirusetõrjetele rasket pappi maksma..\npostitatud: 03.12.2007, 09:37 postituse pealkiri: (teema puudub)\nKõik on võimalik, kunagi oli miski katse, et pandi püsti maailma turvalisem masin, mis võeti ikakgi maha... rohekm täpsemalt ei mäleta, kuid maha ta võeti\nEesti rahva seas on levinud üks vanasõna, sinu tiim on nii nõrk kui nõrk on sinu tiimi kõige nõrgem lüli. Ehk kui sul on kõva tulemüür ja ajast-arust apache, arva ära kust kaudu sulle sisse tullakse? Ehk arvuti turvaliseks ehitamiseks ei piisa ainult tulemüürist, muu peab ka hea olema (võrdle seda kui autot, mis on selline lagunev ja poolenisti roostekarva, ning mega head talverehvid all.)\nPS! pingimise saab ära keelata, ka. deathpingi- google pidavat hea sõber olema...\npostitatud: 03.12.2007, 20:35 postituse pealkiri: (teema puudub)\nTänan abistava käe eest Qilaq !!! Kui aega saan uurin lähemalt.\nIllukale sõna kaasa üteldes .Tartus võrguadminiks õpinud mehed väidavad, et õpejõud murdsid näidiseks ühe arvuti 15 min. maha. Arvata on et see oli Windowsiga masin, aga pead anda ei saa. Pole ammu tuttavid näinud.\npostitatud: 04.12.2007, 12:27 postituse pealkiri: (teema puudub)\nSee millest mina rääkisin oli just linuxi masin ja spetsiaalselt häkerdamiseks ülesse pandud ja confitud.\nKunagi katsetasin ja hullasin, siis sai wini server (2k ilma sp-deta) ka maha, kuid ei olnd seal ei viirusetõrjet ega tulemüüri ja aega läks ka "natuke" kauem kui 15min....\npostitatud: 04.06.2009, 14:23 postituse pealkiri: (teema puudub)\nKas siis tõesti ei oska keegi selges eesti keeles kirjutada mingi tulemüüri õpetuse,nii nagu kirjutas üks hea inimene väikese õpetuse 15 sammu linuxi paigaldamiseks ja see oli minuarust üks hea mõte.Kui tahetake ,et inimesed hakkaksid rohkem linuxit kasutama siis oleks väga hea,et kirjutataks norm õpetusi, siis tahavad inimesed seda kasutada ka ja õppida,aga kui mingid häkkerid ja progejad kirjutava õpetusi omas keeles siis tavainimene ei tahagi neid kasutada sest ei saa si... aru.Kui mul on enamvähem linuxi kasutamine selge ja on häid õpetusi,tahan ka edasi õppida,sama kehtib progemise kohta kui ma tean et python-iga saab programmeerida aga selget õpetust ei ole siis ma ei õpigi seda ära.Kui õpetused on sellised et kuidas kirjutada hello word ja kõik,ei tea kust kohast ma teisi käsklusi siis õppima peaks,ise prooviks aasta aega emaseks ja kuhugi ei jõuaks.Kas on siin kuskil selline inimene, kes teeks korraliku tulemüüri õpetuse ala nii ,et kuidas ma tean kui arvuti käivitan siis koos sellega käivitub ka tulemüür,kuidas müüri seadistada,nii terminalis kui ka graafilises keskonnas kuidas kontrollida tulemüüri olemasolu jne..See on natuke loll jutt ,et ei ole vaja tulemüüri ja viirusetõrjet... midagi on ikkagi vaja kasvõi kontrolliks, ei ole see linux ka niiiiiii turvaline igale poole saab sisse ja viiruseid külge aga jah linux on turvalisem op.süs. see on kindel.Ei tahtnud kedagi solvata, see on minu mõtteviis.\npostitatud: 04.06.2009, 15:38 postituse pealkiri: (teema puudub)\nKasuta graafilist kasutajaliidest ja pole ka mingit õpetust vaja.\nKui tahad aga sügavuti iptables-i endale selgeks teha, siis tuleb ka inglise keel ära õppida.\npostitatud: 04.06.2009, 15:39 postituse pealkiri: (teema puudub)\nmandrivas on juhtimiskeskuses tulemüüri seadistamine täitsa olemas, pole mingit probleemi.. aga kuna ei loe su postitusest ega ka profiilist välja, et mis distrot sa täpselt kasutada, siis on keeruline algust teha eksole..


CLIFF ÜMARMATI KASUTAMINE KLIINILISES KESKKONNAS NEUROLOOGILISTE PATSIENTIDEGA. | Cliff\nCLIFF ÜMARMATI KASUTAMINE KLIINILISES KESKKONNAS NEUROLOOGILISTE PATSIENTIDEGA.\nPostitatud 16 veebruar, 2016\nLiis Niinemets, kvaliteedispetsialist\nCliff ümarmatt on teraapiavahend, mille on kujundanud ja tootnud Cliff OÜ asutaja Kalju Pluutus. Siseturu Ühtlustamise Amet väljastas Cliff ümarmatile tööstusdisaini lahendi 20.12.2012, mis tõendab, et sarnase lahendusega toodet ei ole varem kategoorias „ Võimlemis – ja muud spordiriistad ja – vahendid“ Euroopa Liidu siseselt registreeritud. Cliff ümarmatti saab kasutada treeningvahendina erinevate võimlemis – ja tasakaaluharjutuste sooritamiseks.\nHaapsalu Neuroloogilises Rehabilitatsioonikeskuses toimus perioodil 18.09.2013 – 01.06.2014 Cliff ümarmattide testimine selle sobivuse hindamiseks kliinilises keskkonnas neuroloogiliste patsientidega teraapiate läbiviimisel.\nTestperioodi lõpus teostati tagasiside saamiseks ümarmatte kasutanud SA HNRK füsioterapeutide hulgas ankeetküsitlus. Küsitluses osalesid kõik terapeudid, kel oli võimalus kasutada ümarmatte testperioodi jooksul teraapia läbiviimisel. Enne tesperioodi tegi Cliff OÜ HNRK spetsialistide soovitusel ümarmati osas mitmeid parendusi, mis võimaldaksid selle kasutamist kliinilises keskkonnas. Ümarmati pealisriie asendati kergesti puhastatava nahkkattega ja selle valmistamiseks kasutatava porolooni tugevust muudeti mitme astme võrra kõvemaks.\n1 pilt kus suur ja väike ümarmatt on kõrvuti (roheluses) – 20150529\nTestperioodil kasutati igapäevases ravitöös väikest ümarmatti Mini Cliff (90 x 60 x 30 cm) ja suurt ümarmatti Cliff (150 x 100 x 50 cm). Ümarmati komplekt koosneb 2 ümarast ja 2 pikemast padjast lisaks Cliffile endale.\nAnkeetide vastused jagunesid ümarmattide kasutamise intensiivsusest lähtuvalt. Tulenevalt kasutussagedusest oli võimalik teha järeldusi patsientide diagnoosipõhise meeskonnatööpõhimõtte alusel (täiskasvanud peaajukahjustusega patsiendid,\ntäiskasvanud seljaajukahjustusega patsiendid, neuroloogiliste kahjustustega lapsed).\nFüsioterapeudid, kes testperioodil Cliffi kõige vähem kasutasid, töötavad peaajukahjustusega täiskasvanud patsientidega või siis ambulatoorsete täiskasvanud patsientidega. Olenemata Cliffi mittekasutamisest oldi toote omadustest ja kasutusvõimalustest teadlikud.\nKõige enam meeldinud omaduste osas mainiti toote materjali. Puudustena toodi välja Cliffi suurust ja raskust (täiskasvanute teraapiasaalides kasutati Cliffi suuremat versiooni). Cliffi ei kasutatud raskema tervisliku seisundiga patsientidega (peaajukahjustused) ja vanemate patsientidega (nt hirm kukkuda, hirm kiikumise ees). Oldi arvamusel, et tegemist on raskes seisus patsientidega, siis on kasutamine eesmärgipärases teraapias keeruline\nSeljaajukahjustusega tegelevate terapeutide hinnangul leidis Cliff vähe kasutust, sest seda peeti kohmakaks ja kohati isegi ohtlikuks teraapiavahendiks, mis neuroloogilises füsioteraapias kasutust ei leia. Kogu katseperioodil kasutati Cliffi seljaajukahjustusega inimeste teraapiasaalis umbes 10 korda. Väljakujunenud harjutustüübiks, mida enam kasutati oli kiikumine/keharaskuse kandmine küljelt – küljele istudes ümarmati lohus.\nKõige enam leidis Cliff ümarmatt kasutust laste meeskonnas. Testperioodil oli seal kasutusel Mini – Cliff. Lastega tegelenud füsioterapeutidele meeldis Cliffi variatiivsus – palju erinevaid võimalusi harjutuste teostamiseks. Kui täiskasvanud patsientide puhul märgiti oluliseks Cliffi kasutusvõimaluse seos patsiendi tervisliku seisundi raskusega, siis laste puhul seda välja ei toodud. Cliffi oli võimalik kasutada väga raske kahjustusega haigetega. Oldi arvamusel, et Cliffil teostavaid harjutusi ei ole võimalik asendada teiste alternatiivsete toodetega. Väljakujunenud lemmikharjutusteks nimetati istudes ja käpuli rullil (lohus) ning selili/kõhuli tasakaaluharjutused.\nHNRK füsioterapeu tidelt saadud tagasisidest võib teha kokkuvõtte, et Cliff ümarmatt sobib kliinilises keskkonnas kasutamiseks neuroloogiliste kahjustusega lastega, vähem täiskasvanud seljaajukahjustusega patsientidega.\nCliff ümarmati kasutusaktiivsus testperioodil HNRK-s.\nTestperioodi järgselt tehti terapeutide poolt mitmeid soovitusi, mis võimaldaksid ümarmati kasutamist erinevate patsientidega. Kõige enam meeldis terapeutidele, et moodulit on võimalik kasutada kiige ja istmena ning Cliffi juurde kuuluvaid detaile saab kasutada iseseisvalt. Edasiarendustena soovitati vähendada ümarmati kaalu, sest kaalult rasket moodulit on keeruline liigutada, kohandada. Lisaks märgiti, et poroloonvaht on siiski liiga pehme ja takistab teatud harjutuste sooritamist ning ei võimalda stabiilselt põrandale fikseerida. Mitmes suuruses ja porolooni tugevuses ümarmatte oleks võimalik kasutada erinevas vanuses inimestega erineva koormuse andmiseks. Parendusettepanekute teostamisel laieneks ilmselt ka neuroloogiliste patsientide kasutajate ring.\nParimat tervist ja aktiivset elustiili soovides!\nAllikas: Terviseedenduse ja rehabilitatsiooni kompetentsikeskuse liikumis – ja tegevusvõime valdkonna toimetised 2015\nTallinna Ülikool Haapsalu Kolledz


Ta pildistas end iga päev aasta vältel, video lõpp on päris õudne! – Omg.ee\nTa pildistas end iga päev aasta vältel, video lõpp on päris õudne!\nOmg.ee 4 kommentaari 48,308 Vaatamist\nSee naine pildistab ennast aasta aega iga päev. Põhjus selgub varjatud sõnumiga. Vaata ja näed ise, miks:\nTema viimased sõnad olid: “Aidake mind, ma ei tea, kas ma suudan homseni oodata.”\nLühifilm on loodud Horvaatia valitsuse poolt, et tõsta teadlikkust koduvägivalla inetust reaalsusest. Kuigi videot on kõhe vaadata, mõte sellest, et mõni sinu tuttav võib olla kannataja rollis, on veel õudsem. Tõde on see, et sellised asjad juhtuvad naistega iga päev. Eesti troonib taaskord negatiivse edetabeli tipus.\nPalun jaga seda postitust, teadlikkuse tõstmine aitab võidelda perevägivalla vastu.\nEesti Naiste Tugikeskus Haapsalu Naiste Tugikeskus Haapsalu Naiste Varjupaik Ida-virumaa Naiste Tugikeskus-varjupaik Järvamaa Naiste Tugikeskus Järvamaa Naiste Varjupaik Jõgeva Naiste Varjupaik Jõgevamaa Naiste Tugikeskus Jõhvi Naiste Varjupaik koduvägivald Kui Mees Lööb Naist Kui Mees Peksab Kuressaare Naiste Varjupaik Läänemaa Naiste Tugikeskus Mees Kes Lööb Naist Mees Lööb Külge Mees Lööb Naist Mees Peksab Mees Peksab Naist Miks Mees Peksab Minu Mees Peksab Mind Mtü Naiste Varjupaik Naiste Ja Laste Varjupaik Naiste Seksuaalne Vägivald Naiste Tugikeskus Naiste Tugikeskused Naiste Vägivald Naiste Vägivald Meeste Suhtes Naiste Vägivald Meeste Vastu Naiste Vaimne Vägivald Naiste Varjupaigad Eestis Naiste Varjupaik Naiste Varjupaik Kuressaares Naiste Varjupaik Pärnu Naiste Varjupaik Rakveres Naiste Varjupaik Tallinn Naiste Varjupaik Tartus Naiste Varjupaik Viljandis Naiste Varjupaik Võru Naiste Varjupaikade Naistevastane Vägivald Nõmme Naiste Varjupaik Noorte Naiste Tugikeskus Paide Naiste Varjupaik Pärnu Naiste Tugikeskus perevägivald Rapla Naiste Varjupaik Raplamaa Naiste Tugikeskus Raplamaa Naiste Varjupaik Saaremaa Naiste Varjupaik Sõbranna Mees Peksab Tähtvere Naiste Varjupaik Täiskasvanud Mees Peksab Poisikest Tallinna Naiste Tugikeskus Tartu Naiste Tugikeskus Tartu Naiste Varjupaik Aadress Vägivald Naiste Vastu Valga Naiste Varjupaik Valgamaa Naiste Tugikeskus Viljandi Naiste Tugikeskus Viljandi Naiste Varjupaik Viljandimaa Naiste Varjupaik Viru Naiste Varjupaik Virumaa Naiste Tugikeskus Võrumaa Naiste Tugikeskus\t2019-03-07\nNad kutsusid 107-kilost meest paksuks lehmaks. Aga 4 aastat hiljem näitas ta neile…\nÜkski arst ei uskunud ema, kui ta neile rääkis, mis tema pojaga toimub. Aga siis ta filmis seda ja see avas nende silmad.\nMees loobus 600 päeva tagasi alkoholist. Vaata, milline näeb ta välja nüüd!\nKui mees ümber pöörab ja noort poissi näeb, ei saa ta talle silma vaadata. Siis hakkavad pisarad jooksma…\nMurest murtud mees sosistas hobusele midagi kõrva. Vaata tema vastust!\nTsirkusepuuma elas 20 aastat autokastis. Vaata nüüd tema reaktsiooni, kui ta on lõpuks vaba!\nSa ei usu, mida see ahv teeb, kui ta avastab, et naabrile makstakse paremini!\nÜlimalt lihtne kohvijäätise retsept. Ainult kolm koostisosa!\nKas sa suudad ära arvata, mitu tüdrukut on fotol? Terve Internet on hämmeldunud ja segaduses.\n10-aastane pime ja autistlik poiss alustas esinemisega. Tema hääl üllatas kõiki!\n20 asja, mida kõik vanemad peaksid oma lastele õpetama. Hoiatus! Sa kahetsed, kui sa seda ei tee.\nTa pandi põlema. 2 aastat hiljem võtab ta maski eest ja näitab oma uut nägu. Milline tugev naine!\nMis siis, kui teised planeedid oleksid Maale sama lähedal kui Kuu?\nRaske uskuda, aga oma ninakollide söömine on sulle hea!\nVaata, miks sa peaksid oma teksasid “raseerima”. Üle prahi kasulik nipp!\nSiin on põhjus, miks ma enam poest õunu ei osta. Ka sina ja su perekond peaks seda teadma!\nOHTLIK JA HIRMUTAV: Mees riskib talendisaates oma eluga. Üks vale liigutus ja…\nTeda kiusati kaalu pärast terve elu, aga siis tegi ta seda ja lõi nad kõik pahviks.\nOoperilaulja on segaduses, kui muusika järsku vait jääb. Sa ei arva ära, mis juhtub järgmisena…\nSa oled sibulaid kogu aeg valesti lõiganud. See lihtne trikk muudab kõik!\nEma tuli koos lapsega poodi. Kassapidaja mõistis kohe, et midagi on VÄGA valesti…\n16.02.2016 at 17:25\nMind pekstakse, hmm…teeme endast iga päev pilti ja postitame aasta pärast video! geniaalne!\n16.02.2016 at 23:53\nNaised on sageli veel suurema vägivalla kordasaatjad, vaimse vägivalla, sageli ka mehe hoolivust kuritarvitavad. Kumbki ei ole õigustatud, aga ütle nüüd kumb hullem on, kas naiste või meeste hüsteeria, igatahes sarnast abi vajavad vast mõlemad.. ja õiglasem oleks, kui sarnased inimesed kokku saaks.\n18.02.2016 at 23:25\nÕige mees ei loo kunagi naist ja kui lööb siis ta on lihtsalt värdjas\n27.11.2018 at 09:08\nSellisid mehi tuleks mõnuga piinata ja kordades hullemini kui ta oma naist “piinas” haiged värdjad!!!! Naised võtke oma julgus kokku ja pöörduge esimese juhtumi mööduses juba kellegi poole ja kaduge kus kurast selliste meeste juurest (korra lööb,see enam ei jäta),pole vahet kas on lapsed v ei. Alati saab “jüududega” tagasi minna ja endale kuuluv kaasa võtta.\nVasta A.-le Tühista vastus\nOotame Sind Facebookis!\nKäesolev veebileht kasutab Google küpsisfaile, et parandada teie kogemust lehe külastamisel. Teavet portaali kasutamise kohta jagatakse partneritega. Lehekülge kasutades nõustute teenusepakkuja tingimustega. Kuidas Google küpsiseid kasutab, saab lugeda siit.


Taanis tulevad ennetähtaegsed valimised\nSirje Rank • 27. mai 2015 kell 10:00\nTaani peaminister Helle Thorning-Schmidt Foto: Bloomberg\nTaani peaminister Helle Thorning-Schmidt kuulutas täna välja ennetähtaegsed valimised, ehkki arvamusküsitluste järgi on tal vähe lootust uueks ametiajaks.\nHelle Thorning-Schmidt (48), kes sai neli aastat tagasi Taani esimeseks naispeaministriks lubadusega suurendada sotsiaalkulutusi ja hõivet, ootab taanlasi valimiskastide juurde 18. juunil, vahendab agentuur Bloomberg. See on pea kolm kuud enne korraliste valmiste tähtaega 14. septembril.\nVahetult enne valimiste väljakuulutamist tõstis valitsus Taani majandusprognoosi ja lubas sotsiaalvaldkonda täiendavaid miljardeid. „Taani on täna paremas seisus kui 2011. aastal,“ ütles Thorning-Schmidt pressikonverentsil, taotledes taanlastelt uut mandaati reformide jätkamiseks.\nAmetisse asumisest on Thorning-Schmidt arvamusküsitlustes pidevalt opositsioonile alla jäänud, kuna oli sunnitud mitmetest oma lubadustest taganema. Praegu on kahest parteist koosneva võimukoalitsiooni toetus 46,7%. Opositsiooniparteide toetus, keda juhib liberaalide liider ja endine peaminister Lars Loekke Rasmussen, on 53,3%, näitas 25. mail ajalehe Berlingske tellitud arvamusküsitlus.\nKahe poliitilise leeri peamiseks erinevuseks on lubadused sotsiaalvaldkonnas. Loekke Rasmussen väidab, et avaliku sektori teenuseid on võimalik parandada ilma valitsussektorit kasvatamata, Thorning-Schmidt lubab aga kulutusi suurendada.\nKes iganes võimule tuleb, peab ajama eelarvepoliitikat, mis vastab Taani krooni euroga seotud kursile. Aasta algul sattus Taani koon spekulatiivse rünnaku alla, kui arvati, et Šveitsi eeskujul ei suuda ka Taani fikseeritud kurssi hoida. Seekord jäi Taani keskpank krooni kaitstes peale. Keskpanga juht Lars Rohde on aga korduvalt rõhutanud, et parim kaitse kroonile on riigi korras rahandus.


OLEV SUBBI, 1964 "NATÜÜRMORT ÕUNTEGA", müük, kuulutus 80440422 - Kuldne Börs\nOLEV SUBBI, 1964 "NATÜÜRMORT ÕUNTEGA"\nID: 80440422, muudetud 16:06 14.03.2017\n1964 pastell, paber. Signatuuriga. 56x46, raamitud\nMaal on valminud kunstniku loomingulise karjääri algusaastatel. Olemas Mai Levini ekspertiisiakt teose originaalsuse kohta.\nSubbi omandas kunstihariduse ERKI-s, mille lõpetas 1962. aastal maali erialal. Neli aastat hiljem toimus kunstniku esimene isikunäitus. Eesti maalikunsti klassikute hulka kuuluv Subbi on olulisemate tunnustuste seas pälvinud Konrad Mäe medali ning Kristjan Raua nimelise kunstipreemia.\nOlev Subbi sündis 1930. aastal Tartus. Ta omandas kunstihariduse ERKI-s, mille lõpetas 1962. aastal maali erialal. Neli aastat hiljem toimus kunstniku esimene isikunäitus. Eesti maalikunsti klassikute hulka kuuluv Subbi on olulisemate tunnustuste seas pälvinud Konrad Mäe medali ning Kristjan Raua nimelise kunstipreemia. Tõlgendanud isikupäraselt 1930. aastate eesti kunsti ainestikku ja motiive (inimene maastikus ja ruumis), saavutanud maalidel inimese ja looduse kooskõla. Üldhoiakult lüürilised teosed tuginevad nii vahetule kogemusele kui intuitsioonile. Koloriit on hele ja varjundirikas, kompositsioon vaba. Subbi on olnud järjekindlamaid akti viljelejaid. Kunstnik suri 2013. aastal.\nKasuta vōimalust soetada Eesti kunsti !\nOlev Subbi , 1964


Suurepärane nädalavahetus Saaremaal - Sparta jooksjad\nSuurepärane nädalavahetus Saaremaal\nOleme edukalt tagasi ühelt hooaja peaürituselt -Saremaa Kolme Päeva jooksult\nJuba mitmendat korda saavutasime osavõturohkeima klubi auhinna, meilt oli jooksjaid üle 40, kellele lisandus mitmeid kaasaelajaid. Õnnestunud üritusele aitasid igati kaasa nii vahva seltskond kui suurepärased sügisilmad.\nÜldvõiduõidu saime noortejooksus, kus Hardy Kaskal õnnetsus lätlasest konkurenti ülinapilt edestada. Lisaks saavutasid oma vanuseklassis poodiumikohad Kert Kask (oma vanuseklassi I ja üldarvetsuse 3.) ja Marit Tarm(3.)\nPõhijooksus võite ei tulnud, küll aga mitmeid esikolmikukohti nii tiimide kui vanusegruppide arvestuses. Võistkondadest saime poodiumile kõikides arvestustes, milles osalesime. Meeskondadest sai meie I tiim( Tõnu Lillelaid, Madis Osjamets, Urmo Kallakas) teise ja II võistkond (Jaanus Pedak, Peep Jalakas, Mihkel Trees) kolmanda koha. Kolmanda koha said ka Sparta ! naiskond (Brit Rammul, Maris Terno,Pille Hinn) ning kogenumate meeste võistkond (Toomas Tarm, Tanel Kannel,Priit Kajari). Individuaalselt jõudsid absoluutarvestuses kuuendate kohtadega poodiumile Tõnu Lillelaid ja Brit Rammul, oma vanuseklassis võitsid Mihkel Trees, Merike Muru ja Jaanus Pedak. Kokkuvõttes olid võitjad kõik,kes kolm tihedat, aga meeleolukat päeva Saaremaal läbi tegid.Sest nagu ikka, ei piirdunud üritus vaid distantsi läbimisega, vaid jätkus SPAs, õhtusöögikohtades ning ööklubi tantsupõrandal.\nOsad klubiliikmed olid osalemas Pärnu Rannajooksul, kus naistest said kaksikvõidu Olga Andrejeva ja Maria Veskla.


Liina Tõnisson: valitsus ei kuula piisavalt Eesti Panka - Arvamus - Majandus\nLiina Tõnisson: valitsus ei kuula piisavalt Eesti Panka\n1. märts 2014, 13:50\nE24.ee küsis Eesti Panga nõukogu liikmeks kinnitatud majandusteadlastelt ja poliitikutelt arvamust majanduse juhtimise ja Eesti Panga rolli kohta. Endine majandusminister Liina Tõnisson kinnitab oma nappides vastustes, et valitsus ei kuula piisavalt Eesti Panka.\nEi peaks olema suurem.\nOleks võinud olla mõõdukam. Raha juurdetrükkimise tee ei sobi majandusele.\nKuni 25%, nagu siiani on olnud, vastavalt Eesti Panga kasumijaotuse strateegiale.\nEuroala riikides tagatakse hinnastabiilsust ühiselt, seda teeb Euroopa Keskpanga Nõukogu. Nõukogu liikmetel, sealhulgas Ardo Hanssonil on keelatud vastu võtta juhiseid ja mina Eesti Panga tegevust järelevalvava nõukogu liikmena ei pea kohaseks avaldada arvamust, mida võib mõista juhise andmisena.\nEi kuula. See on valitsuse vaba valik, mida mina ei saa kommenteerida.


Kodused mängud lastega töötamiseks tähelepanu, mälu ja loogika teemadel - Õppimine - 2021\nKodused mängud lastega töötamiseks tähelepanu, mälu ja loogika teemadel\nKindlasti on teil kodus palju mänguasju ja mänge, kuid küsite endalt sageli: millised neist on kognitiivseks treenimiseks kasulikud kui mängulised? Kas saame luua kodust uusi ja kasulikke mänge, kui meil neid pole käes või isegi harjumuspärastest ära väsida? Vastus on jah ja selles postituses pakume välja mitu mängud lastega kodus töötamiseks, mälu, tähelepanu ja loogika.\nKindlasti on teil kodus mitmesuguseid loogikamänge või tuntud ka kui strateegiamänge või mõistatuste lahendamist, alustades klassikast nagu male ja kabe ja jätkates laevastiku uputamist või detektiivide mängimist. Kuid kindlasti võiksid need lihtsad ettepanekud olla interaktiivsed ja mitmekesised alternatiivid:\n- Me loome labürindid\nSaame printida mitmesuguseid labürindid, mida leiame Internetist, või saame luua oma labürindid, neid joonistada, kaunistada ja isikupärastada. Siin on näide: dinosaurus peab jõudma koopasse või rakett peab jõudma kuule kahe, kolme või võimalikult paljude võimalike teede vahel, kui me tahame, ja ainult üks jõuab õigesse sihtkohta.\nSelle mängu jaoks on meil vaja kummiribasid, puitu ja väikseid naelu või nööpnõelaid, kuid ennekõike palju fantaasiat, et oleks võimalik luua erinevaid geomeetrilisi kujundeid (ruut, kolmnurk jne) ja figuure (loomad, majad jne).\n- mõistatuste vaheline aardekaart\nSaame oma maja joonistada nii, nagu see oleks aardekaart suuniste või vihjetega, mida lapsed peavad ära arvama, näiteks esimene vihje on peidetud maja kõige külmemasse kohta ja ümbritsetud toiduga, viidates külmkapile. Saate varieerida lugude arvu ja raskust, aga ka võimalikke lõppauhindu varanduse näol (raamat, juurdepääs mõnele teisele mängule ja mõneks tunniks teleri kaugjuhtimispult).\nKui teil on kodus lauamänge, näiteks „Mälu” visuaalse mälu treenimiseks või „Kes on kes”, et treenida kuulmismälu, võivad need olla kaks head võimalust mälu- ja salvestamisvõime arendamiseks. Kuid on ka teisi lihtsaid võimalusi:\n- objektide leidmine\nLaps peab katma oma silmad ja olema väga tähelepanelik, et meelde jätta valjuhäälselt edastatavat teavet objektide peitmise kohta, näiteks peidan sinise markeri laua alla, rohelise markeri teleri kohal ja kollane ukse kõrval. Kas ta suudab kõik markerid leida? Või kui me küsiksime rohelist, kas ta teaks, kust seda leida? See on suurepärane võimalus oma kuulmismälu treenimiseks.\n- puuduvad objektid\nKui lauale või põrandale paneme mitmesuguseid esemeid (paber, pliiats, padjad, mänguasjad jne), kuid kui silmad kinni panime, kadus üks või mitu, kas te mäletate, milline ese oli seal varem ja on nüüd kadunud? Objektide arvu või kogust saab vastavalt vanusele varieerida, mis on suurepärane kodumaine võimalus visuaalse mälu treenimiseks.\n- Karaoke kodus\nLaulude kordamine võib olla veel üks lõbus viis kuulmismälu treenimiseks, kui seda just kuulete, või isegi kuulmis- ja visuaalset mälu, kui saate vanematele lastele laulusõnu lugeda.\nKui teil on muu hulgas kodus lauamänge (näiteks mõistatusi, tangramme või ristsõnu), võivad need kõik olla head võimalused pisikeste tähelepanu juhtimiseks. Kuid kui vajate väheste ressurssidega uusi ja mitmekesiseid ettepanekuid, pakume välja kolm väga lõbusat tegevust:\n- Otsime erinevusi fotodega\nSaame pildistada ruumi, kus on palju objekte ja detaile, ja siis teha teine foto 10 või enama muudatusega. Kahe foto võrdlemisel seisneb mäng selles, et suudetakse erinevused tähelepanelikult jälgida.\n- omatehtud mõistatused\nMis tahes ajakirja, foto või käsitsi joonistatud pildi saab lõigata väikesteks ruutudeks, mille saame kokku panna nagu lõbus pusle, tehes kuni 30 või 40 tükki ja tugevdades seda laminaatidega, kui me tõesti tahame seda uuesti kasutada.\n- kirja supp\nPaberi ja pliiatsiga. Karbi joonistamise või ruudustunud lehe eeliste abil saame lisada sõnu kõigisse suundadesse ja katta need tähtedega, et luua uusi omatehtud sõnaotsinguid.\nKas teate juba kõigi nende ettepanekutega, kust alustada? Ja see on see, et mängud on vajalikud ja väga olulised mitte ainult enda vaimse väljaõppe ja lõbu seisukohalt, vaid neil on ka eriline tähtsus, et jagada aega ja tegevusi meie lastega.\nTe saate lugeda rohkem sarnaseid artikleid Kodused mängud lastega töötamiseks tähelepanu, mälu ja loogika teemadel, kategoorias Kohapealne õpe.\nVideo: BrainOut x Ülevaade EESTI KEELES TASUTA mäng (Oktoober 2021).\nCopyright 2021 \_ Kodused mängud lastega töötamiseks tähelepanu, mälu ja loogika teemadel...


Riigimetsas pannakse mulda 21 miljonit kodumaist metsataime - Metsamajandusuudised\nRiigimetsas algab sel nädalal istutushooaeg. Tänavu paneb Riigimetsa Majandamise Keskus kasvama kokku 21 miljonit puud - mände istutatakse 10,4 miljonit, kuuski 8,4 miljonit, kaski 2,05 miljonit ning 150 000 sangleppa.\nRMK-s algas istutushooaeg.\nRMK metsakasvatustalituse juhataja Toomas Väädi sõnul panustab RMK järjest rohkem taimede kvaliteedile, kaitsmisele ja hooldamisele. „Taimede suuremale vastupidavusele panustades on võimalik uuendada suuremat pinda väiksema arvu taimedega. Et hoida eemal noori puid ohustavaid männikärsakaid, pannakse tänavu kasvama rekordilised 4,5 miljonit loodusliku biovaha ja liimiga kaitstud taime. Kaitseks sõraliste vastu pritsitakse ka sel sügisel 2500 hektaril noori taimi looduslike repellentidega. Need abinõud võimaldavad istutada ühele hektarile 3500 männitaime asemel 3200 ja 2000 kuusetaime asemel 1800.“\nKevadine metsaistutusperiood on väga pingeline aeg, iga päev istutatakse keskmiselt 180 jalgpalliväljaku suurusele alale uus metsapõlv. RMK taimlates ja metsas saab sel kiirel ajal hooajalist tööd üle 1700 inimese. Kogu vajaminev tööjõud leiti tänavu esmakordselt läbi riigihanke, mille käigus sõlmiti ettevõtetega riigimetsas metsaistutuseks kokku 180 lepingut.\nKokku uuendab RMK sel aastal metsa ca 11 700 hektaril, millest istutatakse 8050 hektaril, külvatakse 300 hektaril ning looduslikule uuenemisele aidatakse maapinna mineraliseerimisega kaasa 1 600 hektaril. 1800 hektarit lehtpuudele sobilikke kasvukohti jäetakse looduslikule uuenemisele.\nPlaneeritakse jätkata ka masinistutamisega, mille käigus tehakse ühe võttega ära nii maapinna ettevalmistus kui ka istutamine – esmalt tehakse ekskavaatori noole külge kinnitatud spetsiaalkopaga istutamiseks sobilik mätas ning sama töövõttega paigaldatakse istutuspeaga mättale suletud juurekavaga taim. Istutusmasinaga kasutatakse ära kõik taimekasvatuse võimalused, eelnevalt külmas hoitud ja suletud juurekavaga taimi istutatakse ka suvisel perioodil.


Vormis või vormist väljas? - Tänane leht\nKeskerakonnale tegi kopsaka annetuse sportlik ärinaine (38)\nAnnabel Parts: Teine pensionisammas diskrimineerib noori (12)\nVormis või vormist väljas?\n31. august 2018, 13:15 4 min lugemist\nVõru Kesklinna kooli vormirõival täiendavad terviklikku värvigammat kooli sümboolikast inspireeritud mustrimotiivid. FOTO: Tonis Anton\nKumb on lapsele parem, kas koolivormis või vabas riietuses kooli minna? Arter uuris asja.\nKunagi kandsime kõik üle riigi ühtset vormi. Keegi seda ülemäära ei armastanud, nii et pea iga ärksam sikerdas midagi omasoodu, disainis ringi või dekoreeris, et ahistavast ikkest kõrvale hiilida. Vabanemise tuules lõdvenesid ka vormireeglid, kuni kadusid hoopis. Nüüdseks on aga paljud koolid taas otsustanud õpilased vormirõivasse riietada. Erinevalt ammustest aegadest on see igal koolil oma näoga, kannab tuttavat sümboolikat ja värvigammat ning aitab luua õpilaste vahele midagi väga olulist – nimelt võrdsust, solidaarsust ja ühtse meeskonna tunnet.\nKooliaasta algus on alati paras peavalu nii lapsele kui ka tema vanematele. Oluline pole see, mitmendasse klassi minek – suvega on kooliskäija kõigist riietest vupsti välja kasvanud. Milline riietus siis õigupoolest kooli sobib? Kindel valem kõlab nii: vali rahulik gamma, väldi logosid ja kaunistusi, hoia väärikat joont. Parimas seisus on nende koolide lapsed, kus kehtestatud vormirõivad. Miks? Sest sinu eest on suurem osa tööd juba ära tehtud – mugavad asjad valitud, värvid kokku sobitatud ja tervik toimima pandud, sina ole vaid mees ja kanna mõnuga!\n«Vorm on üle Eestis laialt levinud, meil on suhted enam kui saja kooliga,» ütleb ühe enim kasutatud koolivormipartneri Norrisoni juht ja omanik Kalev Lember. «Disainime rõivad koostöös kooliga, vorm on kooli värvides ja kannab kooli sümboolikat.» Vormi kandmise tavad on kooliti erinevad – mõnes kohas oodatakse õpilaselt, et ta paneks selle selga täies mahus, teisal piisab mõnest elemendist ja kokkulepitud tavade austamisest.\nLastes saab koolis käies kokku kaks vastandlikku soovi. Ühest küljest tahetakse sarnaneda ja kaaslastega küünarnukitunnet tajuda. Selles mõttes aitab vorm imeliselt kaasa. Samas soovitakse oma isikupära ja erinevust rõhutada. Aga kuidas seda vormi raamides teha – muu riietuse kandmine oleks ju selge vastuhakk? Valdavalt on väikesed inimesed väga nutikad ning raalivad kiiresti välja, kust lähevad mänguruumi piirid. Ükski kool ei keela lastele väikesi süütuid ulakusi, näiteks naljakaid sokke ja sukkpükse, pungihõngulisi soenguid, koolirõivaste täiendamist oma fantaasiaga täpselt sinnamaani, kus tulemus püsib veel terve mõistuse piires. Ei sega õpilast ennast ega teisi.


Alates 1995. aastast on Eestis taasalustatud suletud juurekavaga nn. potitaimede kasvatamist\njäänud maad. Praegune metsataimlate toodang ei vasta nõudmisele ei hulgalt ega ka kvaliteedilt. Metsataimlad peavad muutuma aja nõuete järgi. Artikkel vaatleb viimase aja muutusi ja tulevikuperspektiive metsataimekasvatuses.\nEESTI ISESEISVUSE ALGUL JÄI ISTUTUSMATERJALI ÜLE\nNõukogude ajal oli metsamajanduse ja looduskaitse ministeeriumi ülesanne tagada riigimetsade ja ka kolhoosi- ning sovhoosimetsade uuenduseks vajaliku istutusmaterjali tootmine. Taimi kasvatati nii metskondade väikestes kui ka suurtes piirkondlikes taimlates. Kui Eesti iseseisvus ning alustati maareformi, muutus olukord järsult. Kõiki kultiveerimiseks planeeritud taimi ei vajatud enam, kuna maade erastamisega muutus omanik ning muutusid ka huvid metsakultiveerimise valdkonnas. 1992. aastal jäi kasutamata sadu tuhandeid kuuseistikuid, mida mõnes mahajäetud taimlas näeb praegugi kasvamas. Aastail 1993–1994 anti metsakultiveerimiseks taimi soovijatele tasuta. Kuid neid, keda oleksid huvitanud isegi tasuta saadud taimed, leidus vähe. 1997. aastal vastu võetud metsapoliitikas tunnistati, et metsauuendusmaterjali kasvatus ei kuulu riigi korraldatavate funktsioonide hulka ning see delegeeriti loodavale riigimetsade majandamise organisatsioonile, seega siis praegusele Riigimetsa Majandamise Keskusele (RMK). RMK taimetoodang on viimastel aastatel püsinud 10–12 miljoni taime piires. Kogu vajalikku taimekogust riigimetsade ning teiste maa- ja metsaomanike tarbeks pole RMK suutnud tagada. Kultiveerimiseks sobivate kuuseistikute puuduse tõttu on neid veetud sisse: 2001. aastal Rootsist 1,4 miljonit taime ning 2002. aastal Rootsist, Lätist ja Venemaalt 0,8 miljonit taime.\nRMK REFORMIB TAIMLAMAJANDUST; LISANDUB ERATAIMEKASVATAJAID\nRMK on aastaid olnud metsaistutusmaterjali suurtootja, näiteks 2001. a. taimetoodangust on 88% kasvatatud RMK taimlates või puukoolides. Viimastel aastatel on ka RMK asunud metsataimekasvatust reformima: 2001. a. lõpul liideti metskondade perspektiivsemad taimlad RMK ühendpuukooliks. Ülejäänud metskondade taimlates lõpetatakse metsataimekasvatus lähiaastatel, sest Riigikogus 2002. aastal heaks kiidetud metsanduse arengukavas peetakse vajalikuks järk-järgult vähendada riigile kuuluvate taimlate toodangut kuni 50%-ni kogu vabariigi metsataimede toodangumahust.\nRMK üksi pole suuteline kasvatama Eesti tarbeks vajalikku metsaistutusmaterjali. Nii ongi lisandunud erataimekasvatajad, kes kasvatavad metsapuutaimi müügi eesmärgil. Tänavu kevadel on neid 66. Kõige rohkem on väikeettevõtjaid, kelle aastane toodangumaht ei ületa 50 000 taime. Populaarne on metsataimekasvatus Lääne-Virumaal, Tartu- ja Jõgevamaal. Eesti riigi ja Soome metsavalitsuse koostöös loodi 2002. aastal RMK Marana puukooli alusel AS Eesti Metsataim; eesmärk on kasvatada valdavalt suletud juurekavaga metsapuutaimi, vähemal määral paljasjuurseid taimi. AS Eesti Metsataim tahab tulevikus toota miljoneid taimi kohaliku turu tarbeks.\nKASVATATAKSE SEDA, MIDA ON HÕLPSAM KASVATADA\nPaljasjuurseid taimi kasvatatakse põhiliselt avamaal või katmikalal. Olulisemad kultiveerimisartiklid on kuuseistikud, männiseemikud ja kaseseemikud. Teiste liikide osatähtsus taimetoodangus on väga väike. Valdav enamik kaseseemikuid (97%) kasvatatakse katmikalal, männiseemikutest seevastu vaid 10–15%. Praegusajal kultiveeritakse peamiselt kolme-neljaaastasi kuuseistikuid, ühe-kaheaastasi männiseemikuid ning ühe-kaheaastasi kaseseemikuid. Varasemal ajal on kultiveeritud ka kolmeaastasi kuuseseemikuid. Sel puhul ei istutatud taimlas kuuseseemikuid hõredamalt ümber ehk ei koolitatud. Männiseemikute ja kaseseemikute koolitamist ei ole Eestis laialdaselt praktiseeritud. Suurenenud on nõudlus lehtpuu-, eriti arukase- ja sanglepataimede järele.\nTaimetoodangu struktuuris on toimunud viimasel kümnel aastal suured muutused. Kui 1994. aasta kogutoodangus oli kuuseistikuid 77%, männiseemikuid 20% ja kasetaimi 3%, siis 2000. aastal oli kuuseistikute osatähtsus 37%, männiseemikutel 52% ning kaseseemikutel 11%. Kuuseistikuid on üha vähem kasvatatud, veidi rohkem on suurenenud männiseemikute kasvatus ning vähem kaseseemikute kasvatus. Seemikute osakaal on suurenenud seetõttu, et neid on lihtsam kasvatada (lühem kasvatusaeg, väiksem etteplaneerimise aeg). Kuuseistikute kasvatamine nõuab rohkem vaeva ning tootjad on pärast 1992. aasta ülejääke väga ettevaatlikuks muutunud. Suurte koguste kasvatamine tähendab suuri riske ning eraettevõtja ei saa seda endale lubada. Ekstreemne ilmastik (põud või jahe ja külm suvi) ei ole soosinud metsataimekasvatajaid. Männiseemikuid kasvatades on võimalik kasutada tõhusaid taimekaitsepreparaate seenhaiguste tõrjeks ja ennetamiseks ning seepärast on saadud ka rohkem toodangut.\nKAS KASVATADA POTITAIMI VÕI LAHTISE JUUREKAVAGA TAIMI?\nValdavalt kasvatatakse Eestis lahtise juurekavaga taimi. Tehnoloogia poolest oli metsataimekasvatuses uuenduslik 1995. aasta, mil RMK Huuksi metskonnas taasalustati suletud juurekavaga taimede tootmist. Nüüd kasvatatakse seal edukalt nii lehtpuude kui ka okaspuude suletud juurekavaga nn. potitaimi. Ka AS Eesti Metsataim teeb panuse just suletud juurekavaga metsakultiveerimismaterjali kasvatusele.\nKas Eesti metsataimekasvatuses on tulevikku paljasjuursel või suletud juurekavaga taimedel, on praegu ilmselt raske öelda. Mõlemal tehnoloogial on nii puudusi kui ka voorusi. Suletud juurekavaga taime suurim voorus on see, et tema tootmisel on minimeeritud ilmastiku mõju. Suurim ebameeldivus on vajadus palju investeerida ning seetõttu ka taimetootmise kõrgem hind. Suletud juurekavaga taime puhul on aga võimalik kiiremini reageerida turu vajadustele, sest kasvatusaeg on poole lühem; toodangumahtu saab suurendada kilehoonete intensiivse kasutuse korral: aastas on võimalik saada pinnaühikult kolm saaki. Paljasjuurse metsakultiveerimismaterjali kasvatamist on odavam alustada, kui on kasutada sobiv maa. Tasapisi laiendades on võimalik ka oma toodangumahtu suurendada. Avamaataimlat rajades tuleb arvestada mulla sobivust, loodusliku kastmisvee ning tööjõu ja teedevõrgu olemasolu. Valdav osa nõukogude ajal rajatud piirkondlikest taimlatest ei vasta kõikidele eespool esitatud nõuetele. Katmiktaimla rajamisel on suure tähtsusega kastmisvesi.\nSUUR VÕI VÄIKE TOOTMISÜKSUS?\nOmaette küsimus on, kas eelistada suurtaimlat või hoopis väiketaimlaid. Kui suur või väike võiks Eesti oludes olla tulus taimla, selle kohta pole tehtud uuringuid. Suurel taimlal on eelis siis, kui võetakse kasutusele tehnoloogia, mis on senisest tõhusam. Suures taimlas saab tööd paremini mehhaniseerida, seega kulub vähem inimtööjõudu. Võib väita, et praeguste tehnoloogiate puhul hõlmab tööjõu maksumus 2/3–4/5 taime hinnast. Ent kui suurt taimlat tabab haigus või muu loodusnähtus, on ka kahjud suuremad. Väiketaimla rajaneb enamasti käsitsitööl. Väiketaimlasse tööd hõlbustavaid seadmeid soetades tuleb arvestada väga pika tasuvusajaga. Kui hangime taimi kultiveerimiskoha lähedalt väiketaimlast, on transpordikulu väiksem; ühtlasi on eelis seegi, et tõenäosus istutada metsa elujõus taim on siis suurem. Praegune taimekasvatustehnoloogia, mille puhul tööd on kuhjunud kevadele ning peaaegu puuduvad sobivad laod taimede pikemaajaliseks säilitamiseks, muudab keeruliseks tööde praktilise korralduse. Tööle võetakse juhuslikud inimesed, kes ei tunne vastutust tehtu eest. Seetõttu halveneb aga toodangu kvaliteet.\nKUS VAJATAKSE METSATAIMLATE TOODANGUT?\nTähtis on leida kasvatatud taimedele alaline kasvukoht. Suurim probleem taimekasvataja jaoks on leida partner – kasvatatud taimede tarbija –, sest puudub tava eelkokkuleppeid sõlmida ning neist ka kinni pidada. Vähestel kasvatajatel on maa- ja metsaomanikega sõlmitud eellepingud (olgu siis suulised või kirjalikud). Tihtipeale varem sõlmitud kokkulepped lihtsalt ei toimi: tellija loobub soovitud taimedest. Nii on tootjatel väga raske, et mitte öelda võimatu ennustada, kui palju peaks külvama kevadel seemet või koolitama kuuseseemikuid. Seetõttu ei olegi metsataimekasvatus enamiku väiketootjate jaoks ainus või põhiline tooteartikkel.\nTootjatel tasub uurida, kuhu taimed istutatakse. Esimene ja oluline koht on kindlasti lageraielangid tulundusmetsas, kui omanikul on tahtmist sinna taimi istutada. Kui aastas raiutakse keskmiselt 27 000 ha ning sellest pindalast kultiveeritakse kolmandik, võiks aastas lageraielankide taasmetsastamiseks arvestuse kohaselt kuluda 15–16 miljonit taime.\nTeine osa taimi tuleks istutada vanadele, looduslikult uuenemata jäänud raielankidele. Kultiveerida tuleb raielangid, mis ei ole noorendikuga kattunud metsaseaduses ette nähtud aja jooksul (seitsme aasta jooksul pärast raiet peab lank olema metsastunud). 1996.–1997. a. raielankide ülevaatusel 2001. aastal selgus, et metsastumata raielanke on erametsades 1344 ha ja riigimetsades 263 ha. Arvestuslikult kuluks nende lankide metsastamiseks 3–4 miljonit taime. Kui omanik ei ole seda tööd ise teinud, on keskkonnaministeeriumil kohustus korraldada raielangi uuendamine omaniku kulul. Seega on taimi nende alade uuenduseks ikka vaja.\nKolmas ja ilmselt praegu veel juhuslikult toimuv tegevus on põllumajanduslikust kasutusest välja jäänud maade metsastamine. Sellise maa suurusjärk väidetakse olevat 100 000–130 000 hektarit. Ilmselt on osale põldudest juba kasvanud paju, leppa ning kaskegi. Põllumaade metsastamiseks on võimalik abi saada SAPARD-i programmist, mis loodetakse käivitada 2003. aastal.\nNeljas on juba rajatud metsakultuuride täiendamine. Tõenäoliselt on selle maht üsna väike. Eramaadel pole selle töö kohta usaldusväärset informatsiooni, kuid riigimetsas kulus 2000. aastal metsakultuuride täiendusele 16% kultiveeritud taimedest.\nEESTI METSATAIMEKASVATUST TULEB VAADELDA AVARAMA PERSPEKTIIVIGA\nHinnates aastas kasvatatavaid taimekoguseid ning arvestuslikku taimevajadust, tuleb nentida metsaistutusmaterjali puudujääki. Eriti tuntav on see kuuseistikute puhul. Olukorra leevendamiseks on imporditud kuuseistikuid nii Rootsist, Venemaalt kui ka Lätist. Ometi on meil sobivat maad, seemet ja inimesi, kes oskavad taimi kasvatada. Kuna metsataimekasvatus on jäetud turu reguleerida, on paratamatu nii praegune taimede defitsiit kui ka mõne aasta pärast nende ülejääk.\nMetsataimekasvatusturul on praegu väike konkurents, puuduvad osaliselt või täielikult metsataimede tootmist teenindavad või abistavad struktuurid. Uusi tehnoloogiaid saab rakendada vaid siis, kui osta ka oskusteave; seda võib endale lubada suurtootja, kellel on garanteeritud turg.\nOlukord metsataimeturul muutub, kui Eestist saab Euroopa Liidu liikmesriik. Metsaistutusmaterjal kui kaup peab vabalt liikuma liikmesriikide vahel. Pika taimekasvatustraditsiooniga maades toodetakse taimi rohkem, kui neid vajatakse. Tõenäoliselt tuuakse siis puudujäävad taimed Eestisse nii Soomest kui ka Saksamaalt. Nii oleme jõudnud sama laadi olukorda kui 19. sajandi teisel poolel, mil Saksamaa seemneäridest toodi Eestisse ohtralt metsapuude seemneid. Kõikidest seemnetest ei kasvanud korralikke puid ning neid nn. Darmstadti männikuid teab iga õppinud metsamees. Sellise olukorra vältimiseks on vaja paremat koostööd taimekasvatajate ja -kasutajate vahel.\nEda Tetlov, Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskuse vaneminsener


Külastajate hinne8,4.Väga hea2,148 Hotels.com klientide arvustust\nKülastajate hinne8,8.Hiilgav1,649 Hotels.com klientide arvustust\nKülastajate hinne7,8.Hea989 Hotels.com klientide arvustust\nKülastajate hinne9,2.Ülihea570 Hotels.com klientide arvustust\nKülastajate hinne8,8.Hiilgav1,485 Hotels.com klientide arvustust\nKülastajate hinne8,8.Hiilgav706 Hotels.com klientide arvustust\nKülastajate hinne6,6.Hea1,180 Hotels.com klientide arvustust\nKülastajate hinne9,0.Ülihea1,864 Hotels.com klientide arvustust\nKülastajate hinne8,8.Hiilgav513 Hotels.com klientide arvustust\nKülastajate hinne8,6.Hiilgav1,255 Hotels.com klientide arvustust\nEast Falls ChurchSüdalinn – 17,9 km\nKülastajate hinne9,4.Erakordne247 Hotels.com klientide arvustust\nKui sinu sihtkoht on Washington, siis väärib kindlasti külastamist kunstigaleriide poolest rikas Washington D.C. kesklinn, mille võlude hulka kuuluvad muuseumid ja mälestusmärgid. Samuti ootavad sind siin National Museum of Women in the Arts ja Franklini väljak.\nKui sinu sihtkoht on Washington, siis võib sinu jaoks ahvatlev peatuspaik olla Capitol Hill, mille võlude hulka kuuluvad muuseumid ja mälestusmärgid. Samuti ootavad sind siin Folger Shakespeare Library (raamatukogu) ja Ameerika Ühendriikide Ülemkohus.\nParkidest tasub kindlasti nimetamist National Malli park, mis jääb kesklinnapiirkonnast vaid 1,3 km kaugusele. Kultuurisõpru paeluvad ümbruskonnas kindlasti muuseumid, kunstigaleriid ja mälestusmärgid. Armastad pikemaid jalutuskäike? Selleks sobib hästi Enid A. Haupti aed, mis asub samas lähedal.\nKohalikest monumentidest väärib vaatamist kesklinnapiirkonnast 1,3 km kaugusel asuv Valge Maja. Meie reisisõpradele meeldivad ka ümbruskonna muuseumid ja kunstigaleriid, mis vääriksid tervet omaette peatükki.\nMuuseumihuvilisel reisisõbral tuleks kindlasti välja uurida, mida värsket pakub vaatamiseks Smithsonian Institution (asukoht – Edela-Mississippi). Meie reisisõpradele meeldivad ka mälestusmärgid ja kunstigaleriid in the area. Kui Washington köidab sind oma muuseumiväärtustega, siis tasub üle vaadata ka lühikese jalutuskäigu kaugusel asuvad Smithsonian Castle ja Riiklik Aafrika kunsti muuseum.\nWashington on jalutuskäikudele ahvatlev koht, mille visiitkaardiks on muuseumid ning mälestusmärgid. . Kohalikku ajalugu aitavad tundma õppida vaatamisväärsused nagu Senator Blanche K. Bruce Residence ja Capital Savings Bank Site. Ära unusta külastamast paiku nagu Washington D.C. ajaloomuuseum ja Civilian Art Projectsi kunstigalerii.


Ka pereliikme hoolduskoormus on jagatav - Pere ja Kodu - Delfi Lood\n22. oktoober 2020 3 min.\nKa pereliikme hoolduskoormus on jagatav\nOlgugi et tegu on meie oma lähedase pereliikme – ema, isa, vanaema, tädi või lapsega, ei pea keegi meist võtma kogu hoolduskoormust vaid enda kanda. Tähtis on, et säiliks nii omastehooldaja kui ka hooldatava pereliikme igapäevaelu ja eneseväärikus. Tuleb valvel olla, et lähedase hooldamisest ei saaks ainus elu sisu, mõte ega tegevus.\nInimkond vananeb ja nii suureneb iga aasta eakate arv ning seda ka Eestis. Statistikaameti andmetel on Eesti elanikest 25,1 protsenti pensionärid, neist 305 241 vanaduspensionärid. Eakad elavad tänu arenevale meditsiinile üha kauem, kuid kroonilistest haigustest tingitud vaevuste tõttu vajavad pidevat abi, tuge ja hoolt. Vähem tähtis ei ole ka seltsi puudumine, mis ea kasvades üha suuremaks probleemiks osutub.\nEakal lähedasel on üks hetk raskusi enese eest hoolitsemisega ja sageli tema füüsilised ning psüühilised erivajadused muutuvad ajaga vaid suuremaks. Samuti vananeb koos hoolt vajava lähedastega abistaja ise ja tema jõuvarud vähenevad. Pikapeale halveneb ka tervis. Peale selle tuleb endale aru anda, et pereliikme hooldamiseks on lisaks füüsilisele vastupidavusele vaja omandada ka spetsiifilisi teadmisi ja oskusi.\nAbi on lähemal, kui oskad arvata\nHea, kui läbipõlemise äratundmine saabub enne tervisemuresid. Seepärast tuleks pereliikmetel mõelda ka enda soovide peale. Kui võimalik, naasta tööturule kasvõi osalise koormusega, et jätkata ka oma tegevuste elluviimist. Üheks võimaluseks on otsida abikäsi veebikeskkonna CareMate vahendusel, mis viib kokku abivajajad ja koolitatud hooleandjad.\nOma lähedasele inimesele saab hooleandja tellida, kui registreerida end kasutajaks veebilehel caremate.ee, täita profiil – abivajaja pereliikme andmed, elukoht, vanus, tervisliku seisundi kirjeldus ja info abivajaduse kohta – ning lisada, millal, kui kauaks ja mis hooleabiteenuseid vajatakse. Teenuseid saab tellida igapäevaselt alates 45 minutist, kuid ka vaid korraks-paariks nädalas või kuus. Seejärel pakub süsteem valiku ja kirjelduse erinevate abiliste kohta, kelle seast saab valida oma pereliikmele sobivama. Hooleabiteenuse kasutamine maksab 10–15 eurot tund.\nPraeguseks on hooldusplatvormiga CareMate liitunud enam kui 700 hooleandjat, peamiselt Tallinnast, Tartust ja Pärnust. Kõik hooleandjad on enne veebiplatvormiga liitumist läbinud hooldaja teenuse osutamiseks vajaliku e-õppe ja sooritanud testid positiivsele tulemusele. Igas kuus toimuvad hooleandjatele ka praktilised koolitused.\nCareMate on arendamas sotsiaalministeeriumi ellukutsutud Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest rahastatava projekti „CareMate infosüsteemi piloteerimine ja arendamine kodu- ja isikuhooldusteenuste vahendamiseks” abil mugavamat ning mitmete uuendustega, näiteks konkreetse hooleandja valikuvõimalusega, innovaatilist platvormi, mille testimiseks otsib CareMate inimesi.


SELGELTNÄGIJA DARDO KUSTO: olge oma soovidega ettevaatlik, sellest sõltub õnn! | Elu\nSELGELTNÄGIJA DARDO KUSTO: olge oma soovidega ettevaatlik, sellest sõltub õnn! (61)\nNataly Koppel, 28. märts 2015, 07:00\nVENEMAA KUULSAMAID: Dardo Kusto on pärilik šamaan ja kõrgharidusega psühholoog, kes töötab inimese alateadvuse, tarokikaartidega ning kasutab oma intuitsiooni ja psühholoogiateadmisi.Foto: Viktor Lavr\n"Inimesed peaksid olema oma soovidega ettevaatlikud ja tähelepanelikud. Sellest oleneb, kas te saate õnnelikuks ja edukaks või mitte," usub Venemaa kuulus sensitiiv Dardo Kusto (37), kel tuleb oma töös enim aidata naistel armastust leida.\n"Minu juures käib palju naiskliente, rohkem kui mehi. Nende põhilised mured on seotud isikliku eluga, mehi huvitavad pigem tööalased küsimused ja soov saavutada oma alal edu. Naised pöörduvad minu poole tihti küsimustega, kuidas leida endale armastav abikaasa," avameelitseb TV3 saates "Appi tuleb selgeltnägija" osalev Orenburgi oblastist pärit šamaan, kes päris selgeltnägemisande vanavanavanaemalt.\nKati Saara Vatmann kutsub selgeltnägija appi meest leidma (91)\n31. märts 2015, 15:49\n"Näiteks ühel naisterahval oli mure, et tal tekkis alati paralleelselt kaks romaani ning ta ei suutnud langetada otsust, kumba meest valida. Lõppkokkuvõttes lagunesid mõlemad suhted ja ta jäi järjekordselt üksi. Kui ma hakkasin temaga vestlema ja uurima, mis võis olla suhete purunemise põhjus, selgus, et naine oli jumalalt pidevalt palunut mitut meest. Siis ma soovitasin talle: palu jumalalt ikka üks mees korraga! Ta võttis minu nõu kuulda ja nüüd on ta õnnelikus suhtes," räägib sensitiiv.\nTöötab inimese alateadvusega\n"Inimesed peaksid olema oma soovidega ettevaatlikud ja tähelepanelikud. Väga tähtis on, kuidas te oma soovid formuleerite ja mis eesmärgid endale püstitate. Sellest oleneb, kas te saate õnnelikuks ja edukaks või mitte," usub mees.\n"Minu poole pöördus ka näiteks üks neiu, kes ei suutnud kuidagi edu saavutada. Temaga vesteldes selgus, et lähedased rääkisid talle lapsepõlves, et ta on saamatu ning tema enesehinnang oli lapsepõlvest alates väga madal. Tegelesin tema enesehinnanguga ning tegelikult oli tegemist väga tubli, tööka ja andeka naisega, kes suutis oma elu muuta," toob sensitiiv näite ühest juhtumist.\n"Ma töötan inimese alateadvusega ja tarokikaartidega, samuti kasutan oma intuitsiooni ja psühholoogilisi teadmisi. Kui ma räägin inimesega, siis näen tema elusündmusi ja missugune inimene ta on. Vahel piisab mulle ka inimese isikliku asja puudutamisest ja suudan näha, mis temaga juhtunud on või mis teda ees ootab," selgitab mees.\nPeret veel ei ole, kallim aga leitud\nOrenburgi oblastist pärit Dardo Kusto lõpetas Orenburgi ülikooli psühholoogia alal ning kolis Venemaa pealinna kuus aastat tagasi.\n"Mulle väga meeldib Moskva, minu töö ja osalemine teleprojektides. Inimesed võivad televisiooni kiruda, kuid mind on seal töötamine ainult arendanud. Selleks, et olla mõnes valdkonnas ekspert, peab inimene olema ka üldiselt haritud ja palju lugenud. Teleekraanidele jõudes olen ma hakanud tegelema eneseharimisega, näiteks väga palju lugema," selgitab mees.\n"Minu tavaline päev näeb välja nii: ärkan, söön hommikust, joon teed, siis loen uudiseid ja käin suhtlusvõrgustikes. Pärast seda hakkan tegelema oma tööga: saan inimestega kokku või konsulteerin neid telefoni ja Skype’i vahendusel," paneb Dardo oma tegevuskava ise paika.\nVabal ajal meeldib talle linnas jalutada, käia kinos ja reisida. "Peret mul veel ei ole, ehkki üks kallis inimene on tekkinud küll. Kuna need suhted on üsna värsked, siis on vara rääkida, kas nendest kujuneb midagi tõsisemat."\nKusto: eestlastel ei tasu sõda karta, seda ei tule\n"Ma võin öelda, et olukord Eestis käesoleval aastal ei muutu. Sõda ei tasu teil karta, ma ei näe ega tunne seda. Suuri negatiivseid muutusi ei tule, kuigi ma ei näe ka erakordselt häid sündmusi või kiiret elukvaliteedi kasvu. See aasta tuleb Eestis väga stabiilne," ennustab Venemaa sensitiiv Eestile rahulikku aastat.\nDardo Kusto, pärilik šamaan ja kõrgharidusega psühholoog, räägib, et Eestis on olukord võrreldes Venemaa eluga hea.\n"See, mis toimub Venemaal, on palju hirmutavam. Majanduskriis on jätnud oma jälje ning muutnud inimesed rahututeks ja närvilisteks. Kardan, et see olukord lähitulevikus aina süveneb."\nDardo käis esimest korda Eestis tänu selgeltnägijate saatele. "Mulle meeldis teie riik väga ja pealinn Tallinn – see on väga puhas ja tulvil mereenergiat. Muidugi jättis kustumatu mulje ka vanalinn – jalutada mööda neid pikki kitsaid tänavaid oli müstiline kogemus," oli ta vanalinnast lummatud.\n"Söögist meeldisid mulle väga põdravorst ja võileivad kilude ning sprottidega. Loomulikult võtsin ka pitsikese Vana Tallinna likööri. Ja teil on ka väga head šokolaadikommid," kiidab Dardo Eesti tuntumaid kaupu.\n"Eestis on erakordselt vastutulelikud, õilsameelsed ja hoolivad inimesed. Kui käisid näiteks saate võtted, siis meeskond muretses minu salli pärast – muudkui küsiti, kus mu sall on, pane see kaela, muidu külmetad," naerab Dardo.\n"Eestlased jätsid mulle väga hea mulje. Nende positiivsed iseloomuomadused väljendusid nende kõnemaneeris, toonis, žestides ja pilkudes," selgitab sensitiiv.\n"Kui teie omavahelised suhted jäävad sellisteks, siis hoiab see ära mitmeid poliitilisi probleeme ja teil on võimalik vältida ka majanduslikke probleeme," peab Dardo riikliku heaolu aluseks inimsuhteid.\nSaate "Appi tuleb selgeltnägija" võtetel Eestis oli tema jaoks psühholoogiliselt kõige raskem ülesanne, mis oli seotud ühe suvilaga.\n"See oli väga halva energiaga koht. Seal rippusid agressiivse iseloomuga pildid jahistseenidest, kus koerad ajasid hirve taga. Suvilas valitses halb aura ka seetõttu, et selle omanikud ei rõõmustanud, et seal viibis üks naisterahvas, nende sugulane. Ta ei olnud seal teretulnud. Suvilas ja selle maalapil olles tekkisid äärmiselt ebameeldivad emotsioonid ning seal ei kasvanud ükski juurvili," meenutab Dardo.\nDardo kolm soovitust kallima leidmiseks\nDardo sõnul tuleb alati oma võimetesse uskuda ja teha kõik selleks, et unistused täituks.\n"Ma töötan naiste enesehinnanguga, sest – olgem ausad – enesekindel naine on seksikas naine. Naistele, kes pöörduvad minu poole ja soovivad leida armastust, soovitan ma mitmesuguseid asju. Esiteks tuleb olla endas kindel ja ennast hinnata, teiseks tuleks tähelepanu pöörata oma välimusele ja riietele ning kolmandaks suureks abiliseks on ka toit, mida me sööme. Armastust tõmbavad ligi kirsid, šokolaad, mitmesugused maitseained ja vürtsid, samuti mereannid. Kui inimene neid sööb, muutub tema kehakeemia ja ta tõmbabki armastust ligi," teab Dardo.\nSensitiivi sõnul saab iga inimene oma saatust ja elu mõjutada väga lihtsate võtetega, näiteks hoolitsetud välimuse, riietega ja värvivalikuga.\n"Punane on jõu- ja kirevärv, sinine tähistab edukust, kosmost ja taevast. Oranž on optimismi värv, valge – täiuslikkuse värv," toob šamaan näite.\n"Mina ise kannan palju musta, minu meelest on see lihtsalt üks väga ilus värv," räägib mees oma eelistustest. "Pikki juukseid kannan stilistide soovitusel – nad arvasid, et see teeb mind sarnaseks maailmakuulsa USA näitleja Johnny Deppiga."


TÜ õppejõud avaldasid esimese eestikeelse rahvusvaheliste suhete õpiku | ajakiri.ut.ee\nJohan Skytte poliitikauuringute instituudi õppejõududelt ilmunud «Sissejuhatus rahvusvahelistesse suhetesse» on Eesti esimene algupärane rahvusvaheliste suhete õpik.\nSeni on Eesti kõrgkoolides rahvusvaheliste suhete aluseid õpetatud tõlkeõpikute, artiklite ja ingliskeelsete materjalide toel. Õpik sisaldab rohkesti näiteid ka Eesti jaoks olulistel teemadel.\nÕpiku üks peatoimetaja, TÜ rahvusvaheliste suhete teooria professor Eiki Berg selgitas, et õpik on üles ehitatud sellele, kuidas tõlgendavad rahvusvaheliste suhete probleeme eri koolkonnad.\n«Rahvusvahelisi suhteid saab käsitleda väga mitmeti ja konkreetse probleemi seletus sõltub väljakujunenud koolkondadest,» sõnas Berg.\nÕpiku koostamist ja väljaandmist toetasid Haridus- ja Teadusministeerium ning SA Archimedes programmi «Eestikeelsed kõrgkooliõpikud 2013–2017» raames, SA Eesti Välispoliitika Instituut, Tartu Ülikool ja TÜ Johan Skytte poliitikauuringute instituut. Raamatu on kirjastanud Tartu Ülikooli Kirjastus. Raamat on müügil kauplustes ja Tartu Ülikooli kirjastuse kodulehel.\nrahvusvahelisus, Johan Skytte poliitikauuringute instituut, õpik


Kui leiate Google'is midagi otsides veateate " Meie süsteemid on tuvastanud teie arvutivõrgust ebatavalise liikluse ", olete seda liiga kiiresti kasutanud. Noh, see juhtub siis, kui Google'i süsteemid arvavad, et saadetavad taotlused teeb robot või viirus automaatselt. Põhimõtteliselt, kui otsite midagi Google'ist, siis see, mida teete, on teie serveritele päringute saatmine, mis vastavad teie vastavale päringule. Kui taotlusi saadetakse liiga kiiresti, peatab teid see tõrketeade.\nVeateade võib olla tingitud paljudest teguritest, mida arutame allpool üksikasjalikult, kuid lihtsalt põhilise ülevaate saamiseks võib see olla tingitud teie VPN-ühendusest, brauseri konfiguratsioonist jne. Oluline on märkida, et viga sõnum ei tähenda, et Google jälgib teie tegevust või hoiab teie võrgu üle arvestust, vaid see on vaid Google'i süsteemide eeldus.\nKui te ei tea seda veel, tähendab automatiseeritud liiklus seda, et Google'i süsteemidele edastatavad taotlused tehakse automatiseeritud tööriistade vms abil. Google peab selliseid taotlusi automatiseeritud, mille tõttu ilmub sellise liikluse vältimiseks veateade.\nMärkus. Kui kasutate Google'i otsingut kõrgsagedusel, on see tõrketeade tavaline ja peate oma identiteedi kinnitamiseks kasutama recaptcha. Kui te selliseid otsinguid ei tee ja ikka kuvatakse tõrketeade, jätkake allpool.\nMis põhjustab tõrketeate „Meie süsteemid on teie arvutivõrgust tuvastanud ebatavalist liiklust”?\nNoh, nagu me eespool mainisime, võib see viga olla tingitud paljudest teguritest. Nende tegurite hulka kuuluvad:\nVPN-ühendus: Enamik inimesi näeb veateadet tavaliselt VPN-ühenduse kasutamisel. Selline juhtum on üsna tavaline ja probleemi lahendamiseks peate oma VPN-i lihtsalt lahti ühendama.\nTeie süsteemi pahatahtlik sisu: mõnel juhul võib veateade olla tingitud mõnest teie süsteemi pahatahtlikust sisust. Sellise juhtumi tõenäosus on üsna selge, ehkki see on siiski võimalus.\nBrauseri seadistamine: brauser, mida kasutate saidile pääsemiseks ja otsingute sooritamiseks, mängib veateate käivitamisel ka olulist rolli. Mõnel juhul võivad vastutavaks osapooleks olla teie brauserisse lisatud kolmanda osapoole laiendused.\nVõrguühendus: Teie võrguühendus võib mõnikord tõrketeate käivitada. Kui kasutate avalikku võrku, võib tõrketeade olla genereeritud teistest seadmetest tuleneva liikluse tõttu.\nNüüd, kui olete teadlik veateate võimalikest põhjustest ja selle tähendusest, jõuame lahendustesse. Probleemi eraldamiseks võite rakendada järgmisi parandusi.\nLahendus 1. Lahutage VPN\nKui kasutasite veateate ilmumisel VPN-ühendust, proovige oma VPN lahti ühendada ja seejärel vaadata, kas see probleemi lahendab. Virtuaalsed eravõrgud põhjustavad Google'is otsingu tegemisel sageli selliseid probleeme, seetõttu peate veateate kadumise korral VPN-ühenduse kasutamise lõpetama.\nLahendus 2. Lähtestage brauser\nTeie brauseri seaded võivad selliseid probleeme põhjustada ka installitud kolmanda osapoole lisandmoodulite jms tõttu. Sellisel juhul peate vaikekonfiguratsiooni saamiseks oma brauseri lähtestama.\nMozilla Firefoxi lähtestamiseks toimige järgmiselt.\nMenüüriba lubamiseks vajutage nuppu Alt .\nKlõpsake nuppu Abi ja seejärel valige Teave tõrkeotsingu kohta .\nFirefoxi lähtestamiseks klõpsake valikut „ Värskenda Firefoxi ”.\nKui kasutate Google Chrome'i , saate selle lähtestada, tehes järgmist.\nKlõpsake Google Chrome'i paremas ülanurgas nuppu Menüü (3 punkti).\nMinge jaotisse Seaded ja seejärel klõpsake allosas nuppu „ Kuva täpsemad seaded ”.\nBrauseri lähtestamiseks klõpsake nuppu ' Lähtesta seaded '.\n3. lahendus: taaskäivitage süsteem ja ruuter\nKui ülaltoodud lahendused ei lahenda teie tõrketeadet, võite proovida probleemi kõigepealt süsteemi taaskäivitada. Kui probleem püsib ka pärast taaskäivitamist, minge ruuteri taaskäivitamisele. Ruuteri taaskäivitamine hoiab probleemist tõenäoliselt mööda.\nLahendus 4. Tehke pahavara skannimine\nNagu me mainisime, võib veateade harva olla tingitud mõnest teie süsteemi pahatahtlikust sisust. Sellisel juhul peaksite skannima Windows Defenderi või mõne muu teie süsteemi installitud viirusetõrje abil. Viiruse leidmise korral hoolitseb selle eest Windows Defender või teie kolmanda osapoole viirusetõrje ja teie probleem tuleks lahendada. Skannimiseks Windows Defenderiga tehke järgmist.\nSisestage otsinguribale „ Viirus ja oht ” ja vajutage sisestusklahvi Enter .\nPahatahtliku sisu kiireks otsimiseks klõpsake lihtsalt kiirotsingul .\nVõite teha ka täieliku skannimise, klõpsates valikut Skannimisvalikud ja valides seal Täisotsing .


Carmeni blogi: TheBalm: Minu kollektsioon + Top 3\nHei armsad! :)\nPole saladus, et theBalm on kindlasti üks mu lemmikbrändidest. Kõik theBalmi toodete juures on hea kui mitte väga hea - nii sisu kui ka pakendite äge ja omapärane välimus. Mõtlesin täna Teie ette rivistada oma theBalmi tooted, neist veidikene juttu teha ning ka lõpuks valida välja kolm toodet, mis minu kogust mulle enim meeldivad.\nTheBalmi toodete puhul jäävad koheselt silma nende ainulaadsed ja retro/pin-up stiilis pakendid. Kuigi toodet hindan peamiselt sisu järgi, annab minu meelest kena pakend ka palju juurde. TheBalmi hinnaklass jääb üsnagi keskele, kuid minu meelest on hinna ja kvaliteedi suhe igati paigas. Osta saab theBalmi tooteid näiteks Kaubamajast, topbeauty.ee, siison.ee või beautypro.ee e-poest.\nEeldan, et theBalmi kõige kuulsam toode on Mary-Lou Manizer, mis pole arvatavasti ühelegi ilusõbrale võõras. Mary-Lou Manizer on imeline šampanjakarva särapuuder, mis toob kauni kuma näiteks põsesarnadele, kulmuluule või miks mitte ka silmalaugudele, et luua särav silmameik. Toote pigment on tõeliselt tugev ja pakendis peitub suur ja mugav peegel.\nMary-Lou õde Cindy-Lou Manizer on samuti särapuuder, küll aga roosa/lõhekarva. Kuigi ka see toode on kaunis ja annab kauni kuma, ei suuda see millegipärast oma õe varjust üle hüpata. Ausalt öeldes pole ma Cindy-Lou'd youtube's või blogides eriti märganudki. Kahtlemata hea toode, kuid eelistan pigem Mary-Lou'd.\nNude'tude paletis on 12 lauvärvi, millest neli on matid toonid ja kaheksa täiendatud säraga. Nude'tude on tõeliselt laheda disainiga ning lauvärvid ei jää pakendile kuidagiviisi alla. Need on hea pigmendiga ja hajuvad kergelt. Kuigi vahel esineb silmameiki luues värvide pudenemist, ei ole see suureks probleemiks.\nKuigi läbipaistvast puudrist Sexy Mama polnud ma esialgu eriti vaimustuses, on nüüdseks toode mulle täitsa meeldima hakanud. Tihti kasutan just seda huuletoonide matistamiseks. Matistab see ka naha, kas aga päeva lõpuni - minul päris mitte. Taaskord korralik toode, kuid mitte minu favoriit theBalmilt.\nSexy Mama õde Hot Mama on imekaunis roosa põsepuna, millesse on lisatud peoga kuldseid säratükikesi. Kaunis põsepuna, eriti kasutamiseks sügisel ja talvel. Loob põskedele ilusa ja särava tooni, eraldi highlighterit enam näole vaja polegi.\nKa teine põsepuna theBalmilt, Frat Boy, on kindlasti hulgaliselt kiidusõnu väärt. Erinevalt Hot Mamast on Frat Boy näol tegemist mati, virsikukarva põsepunaga. Tõeliselt tugeva pigmendiga, esialgu on lihtne sellega üle pingutada, kuid kergekäelisel kasutamisel suurepärane põsepuna. See jällegi näeb imekena välja just kevadel ja suvel!\nWhat's your type? The Bodybuilder (milline nimi!) ripsmetušš on nüüdseks mul peaaegu otsakorral, kuid uut lemmikut sellest kahjuks ei saanud. Kindlasti lisab toode märgatavalt volüümi, kuid pikkust jäi minu eelistuste kohaselt veidike väheseks ja minu ripsmed kippusid seda toodet kasutades kokku kleepuma. Harjasega on kerge ka silmaümbrust määrida. Oma üsnagi väikese kuju tõttu on alumistele ripsmetele selle harjasega kerge ripsmetušši kanda.\nNing kahte tooni Meet Matt(e) Hughes mattidest vedelatest huulepulkadest oman samuti. Lühikese ajaga on Charming ja Commited võitnud mu südame. Ma poleks arvanud, et need mulle nii meeldivad! Olenemata huulte olukorrast, loovad need kena ja püsiva tulemuse. Plaanin neist peagi pikemalt kirjutada... :)\nMinu kolm lemmikut on Teie ees.\nEsiteks Mary-Lou Manizer. Imetlen toote pigmenti ning selle kaunist tooni. Tõeliselt väärt toode. Teiseks Nude'tude lauvärvipalett, millega saab luua loendamatult kauneid silmameike, alustades kiirest ja kergest päevameigist lõpetades glamuurse või suitsuse õhtumeigiga. Ning viimaseks Meet Matt(e) Hughes'id, mis püsivad peal tunde ja tunde ning selle juures ei kuivata absoluutselt huuli.\nTheBalm on võitnud oma toodetega mu südame! :)\nSildid Lemmikud, theBalm


Töö- ja õppekorraldus peale eriolukorda alates 18.05.2020 | Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool\nÕpilaste puhketoa avamisüritus 2021\nTöö- ja õppekorraldus peale eriolukorda alates 18.05.2020 16. mai ulle.ramo\nAlates 18.05.2020 toimub õppetöö Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskoolis tunniplaani alusel nii distantsõppena kui ka osaliselt koolimajas.\nInfot, kas õppetöö toimub kontakttunnina või edasi distantsõppes\ne-keskkonnas, saab iga õpilane oma grupijuhendaja käest.\nAlates 18. maist on koolis uued tundide ajad:\n1.-2. tund 10:20 - 11:50\n3.-4. tund 12:00 - 13:30\n5.-6. tund 13:40 - 15:10\n7.-8. tund 15:20 - 16:05\nAlates 16:05 aeg järelvastamisteks, leppides ajad kokku õpetajatega\nTeisipäev - neljapäev:\n1.-2. tund 08:30 - 10:00\n3.-4. tund 10:10 - 11:40\n5.-6. tund 11:50 - 13:20\n7.-8. tund 13:30 - 15:00\n9. tund 15:10 – 15:55\nAlates 15:55 aeg järelvastamisteks, leppides ajad kokku õpetajatega\nPäeva jätk tsükliõppijatele:\n9.-10. tund 15:10-16:40\n11.-12. tund 16:50-18:20\nKoolis kehtib 2 + 2 reegel ja üle 10 õpilase korraga ruumi ei lubata. Kõik, kes õppetööle tulevad, peavad olema terved. Enda ja teiste tervise huvides ning vähendamaks nakatumisohtu on oluline käte pesemine ja hügieen. Kaitsemaskide kasutamine on koolis viibivatele riskirühma kuuluvatele õppijatele ja õpetajatele soovituslik. Kasutatud maski võib visata vaid selleks spetsiaalsetesse prügikastidesse, mis asuvad klassides.\nJärelvastamised ja konsultatsioonid õppevõlgnikele\nKuni 08.06.2020 toimuvad kõik järelvastamised ja konsultatsioonid veebikeskkonnas, õpetajaga kokkuleppel.\nKoolimaja on avatud vaid töötajatele ja tunniplaaniliselt kontakttunnis olevatele õpilastele. Võõrastel või nendel õpilastel, keda pole kooli juurde kutsutud, on koolimajas viibimine keelatud. Kooli territooriumil ja vahetus läheduses on keelatud ka suitsetamine, et vältida kogunemisi.\nKooli söökla on avatud kell 11.30-13.00 ainult oma kooli õpilastele ja töötajatele, kes on tööl.\nSöömiseks antakse igale grupile iga päev kindel kellaaeg, sõltumata sellest, kas on tunniplaanis tund või vahetund. See võimaldab hajutada olukorda sööklas ja sellest kellaajast tuleb kinni pidada nii õpetajatel kui õpilastel.\nVõimalusel maksa sööklas kaardiga, et vähendada nakkuse riski.\nÕpilaste praktika võib jätkuda või alata, kui kõik osapooled (õpilane, vanem, tööandja) on sellega nõus. Seejuures aga peab majandustegevus jätkuma ja ettevõtete tegevust tuleks võimalikult vähe häirida. Kui praktika sooritamine ei ole võimalik, siis tuleb sellest informeerida nii grupijuhendajat kui osakonna juhtivõpetajat, et leppida kokku, millal ja mis tingimustel praktikat sooritatakse.\nJuhul kui praktika sooritatakse suvevaheajast, peab praktika dokumentatsioon olema vormistatud hiljemalt 22. juuniks. Praktika dokumentatsiooni vormistamiseks tuleb õppeosakonna sekretärile esitada korrektselt täidetud "Küsimusleht ettevõttele".\nI ja II kursuse praktika kaitsmised toimuvad sügisel, kohe kui kooli juurde tullakse. Praktikapäevikud peavad olema täidetud ja kõik allkirjad olemas.\nLõpuaktused toimuvad 22. juuni ja 29. august 2020 kell 12.00 kooli aulas.\nLõputunnistuste kätteandmistseremoonial osalevad kooli lõpetajad ja õpetajad. Külalisi ei kutsuta.\nAktuse läbiviimisel lähtutakse sel hetkel kehtivatest piirangutest.\n29. augusti lõpuaktuse päevainfo täieneb augusti alguses.\nÕpilaskodu on avatud pühapäeva kella 15.00-st kuni reede kella 14.00-ni. Õpilaskodu ja majutuse kohta tekkinud küsimustele vastab õpilaskodu juhataja, tel 56866866.\nRaamatukogu on suletud, aga laenutatud raamatuid saab tagastada. Küsimuste korral ja lisainfo saamiseks palume ühendust võtta e-posti teel: liesel@vigalattk.ee või helistada 56939084.\nKõik õpilased, lapsevanemad ja ka töötajad vajavad aeg ajalt nõu, et igapäeva- ja koolielus paremini hakkama saada. Teeme kõik selleks, et meil oleks koolis hea õppida. Õpilased, kes tunnevad, et vajavad nõustamist või esineb probleeme õppimisega või õppevõlgnevuste likvideerimisega, on võimalus pöörduda abi saamiseks:\nÕppedirektor Evelin Tamm (evelin@vigalattk.ee , 5693 9083) - õppeinfo ja õppetööd toetav nõustamine.\nEripedagoog-nõustaja Liina Kikas (liina@vigalattk.ee , 5184 152) - eripedagoogiline nõustamine.\nHingeabi nõustaja Inge Rego (inge@vigalattk.ee , 5693 9085) - psühholoogiline nõustamine.\nLõpuaktus 26.06.2021 (artikli lõpus saadaval kõik pildid) 28. juuni adeele.zagurski\n1. kursuse köögiabilise õppijad õppekäigul 22. juuni ulle.ramo\nLõpuaktus 19.06.2021 (artikli lõpus saadaval kõik pildid) 21. juuni adeele.zagurski\nKeraamika eriala õppegrupi koolituspäev Tallinnas 09. juuni ulle.ramo\nAutomaalrite kutseeksamil maksimaalsed punktid 04. juuni ulle.ramo\nVana-Vigala TTK noored karastusid Riigikaitse laagris 31. mai ulle.ramo


Teaduslik ülevaade homoseksuaalsusest – Homoseksualism\nSellise ülevaate trükkimine võib sügisest Rootsis keelatud olla. Parlamenti esitatakse vastuvõtmiseks seadus, mis keelab rahatrahvi ja vanglakaristuse ähvardusel homode diskrimineerimise, k.a piibli kirjakohtade tsiteerimise, mis räägivad homoseksualismist kui jäledusest Jumala ees.\nAlates Kinsey raportist 1950. aastatest on valdavalt esitatud andmeid, et homoseksuaalide arv kõigub 5-10% vahepeal. Värsemad ja usaldusväärsemad uurimused näitavad, et see number on märkimisväärselt madalam – 1-2%.\nHomoseksuaalist Kinsey uurimuse tulemused on kõige visamad müüdid homoseksuaalsuse kohta üldse. Paljud nimetatud uurimusest osavõtnud olid valitud tema loengute kuulajate seast. Nii tema valikut kui metoodikat on hiljem palju kritiseeritud. Ka annavad hilisemad uurimistööd täiesti teistsuguse tulemuse. Ühes hoolikaimalt tehtud uurimustöös tuleneb, et ainult 1% 3321 mehest peab ennast täielikult homoks. Teise väga ulatuslikku ja aktuaalsesse uurimistöösse, mis tehti Prantsusmaa valitsuse ülesandel, oli haaratud 20 tuhat prantslast vanuses 18-69 aastat. See näitas, et ainult 4,1% meestest ja 2,6% naistest olid vähemalt kord elus olnud suhtes samasoolisega. Küsitletute hulgas oli nii biseksuaalseid kui põhiliselt heteroseksuaalseid. Selle uurimuse järgi oli ainult 1,1% meestest ja 0,3% naistest oli olnud homoseksuaalne suhe viimase aasta jooksul. Inglismaa pilootuuringu tulemused olid põhimõtteliselt samad. Teised uurimustööd, näiteks Battele Human Affairs Research Center’i poolt läbiviidud, näitavad, et ainult 2,3% meestest on viimase 10 aasta jooksul olnud homoseksuaalseid suhteid ning et vaid 1% kõigist uuritutest olid antud perioodil täielikud homod .\nKa gayliikumise esindajad teavad, et arv 5-10% on vale, kuid kasutavad arvu sellegipoolest. Tom Stoddard, endine gayorganisatsiooni Lamda Legal Defense Fund juhtivfiguur, seletab asja nõnda: «Kasutasime neid numbreid loomaks muljet, et meid on palju.»\nLarry Kramer, gayliikumise ACT UP, rajaja, on öelnud: «See (protsent) sai osaks meie sõnavarast. Demokraatia puhul tuleb näidata, et meid on palju. Mida suuremat arvu esitada suudetakse, seda suurem on võimalus oma tahte saavutamiseks.»\nTahet saavutatakse massiivse mõjutamisprotsessi kaudu, ja kuigi argumendid ise kokku kukkuma hakkavad, keelduvad paljud gayliidrid oma ettekannetes seda 10% muutmast.\nSelgelt on see näha ka Rootsis. Siiani võib lugeda, et homoseksuaalid moodustavad müütilise 5-10% rahvastikust.\nÜhes uurimuses mainis tervelt 48% 16–19–aastastest homodest, et on käinud vähemalt ühel korral psühhiaatri konsultatsioonil. Sama uurimistöö näitab, et üle 30% 16–19–aastastest homodest on üritanud tõsiselt kavatsetud enesetappu, pooled neist mitu korda. Selle Belli ja Weinbergi suure uurimistöö alusel järeldub, et homoseksuaalsed mehed vanuses 17 aastat on 16 korda enesetapualtimad kui samaealised heteroseksuaalid. 20 aasta vanusena on suhtarv 13 korda ja 25 aasta vanuses kuus korda suurem.\nHomoseksuaalsed naised kaldusid enesetapule kaks korda sagedamini kui heteroseksuaalsed. Võrdluseks valiti täiesti juhuslikud heteroseksuaalsed naised, arvestamata nende sotsiaalset või hariduslikku identiteeti.\nBagley jt uurimistöö näitab, et ligikaudu 40% enesetappu üritanud noorukitest olid kas homo- või biseksuaalsed.\nLapsepõlves kogetud ahistamine\nMitmed uurimistööd näitavad, et paljude homoseksuaalide taustaks on intsest (lapsepilastamine) ja ahistamine lapsepõlves. Oma raamatus «Child Sexual Abuse» näitab David Finkelhorn, et poistel, keda on homoseksuaalselt ära kasutatud, on neli korda suurem risk hakata ise homseksuaalselt elama.\nÜks suur uurimistöö, kuhu oli haaratud üle tuhande homoseksuaali, näitab, et 37% neist olid intsesti või ahistamise ohvrid. Teine uurimistöö, mis baseerub meeshomodest internide kogemusel, näitab, et neljandik neist olid lapsepõlves seksuaalsuhtes täiskasvanud meestega.\nÜhest Rootsi raportist võib lugeda: «Beitchman ja kaastöölised (1992) tegid ülevaate 32 uurimistööst ning avastasid, et naistel, kellele oli lapsepõlves saanud osaks seksuaalne ahistamine, oli rohkem seksuaalprobleeme ja frigiidsust, neil oli ka rohkem homoseksuaalseid suhteid täiskasvanueas.»\nSiiski tuleb märkida, et mehed ja naised reageerivad seksuaalsele vägivallale erinevalt.\nKui meestel on suurenenud risk arendada homoseksuaalset elustiili, kui vägistaja on olnud samasooline, siis naistel on suurenenud risk omandada lesbiline elustiil juhul, kui vägistaja on olnud vastassoost.\nPaljud uurimistööd näitavad, et nende seas, kes lapsi vägistavad, on homoseksuaalsete protsent mitmekordselt suurem võrreldes heteroseksuaalsetega. Üks hästi dokumenteeritud uurimistöö näitab, et homoseksuaalsete vägistajate hulk on 35%. Ehkki homosid ei ole rohkem kui 1-2% rahvastikust, moodustavad nad 35% lastevägistajatest.\nVastavalt Ron O`Grady’le, kes töötab ECPAT`is, on 20% neist, kes ründavad poisse, homoseksuaalid .\nHomoseksuaalide ülekaal ei ole avaldu ainult lastevägistajate puhul, aga ka teismelistega seksuaalsuhetes olijate puhul. Alan Bell ja Martin Weinberg, kes on teinud homoseksuaalse käitumise kohta suure uurimustöö, jõudsid samale järeldusele. Time võttis nende raporti kokku järgnevalt: «Keskmine homomees omab seksuaalsuhet sadade meestega. 2/3 neist on vähemalt kord elus põdenud suguhaigust, 40% neist on olnud rohkem kui 500 partnerit, 1/4 neist on olnud seksuaalsuhetes alla 16 aasta vanuste poistega.»\nHomoseksuaalidele on iseloomulik pidev partnerite vahetus. Dannecker ja Reich avastasid oma uurimustöös, et ainult 4% homoseksuaalsetest meestest on omanud viimase 12 kuu jooksul ainult ühte partnerit ning et 16% neist on olnud üle 40 partneri.\nÜks Denveri raport väidab, et homoseksuaalsetel meestel on keskmiselt 8 uut seksuaalsuhet kuus – see on arvutatud välja erinevate variantide skaalas 0 – 40 isikut põhjal.\nSuurim sellealane uurimistöö, tehtud Alan Belli ja Martin Weinbergi poolt, näitab, et peaaegu pooltel (43%) uuritud valgetest homodest on olnud üle 500 partneri.\nBell kommenteeris oma uurimust järgmiselt: «Meie tulemuste alusel on keskmisele valgele homoseksuaalile iseloomulik, et tal on olnud elu jooksul 1000 või enam seksuaalpartnerit, kusjuures valdav osa partneritest on olnud enne suhtesse astumist võhivõõrad ja suhe on olnud kõigest ühekordne. Ainult väga vähesed partneritest olid isikud, kellega neil on olnud nn tundelisi suhteid ning kellega nad veelgi kohtusid. 28% protsenti uurimisalustest ütles, et neil on olnud viimase aasta jooksul rohkem kui 50 partnerit. 31% protsenti väitis, et neil on olnud 10 või vähem partnerit.»\nTuntud uurija C. A. Tripp ütleb, et homode seksuaalvahekordade juhuslikkus ei ole jäänud tähelepanuta. Mitmed uurijad on kinnitanud seda, mida Kinsey uurimistöö alguses tuvastas, et paljud homoseksuaalsetest meestest on omanud enne keskiga sadu või isegi tuhandeid partnereid. See on suhete hulk, mida võib harva kohata ka kõige aktiivsemate heteroseksuaalide juures. (20)\nSuhted ja truudus\nPaljud uurimistööd näitavad, et homoseksuaalsuhted vältavad väga lühikest aega, keskmiselt vaid aasta. Harva võib kohata nähtust, mida normaalse heteroseksuaalse suhte puhul truuduseks nimetatakse.\nÜhe suure uurimistöö järgi oli pooltel homoseksuaalsetel meestel, kes elasid «püsivas suhtes», olnud viimase aasta jooksul siiski seksuaalsuhe 10 või enama partneriga.\nArno Karlen, kes on teinud vastavateemalise uurimuse, kirjutab: «West Inglismaalt, Giese Saksamaalt ja loendamatud USA teadlased on nõus Kinsey järeldustega, et pikaajalised meestevahelised homosuhted on harvaesinevad. Paljud homoseksuaalid ütlevad, et otsivad püsivat suhet ja on kiired seda rajama, kuid lõppude lõpuks on neil ikkagi tormilised, lühiajalised ja haprad suhted. Shofield, kes on tihti väga agar ja innukas oma püüdlustes näidata paljude homoseksuaalide normaalsust, ütleb, et pooltel hästi kohanevatest, näiliselt stabiilsetest homoseksuaalidest koostatud rühmadest, keda ta on uurinud, on olnud aastast pikemat aega kestnud suhteid.»\nNils Hallbeck, üks RFSL`i rajaja Rootsis, toob homoseksuaalide ebatruuduse esile positiivses valguses, pidades selle arvustamist «homofoobide kadeduseks».\nErinevalt homoseksuaalidest meestest pole lesbid nii ebatruud, ent tõestamist on leidnud ka nende raskused alal hoida püsisuhteid.\nSeadustatud partnerlus – statistika\n1. jaanuarist 1995, mil kehtestati registreeritud partnerluse seadus Rootsis, on oma homokooselu registreerinud ainult 2591 rootslast. Neist 1522 meest ja 939 naist. Seega on mehed selges ülekaalus.\nEelmisel aastal registreeriti alla 200 kooselu. Pärast viit aastat on 14% kooseludest lahutatud. Lahutuste sagedus on suurem naiste puhul (17%).\nHomoseksuaalse elustiiliga kaasneb drastiline eluea lühenemine. Arvestatakse, et homo- või biseksuaalsete meeste eluiga on heteroseksuaalsetest 8 kuni 20 aastat lühem.(28) Pooled homo- ja biseksuaalsetest ei jõua oma 65. eluaastani.(29)\nMitte ainult AIDS ei kujuta otsest ohtu nende elule, vaid rida teisi tõsiseid haigusi.\nLisaks esineb üha sagedamini tõsiseid infektsioone, maksakahjustusi, kroonilist hepatiiti, pärasoolevähki, raskeid pärasoolekahjustusi, soolestikuhaigusi.\nMeedias luuakse tihti pilt, et «homofoobide kuriteod on ulatuslikumad». Rootsi julgeolekupolitsei statistika räägib selle vastu. Viimane perioodi statistika näitab 185 registreeritud seksuaalkuritegu. Rohkem kui 2/3 neist saadeti korda Stockholmis, Göteborgis ja Malmös.\nUurimused näitavad, et vägivallaprobleemid on põhiliselt seotud ühe inimgrupiga: 28% homoseksuaalsetest meestest tunnistasid, et neid sunniti seksuaalsuhtesse astuma vägivallaga.\nKolmandik uurimisalustest homoseksuaalsetest meestest tunnistas, et neid sunniti seksuaalsuhtele vastu nende tahtmist meeste poolt, kellega neil varem suhe oli olnud. Teine USA-s tehtud uurimustöö, mis hõlmas 16 tuhandet täiskasvanut, näitas, et neil, kes on elanud intiimelu samasoolistega, on suurem risk vägistatud saada – seda nii täiskasvanuna kui lapsena.\nVärlden Idag vastutav väljaandja


Ajaveebi e-Kursus - Feedage - 10543604\nSubscribe: Ajaveebi e-Kursus\naitäh ajaveeb ajaveebi kui kursuse oma ajaveebi oma tagasiside koolitusele tagasiside väga ülesanne – ülesanne –\nPreview: Ajaveebi e-Kursus\nViktoriin kooli ajaloost\nAjaveebi e-kursus on lõppenud.\nKursus jääb avatuks iseseisvaks läbimiseks. Head uudistamist!\nEgle ja Varje\nLiitusin ajaveebi kursusega!\nKülastage meie õpilaste kodanikupäeva projektitegevuste ajaveebi http://vklgcomenius.blogspot.com/\nTutvuge fotovõistlusele "Minu kodu Eestimaa" saadetud fotodega!\nSain slaidi esitluse lisatud. Seal oli neid palju ja põnevaid, ei osanudki kohe midagi valida. Koolitus ise oli huvitav ja arusaadav. Ainuke asi et jäin vist veidi ajahätta. Igal juhul saan ma ajaveebi kasutada materjalide jagamiseks ja suhtlemiseks. Oi õpilastele see kindlasti meeldiks. Jõudu ja jaksu Teilegi!\nEga ma nüüd päris täpselt ei tea kus maal ma olen, aga tore on pusida ikka! Arvan küll, et saan seda kasutada edaspidigi!\nArvan, et sain e-kursuse materjalid valmis. Töö oli huvitav ja tööjuhendid väga selged. Aitäh koolitajatele. Kui võimalus, osalen veel.\nMinu e-kursuse 2.päev\nPüüan oma kursuse materjalid täna korralikult valmis saada, aga segab mind pidevalt Eesti Energia kratt - ühe õhtu jooksul on olnud voolukatkestusi juba 3 korda!!! Just siis, kui mul põnevaks hakkab minema, on jälle arvuti pime ....... Vaatame, missuguseid üllatusi on Eesti Energial veel varuks :-)\nAjaveeb on üsna lihtne ja mugav vahend ideede, teadmiste, kogemuste, arvamuste jne vahetamiseks. Tulevikus kavatsen kasutada blogi materjalide koostamiseks ja levitamiseks. Õpilastele meeldivad igasugused inovaatilised asjad ja uued meetodid. Eriti need, mis on seotud arvutiga!\nSamas tasub alati meeles pidada, et igasugune otsene suhtlemine (nelja silma all) on sada korda parem kui virtuaalne. Küll on raske leida kulla keskteed.\nKursus meeldis mulle väga. Materjal oli asjalikult valitud, hästi struktureeritud ning edastatud lihtsas ja arusaadavas keeles. Teemad olid vaadeldud erinevate nurkade alt. Kui kellegile materjali oli vähe, siis alati oleks saanud teha ülesanne keerukamaks, kasutades toodud veebilinke.\nIsiklikult leidsin enda jaoks palju uusi ja kasulikke programme, linke, võimalusi (slideshare, itublogi). See kõik natukene muutus mu konservatiivne vaate e-õppele.\nJuhendmaterjalid on täiesti arusaadavad iseseisvaks tööks!\nTäiskasvanud Õppija nädal võiks olla iga kuu!\nVäga edukas ettevõtmine! Uskumatult lühikese ajaga on võimalik tohutult palju ära teha.\nVäga head juhendmaterjalid iseseisvaks tööks.\nKasutasin ajaveebi päeviku vormis meeldivate sündmuste kirjeldamiseks. Nüüdsest on tahtmine ajaveeb aktiivselt õppetöösse sisse lülitada. Sain uusi teadmisi, mida rakendada. Oleme kooliga praegu asenduspinnal, kus on puudulik IKT kasutamise võimalus, aga ajaveeb on just selle puuduliku koha meeldivaks täiteks.\nAitäh õpetajatele! Eduelamusi edaspidigi!\nTore, et sellele lehele sattusin!\nSain selle e-kursusega nii mõnelegi mind kummitanud küsimusele vastused.\nArvan, et hakkan nüüd ajaveebi sagedamini (kui mitte regulaarselt) kasutama.\nLisaks meeldis mulle see, et sain Slideshare kasutamisest ka aimu. Et võin oma slaidiesitlusi selle kaudu üles panna. Väääga hea :)\nIlmselt jagan oma uusi teadmisi ka teistele ...\nTänud ettevõtlikele koolitajatele!\nHuvitav oli. Vajab veidi aega, et katsetada ja proovida. Suurimad tänud omapärase kogemuse andjatele ja edu teile mõelda välja uusi ja põnevaid asju.\nTänud koolitajatele! Kursus materjalid olid väga huvitavad. Kavatsen avastada ja katsetada rohkemgi kui praegu napi ajaga jõudsin. Jätkan kindlasti ajaveebi kasutamist.\nAitäh, selle lühikursuse materjal on väga kasulik, loogiliselt ja selgelt ülesehitatud, tänu hästi tehtud selgitustele saab kiiresti ja ilma probleemideta kursuse materjalide ja ülesannetega hakkama.\nAitäh koolitajatele! Arvan, et jään ajaveebi kasutajaks ka edaspidi.\nHindan väga sellel kursusel pakutavaid võimalusi luua esmatutvus uute IT-lahendustega! Nüüd on algus tehtud, nina sisse pistetud, huvi tekitatud - uurin kindlasti omal käel edasi. Tänud õppematerjalide ja asjakohaste viidete eest!\nAitäh koolitajatele! Kursuse materjal on huvitav ja hästi läbimõeldud. Samas, avastada ja katsetada on siin veelgi enam, kui vaid aega oleks...\nSuur tänu ja palju häid mõtteid edaspidiseks!\nTagasiside koolitusele 2\nTahaksin ka tänada koolitajaid väga ilusti üles ehitatud õppematerjali eest. Sain ülevaate sellest, mis loom on "ajaveeb". Väga meeldis see, et sain ka ise oma käega luua enda ajaveebi :). Kui jõuame IKT ja e-õppega koolielus nii kaugele, et õpilasel on oma arvuti olemas ja tundides saab kasutada erinevaid IKT vahendeid (data-projektor, SMART-tahvel), siis olen kindel, et ajaveeb muutub minu samaväärseks õpetamisvahendiks, kui kriit või tahvel x-kümmend aastat tagasi :)\nArvan, et jätkan kasutama ajaveebi. See on üsna hea võimalus jagada teistega oma arvamusi, muljeid ja miks ka mitte saada nõuannet? Äkki keegi USAst mõtleb natuke teistmoodi ja leiutab veel parema lahenduse probleemile. Ühiskoos oleme targemad :).\nJäin koolitusega rahule ja kiire ülevaate saamiseks on kõik selles kursuses ilusti üles ehitatud.\nTere tulemast kursusele Ajaveeb ja esitluste jagamine!\nTegemist on täielikult veebipõhise kursusega, mis viiakse käesolevas ajaveebis läbi vahemikus 15. -20. oktoober. Ajaveebist leiate kogu õppeks vajaliku materjali koos õpiülesannete ja -juhenditega.\nKõigepealt tutvuge kursuse kirjeldusega, veendumaks, et koolitus vastab teie ootustele.\nSeejärel looge endale Google`i kasutajakonto (1. ülesanne) ning registreeruge kursusele (2. ülesanne).\nJa siis raginal järgmiste ülesannete ja materjalide kallale!:) Vt järgmist sissekannet "Õpijuhend kursuse läbimiseks".\nÕppimistempo valib igaüks ise. Suhtlemiseks ja infovahetamiseks kasutame kursusel foorumit "Üldine foorum" (paremmenüüs). Kursuse lõppedes 20. oktoobril ootame kõiki andma ajaveebis tagasisidet läbitud kursuse kohta.\n(image) Varje Tipp\nEgle Krull, eglek@tlu.ee\nÕpijuhend kursuse läbimiseks\n1. ülesanne - Google`i kasutajakonto loomine2. ülesanne – Kursusele registreerumineKui Google`i kasutajakonto on loodud, täitke registreerumisvormi väljad (sh teie Google`i kasutajanimi) ning klõpsake nupul Saada.3. ülesanne - Mis on ajaveeb? Ajaveeb ja e-õpeTutvuge õppematerjalidega Mis on ajaveeb? ning Ajaveeb ja e-õpe.4. ülesanne – Isikliku ajaveebi loomine Kui te loote oma ajaveebi, siis märkige kindlasti oma kasutajakonto ülesse, millega pääsete edaspidi uuesti oma ajaveebi täiendama.5. ülesanne - Kodutöö „Esimene ajaveebi sissekanne”Mõelge, kuidas saaksite ajaveebi oma aine raames õppetöös kasutada. Postitage oma nägemus isiklikus ajaveebis. Selleks logige oma kasutajakontoga oma ajaveebi sisse aadressilt http://www.blogspot.com/6. ülesanne – Tutvumine ajaveebi tööpiirkonna ja seadete võimalustegaTutvuge õppematerjaliga Dashboard ja Ajaveebi seaded. Disainige oma ajaveeb vastavalt selle eesmärgile (kujundus, vajalikud elemendid). Määrake seadetes, et teie ajaveeb: oleks kuni kursuse lõpuni avalikselle sissekanded oleksid kõigile lugejatele kommenteeritavadajaveebis oleks avalikustatud teie kasutajaprofiil koos e-posti ja ajaveebi aadressigavalitud keeleks oleks eesti keel7. ülesanne – Koolituse blogi kaasautoriks saamine Peale kursusele registreerumist antakse teile käesolevas ajaveebis kaasautori õigused (õigus teha sissekandeid). Kontrollige oma Google`i kasutajakontos märgitud e-posti. Klõpsake kursuse õppejõult teile e- kirjas saadetud lingil aktiviseerimaks ennast ajaveebi kaasautorina. Kontrollige, kas peale Bloggerissse sisselogimist, on Dashboardis nüüd näha 2 ajaveebi (teie isiklik ja Ajaveebi e-kursus), millele teil on sissepääs.8. ülesanne – Kodutöö „Kaasõppijate blogide külastamine”Paremmenüüs kuvatakse Blogi autoritena kõigi kursusel osalejate nimed. Klõpsates osaleja nimel, näete temaga seotud ajaveebe. Külastage üksteise ajaveebe ning kommenteerige vähemalt üht nende sissekannetest. Kommentaari lisamiseks klõpsake lingil KOMMENTAARID ning sisestage oma sõnum. Lisage kommentaarile ka oma nimi ning klõpsake nupul PUBLISH YOUR COMMENT.9. ülesanne – Kodutöö „Pildi lisamine sissekandele”Leidke arvutist või internetist oma ajaveebi temaatikale sobiv pilt. Postitage see oma ajaveebi sissekandes.10. ülesanne – Kodutöö „SlideShare esitluse kasutamine blogis” Tutvuge õppematerjaliga. Leidke SlideShare´ist endale huvitav esitlus ja postitage see isiklikus ajaveebis.11. ülesanne – Kodutöö „Tagasiside koolitusele”Kursuse ajaveebi kaasautoritena postitage oma arvamus lõppenud koolitusest: kas kavatsete ajaveebi lähitulevikus õppetöös kasutada ; samuti kas jäite koolitusega rahule, mida võiks koolituse läbiviimisel järgmisel korral teisiti teha jne.[...]


Lihtne moodus, kuidas tööandja oma töötajaid säästa saab – Viking Security AS\nEsileht/Uudised/Lihtne moodus, kuidas tööandja oma töötajaid säästa saab\nKas ka Sinu jaoks meenub sõnaga „inventuur“ pikem tööpäev või magamata ööd? Tihtipeale on inventuuri läbiviimine kurnav lisakohustus, mida me töötajatena peame tegema. Teisipidi tähendab see lisakulu nii ajas kui ka rahas ettevõttele endale. Inventeermisteenuse sisse ostmise eesmärk on säästa oma töötajaid ja samas saada reaalne ülevaade ettevõttes toimuvast. Taolist lahendust kasutatakse Eestis üha rohkem ning võitjateks on töötajad kui ka ettevõte ise.\nViking Security-l on 3 aastane inventeerimisteenuse osutamise kogemus, mille käigus on teostatud rohkem kui 700 inventuuri üle Eesti. Suuremateks partneriteks on Selver, Maksimarket, Konsum, Prisma, Kaubamaja jne. Eelkõige tegutsetakse jaekaubanduses, kuid positiivne kogemus on ka HoReCa- ja logistikasektoris.\nPõnevamate tööde hulka saab lugeda koostööd autode edasimüüjatega, kus reaalset tuleb autosid inventeerida. Taoliste kallite toodete puhul ei taha me keegi, et kasvõi üks toode (auto) puudu oleks. Samuti on meie Inventeerijatele väga lähedaseks saanud ka värsked puu- ja juurviljad, kus ainuüksi banaane on loendatud-kaalutud tonnide viisi. Miks siis ikka tasuks inventeerimisteenus võtta väljas poolt ja millised on peamised kasud töötajatele ja ettevõttele endile? Viking Security inventeerimisvaldkonna juht Ain Taube toob välja 5 peamist põhjust:\nVastavalt seatud eesmärkidele ja meeskonna pikaajalisele kogemusele on kiirus üheks läbivaks tunnuseks, mida Viking Security pakutava teenuse juures rõhutab. Meeskonna komplekteerimine on täpne ning vajadustele vastav – eesmärgiga inventuur läbi viia võimalikult väikeses aja-aknas, kliendile sobival ajal ja võimalikult vähese müügitegevuse takistamisega. Lugemistulemused saadakse jooksvalt inventuuri jooksul ja tulemuste lõppfail on valmis kliendi laoprogrammi importimiseks koheselt, kui kaubakoguste loendamine on lõppenud.\nLihtsuses peitub võlu. Säästa omatöötajate aega ja vähendada nende töökoormust. Klient ja tema töötajad saavad keskendada oma põhitegevusele. Sisse ostetud inventeerimisteenusega säästad aega, mis tulenevad inventuuri korraldamisest, tööajagraafikute kohaldamisest ning töötajate veenmisest osalemaks inventuuril.\nInventuuri lugemisprotsessi ei kaasata kliendi omatöötajaid. Inventuuri viivad läbi sõltumatud isikud, kellel puudub motivatsioon inventuuri tulemusi kasulikus suunas mõjutada (moonutada). Inventuuri kaubakoguste lugemine viiakse läbi pimelugemisena ehk teisisõnu ei ole inventeerijatel teada oodatavat kogust (saldoseisu).\nInventeerijad töötavad ühe kaupa ja keskenduvad oma loetavale lõigule. Mitmed neist on spetsialiseerunud teatud kaubagrupile, milles omavad enim kogemust ja seega oskavad nüanssidele suuremat tähelepanu pöörata. Skännerid on töökindlad ja kiired ning kogu andmevahetus toimub läbi õhu. Inventuuriprogrammi seadistusvõimalus tagab kliendi algandmete erisuste ja loodud koodistiku süsteemiga arvestamist.


Marcalt maailmale: Kõik lõppeb veel hästi! (?) *\nKahe päeva pärast saabub kuu aega kestev kuumalaine. Meri soojeneb vähemalt 23 kraadini. Mingit äikest ei tule. Pilvi ei ole. Sest mul on puhkus. Mitte miski ei saa halvasti minna. Jah? Eks? On ju nii?\nPraegu on täielik must auk. See ei ole suvi, see on...ma isegi ei tea, mis paganama asi see on! Ma saan aru, et see jutt on enam-vähem igal aastal muidugi. Kuidas leidub alati mõni inimene, kes ilmateemaliste artiklite all seletama kukub, milline suvi oli 67ndal, 86ndal või 98ndal? Ma ei mäletaks ilma blogita sedagi, kuidas ma eelmine aasta samal ajal samamoodi ilma üle kaeblesin, et siis sügisel õndsalt ohata, kuidas selleaastane suvi ikka eriti kaunis oli. Ei, see aasta on raudselt üks hullemaid. Üks ilus päev oli, siis kui ma Kauksis ennast ära kõrvetasin. Rohkem pole olnud.\nArutasime siin, kuidas lapsepõlves oli kogu aeg suvi. Aastaringselt ilmselt, vahepeal korraks näärid ja mõni üksik eriti lumine päev, sest muust meil mälestusi pole. Kas te mäletate oma lapsepõlvest lõputut oknotsembrit ja tema kaksikvenda jaanvertsi(lli)? Ei olnud ju siis selliseid õudseid asju! Suvel sadas korraks hästi kõvasti mõnusat sooja äikesevihma, mis lõppes kauni vikerkaarega. Kuidas siis praegu suvi vaid napilt kuu aega kestab? Minu jaoks on suvi see, kui vähemalt nädal aega on temperatuur nii + 25 ning õhtul ei pea sokke ja saapaid jalga toppima. Mõne jaoks on see muidugi kuumalaine. Praegu on meil siin kõik nohus. Juba viimased paar kaunist nädalat. Varvastel on külm noh. Keegi hea inimene jõudis juba kaevelda, kuidas temal on küll suvi otsa jube palav olnud ning elada saab vaid otse ventilaatori all. Õnneks soovitati tal end arstidel uurida lasta, ilmselt on mingi viga küljes.\n* ÕS-i kohaselt on õiged mõlemad variandid: lõppeb vs lõpeb. Mulle meeldib kahe p-ga rohkem. Lõplikum kuidagi kui ühega.\nSK 11:41 AM\nNõus! Kõigega nõus! Kui see kuumalaine vaid tuleks :(\nMorgie 4:58 PM\nVõid needa moodsat heaoluühiskonda, mis on kliima persehe keeranud.\nGlobaalne soojenemine põhjustab pisikesi lokaalseid jääaegu. Maailmamere tase tõuseb.\nMujal maailmas kõrbestub.\nKaur 10:43 AM\nHeaoluühiskond oleks siis, kui sa saaks jääaja eest igal hetkel soojema kliima juurde ära jalutada. Noh et kevadel-sügisel elad Baleaari saartel (ja töötad seal/sealt) ja suvel põikad Eestisse ja talvel viibid Kagu-Asias või mesoameerikas. Kuniks seda ei saa, pole see mingi heaolu.


Mis äriühingutest peaks riik loobuma? - Finantsuudised\nAutor: Villu Zirnask • 22. jaanuar 2020\nMis äriühingutest peaks riik loobuma?\nVähemalt kaheksas äriühingus (28%) 29st ei ole Eesti Vabariigi osalus piisavalt põhjendatud ja mõistlik oleks osalus kas täielikult või osaliselt erakapitalile võõrandada, leidis ettevõtja Michael Gregorius Bach.\nBach kirjutas mullu Tallinna Tehnikaülikoolis kaitstud magistritöös „Eesti Vabariigi osalusega äriühingute eksisteerimise põhjused ja omakapitali tootlus“, et neljal juhul (14%) ei ole äriühing sobivaim vorm riigi funktsionaalse ülesande täitmiseks ja ühe ettevõtte puhul saab kattuvad tegevusvaldkonnad ühendada teise riigile kuuluva äriühinguga. Enamikul juhtudel (17) on riigi osalus tema sõnul oluline, sest turul eksisteerivad reaalsed turutõrked ja tuleb lähtuda julgeolekukaalutlustest. „Küll aga jääb õhku küsimus äriühingute operatiivse juhtimise kvaliteedist – kuivõrd suudetakse täita äriühingutele seatud omakapitali tootluse ning kapitalistruktuuri eesmärke, et tagada riigi elanike vara eesmärgipärane ja heaperemehelik valitsemine.“