Beogradski Šopen Fest – Belgrade Chopin Fest\nBEOGRADSKI ŠOPEN FEST (BŠF)\nOd 2012. godine, u prestonici Republike Srbije, u Beogradu, održava se jedinstveni međunarodni festival posvećen poljskom kompozitoru Frederiku Šopenu – Beogradski Šopen Fest (BŠF), koji promoviše lik i delo Pesnika klavira, kao jednog od najvećih kompozitora i ličnosti u istoriji čovečanstva.\nIdejni tvorci i organizatori projekta su klavirski pedagozi prof. Milenija Reljić i prof. Ivana Matijević, uz stručnog saradnika – profesorku Jokut Mihailović kao jedno od najvećih imena klavirske pedagogije na Balkanu (dobitnica je Ordena Republike Poljske za zasluge u oblasti kulture, osnovala je devedesetih godina Šopenijadu, respektabilnu reviju mladih pijanističkih talenata).\nBŠF je od 2012. godine organizovan u saradnji sa uglednom, najstarijom beogradskom Muzičkom školom Stanković.\nJedinstven u regionu, BŠF kao internacionalni kulturno – obrazovni projekat okuplja stručnu i širu publiku, promoviše pijanizam kao vrhunsku umetnost, i klasičnu muziku kao večitu vrednost.\nBŠF je specifičan, inovativan i kreativan događaj za Srbiju i region, koji svojim programima obeležava datum rođenja i smrti velikog kompozitora, i promoviše njegovo delo aktivnostima u okviru višegodišnjih ciklusa.\nFestivalske aktivnosti obuhvataju: Pijanističko takmičenje za mlade talente (učenike i studente klavira iz Srbije, regiona i Evrope), koncerte, stručna predavanja, master klas, radionice za decu, dečju predstavu. BCF predstavlja Šopenovo stvaralaštvo, vreme u kome je živeo, uticaje njegove muzike na kasnije muzičke stvaraoce, i posmatra ga kao večitu inspiraciju u savremenim oblicima sveukupnog kulturnog izraza.\nBŠF kao internacionalna profesionalno – stručna manifestacija, za ciljnu grupu ima prevashodno omladinu – mlade pijaniste (učenike muzičkih škola, studente muzike), predstavnike struke – klavirske pedagoge, stručnu muzičku javnost, eminentne goste iz Srbije i inostranstva, ali i sve ljubitelje muzičke umetnosti uopšte, nezavisno od obrazovanja i starosnog doba.\nBŠF je koncept promocije mladih talenata kao i afirmisanih pijanista po gradovima Srbije i regiona, održavanjem ciklusa koncerata pod nazivom Odjeci Šopen Festa, tokom cele godine. BŠF je kao festivalska forma i važan animator pijanističke scene Beograda, Srbije i regiona, okupio značajne umetnike i predavače, i relevantne institucije kao partnere.\nOd 2012. Godine BŠF je kupio i animirao oko 18000 posetilaca;\n– 18 pijanističkih resitala sa umetnicima iz Srbije, Austrije, Rusije, Poljske, Švajcarske, Italije, Hrvatske, Grčke i Portugalije; 2 Koncerta sa Simfonijskim orkestrom, 4 Koncerta Šopen kao inspiracija, 3 koncerta Fest Gosti (gostovanje 5 muzičkih škola iz Srbije i regiona).\n– edukativne aktivnosti: 5 izdanja Pijanističkih takmičenja; 15 Majstorskih kurseva eminentnih pedagoga: 11 Stručnih predavanja; 3 programa Susret sa umetnikom;\n– programi za decu: 18 Muzičkih radionica za decu, Muzičko – baletska predstava za decu Čarolija uz Šopena, (2 sezone), 3 koncerta Mala škola bontona – ukupno 2500 mališana.\nGostujući pijanisti: 2017 – pobednici i finalisti Šopenovog konkursa u Varšavi Šimon Nering (Poljska), i Dmitri Šiškin (Rusija), i Rita Kinka (Srbija); 2016 – finalista Šopenovog konkursa Varšava Aljoša Jurinić (Hrvatska), Mihajlo Zurković, Ana Kovačević, Nenad Ivović (Srbija); 2015 – Aljoša Jurinić (Hrvatska), Edgar Kardozo (Portugalija) i Teodor Tzovanakis (Grčka); 2014 – Aldona Budrevič-Jakobson (Švajcarska), Neven Šobajić (Srbija), Đuzepe Andaloro (Italija); 2013 – Biljana Gorunović (Srbija), Nataša Veljković (Srbija / Austrija) i Sofija Guljak (Rusija); 2012 – Vladimir Milošević (Srbija).\nBŠF 2018. će predstaviti pijaniste Eugena Indjića (Francuska/USA), Nino Gurevič (Gruzija), Lesli Majkla (Australija), Zorana Imširovića (Nemačka) i džez pijanistu Lešeka Moždžera (Poljska).\nBŠF Partneri od 2012. godine su najznačajnije kulturno – brazovne institucije Srbije: Zadužbina Ilije M. Kolarca, Jugokoncert, Narodno pozorište u Beogradu, Dom omladine Beograda, Dom vojske Srbije, Centar beogradskih festivala (CEBEF), Sokoj, Kulturni centar Beograda, Dečji kulturni centar Beograd, UK Parobord, UK Novobeogradska kulturna mreža, UK Palilula, Majdan, Mikser Haus, Fakultet muzičke umetnosti u Beogradu, Fakultet dramskih umetnosti u Beogradu, Akademija umetnosti i Akademija lepih umetnosti.\nBŠF su podržali: ambasade Republike Poljske u Beogradu, Ministarstvo kulture i informisanja, Sekretarijat za kulturu grada Beograda, gradske opštine Vračar, Stari grad i Novi Beograd;\nambasada Švajcarske, Veleposlanstvo Republike Hrvatske, Predstavništvo Republike Srpske u Srbiji, Italijanski institut za kulturu u Beogradu.\nBŠF neguje poseban odnos, podržava i skreće pažnju javnosti na mlade pijanističke talente. Tokom koncertnih sezona 2012-2017, BŠF je predstavio oko 100 mladih talenata, na 50 koncertnih nastupa i u okviru značajnih muzičkih manifestacija, u više od 20 gradova u Srbiji i regionu .\nBŠF promoviše humanitarne delatnosti u oblasti kulture i umetnosti održavanjem koncerata i sakupljanjem donacija i pomoći u različite svrhe.


Vulin: Srbija se ponosi pripadnicima sistema odbrane | Društvo | Novosti.rs\nNovosti Online | 25. januar 2020. 16:11 | Komentara: 0\n- Predsednik Republike Srbije i vrhovni komandant Vojske Srbije Aleksandar Vučić uvek insistira da svi pripadnici sistema odbrane moraju biti na isti način nagrađeni i čuvani i da na isti način moraju da osete da se njihova država ponosi njima, kao što se oni ponose svojom zemljom i svojim narodom.\nPročitajte još: Vulin: Nova balistička oprema za pripadnike “Kobri” iz domaće proizvodnje\nDanas su nagrađeni pripadnici Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, Ministarstva unutrašnjih poslova i Bezbednosno-informativne agencije – svi oni koji čine jedinstven sistem odbrane – istakao je ministar odbrane Aleksandar Vulin, koji je u prisustvu načelnika Generalštaba Vojske Srbije generala Milana Mojsilovića, priredio prijem u Svečanoj sali Doma Garde na Topčideru za pripadnike Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, Ministarstva unutrašnjih poslova i Bezbednosno-informativne agencije, dobitnike nenovčanih nagrada, saopšteno je iz Ministarstva odbrane.\nMinistar odbrane je podsetio da je bilo vremena kada su sistem odbrane urušavali, planski i namerno, kada su ga umanjivali, kada su dozvoljavali da o vojsci, policiji i BIA odlučuju stranci.\n- Ta vremena se više nikada neće vratiti, a ovo je naš način da se zahvalimo svim onim najboljim, svima onima koji su, kada je bilo najteže odgovorili na poziv svoje zemlje, svima onima koji su bili tu kada je šiptarsko rukovodstvo pokušavalo da izazove sukobe na čitavom Balkanu upadajući na sever Kosova i Metohije, bili su tu kada je trebalo spasavati decu iz zamrznutih reka, bili su tu kada je trebalo pomagati civilnom stanovništvu – naglasio je ministar Vulin.\nPrema njegovim rečima, svako od njih je zaslužio ovo priznanje mnogo puta, a ovo je, kako je dodao, način da se danas izrazi zahvalnost svima onima koji su jedinstveni sistem odbrane koji čini vojska, policija i BIA učinili tako vrednim ponavljanja i vrednim bezbedne, sigurne i stabilne Srbije.\nU ime nagrađenih, okupljenima se obratio komandant 41. pešadijskog bataljona Četvrte brigade kopnene vojske potpukovnik Saša Vučković, koji je istakao da će i u narednom periodu, kao i do sada, sve zadatke izvršavati uspešno, na dobrobit Vojske Srbije i Republike Srbije.\n- Meni, kao vojniku i ostalim nagrađenim pripadnicima Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, ove nagrade znače afirmaciju dosadašnjeg rada i truda. Vojnici nagrade ne gledaju kao obavezu, ali će nam u narednom periodu siguran sam dati motivaciju da radimo još kvalitetnije i srčanije i da realizujemo sve dodeljene zadatke u cilju očuvanja mira, naroda i države –poručio je potpukovnik Vučković.\nMeđu nagrađenima, na današnjem prijemu koji je organizovan u želji da se istakne briga o pripadnicima sistema odbrane i ukaže na činjenicu da svaka pohvala pozitivno deluje na osobu koja je dobija i stimuliše je da svoj rad obavlja još bolje i kvalitetnije i na taj način daje doprinos sveukupnom prosperitetu Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, bila je i Sanja Peruničić iz Uprave za nabavku i prodaju Ministarstva odbrane.\n- Ova nagrada mnogo znači, i velika je čast primiti je, kao što je čast raditi u instituciji kao što je Ministarstvo odbrane – naglasila je Sanja Peruničić.\nBoravkom u objektima Ministarstva odbrane i Vojske Srbije namenjenim za odmor i rekreaciju nagrađen je i zastavnik Milan Deronjić zaposlen na Vojnoj akademiji.\n- Današnji prijem i ova nagrada biće podstrek za bolji rad u budućnosti. Zahvalan sam jer neko ipak vodi računa i prati naš rad i hvala i ministru odbrane i načelniku Generalštaba – naglasio je zastavnik Deronjić.\nBoravakom u objektima Ministarstva odbrane i Vojske Srbije namenjenim za odmor i rekreaciju sa jednim članom porodice ili pratiocem u trajanju od sedam dana, nagrađeno je 302 pripadnika Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, 20 pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova i 10 pripadnika Bezbednosno-informativne agencije.


Druga moto žurka MC Spartanci - Ozonpress :: internet portal\nTag: MK Spartanci, moto žurka\nDrugu godinu za redom najmlađi čačanski moto klub „Spartanci“, u subotu 30. jula organizuje u Trnavi jednodnevnu moto žurku. Sudeći na osnovu prošlogodišnjeg okupljanja koje su Spartanci organizovali na prostoru trnavskog Doma, za očekivati je da se i ove godine u Trnavi okupi veliki broj motociklista i ljubitelja vožnje na dva točka i svega što ona podrazumeva.\nZa muzički deo ove godine su zaduženi bendovi PRS i Old man brothers band koji će imati scensku podršku go-go igračica, koje su postale neizostavni deo ovakvih okupljanja. Kada je reč o gastronomskom delu i ove godine je na repertoaru vojnički pasulj.\nInače Moto klub Spartanci je osnovan pre dve godine i okuplja oko 30 članova. Tokom prethodne dve godine Spartanci su organizovali i učestvovali u nekoliko humanitarnih akcija, poput dobrovoljnog davanja krvi, prikupljanja i podele božićnih paketića za mališane koji se leče u čačanskoj Bolnici i štićenike ustanove „Zračak“ i prikupljanje novca za operaciju male Iskru Zejak.\nMarko 28/07/2016 u 09:10 Odgovorite\nSvaka cast ovim momcima,tako je momci ,a sledece godine napravite skup dobar od tri dana,dovedite lepe bendove u ovaj grad,da malo ozivi,nadamo se da cete uspeti. Ja nisam iz sveta motociklizma,ali dolazim sigurno.\nGoran 28/07/2016 u 09:59 Odgovorite\nSamo ovaj put nemoj se pobijete 😀\nTrnava 28/07/2016 u 10:09 Odgovorite\nSvaka vam cast, sve pohvalee\nTrnava 28/07/2016 u 10:10 Odgovorite\nSvaka cast momcii\nkasapa 28/07/2016 u 10:16 Odgovorite\nGorane,nista nismo uradili ako se ne pobijemo. Kasapa\nLala iz Novoga Sada 28/07/2016 u 17:15 Odgovorite\nHaha Coice. 😀\nRealan 28/07/2016 u 11:06 Odgovorite\nKoliko ovde ima xxxxxx na slici. Prosli put se biju, bodu nozevima… U sirokom luku zaobici ovo…


Bus.net :: Gradski prevoz :: Gradski prevoz u Beogradu :: GSP Beograd\nbecks89 Sub Apr 07, 2012 6:37 am\nDatum osnivanja: 27.11.1974\nAdresa: Niški put 2\nVozila: Solo autobusi\nGaražni brojevi: 1-275\nBroj vozila: 197\ngaražni broj: 21\ngaražni broj: 228\ngaražni broj: 01\ngaražni brojevi: 235, 236, 237, 239\ngaražni brojevi: 2, 3, 4\ngodina prozivodnje: 1996.\ngaražni brojevi: 136, 138\ngaražni brojevi: 200, 201, 202, 203, 204\ngaražni brojevi: 205, 206\ngaražni broj: 1\ngaražni brojevi: 6, 7, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 18, 19, 20\ngaražni brojevi: 29, 30, 32\ngaražni brojevi: 42, 43, 44, 45, 47, 48, 49, 52, 53, 56, 57, 58, 60, 62, 63, 64, 66, 67, 68\nNeobus NF-605/FAP A.537\ngodina prozivodnje: 1997.\ngaražni broj: 33\ngaražni brojevi: 120, 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128\ngaražni brojevi: 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119\ngaražni brojevi: 256, 257, 258, 259, 260, 261, 262, 263, 264, 265, 267, 268, 269, 270, 271, 272, 273, 274\ngaražni brojevi: 145, 146, 147, 148, 149, 150, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 173, 174, 175, 176, 177, 178, 179\ngaražni brojevi: 180, 181, 182, 183, 184, 185, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 194, 195, 196, 197, 198, 199\ngaražni brojevi: 70, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109\ngodina prozivodnje: 2008.\ngaražni brojevi: 210, 211, 212, 213, 214, 215, 216, 217, 218, 219\n20Mirijevo 3 - Veliki Mokri lug\n25 Karaburma 2 - Kumodraž 2\n25P Mirijevo 4 - MZ "Kumodraž"\n30 Slavija /Birčaninova/ - Medaković 2\n33 Železnička stanica "Pančevački most" - Kumodraž\n37 Železnička stanica "Pančevački most" - Kneževac\n38 Šumice - Pogon "Kosmaj"\n39 Slavija /Birčaninova/ - Kumodraž 1\n44 Topčidersko brdo /Senjak/ - Viline vode - Dunav stanica\n46 Glavna železnička stanica - Mirijevo\n47 Slavija /Birčaninova/ - Resnik /železnička stanica/\n48 Železnička stanica "Pančevački most" - Miljakovac 3\n50 Banovo brdo - Ustanička\n54 Miljakovac 1 - Železnik - MZ "Makiš"\n79 Dorćol/SRC "Milan Gale Muškatirović"/ - Mirijevo 4\n94 Miljakovac 1 - Novi Beograd /Blok 45/\n302 Ustanička - Grocka - Begaljica\n305 Ustanička - Boleč\n306 Ustanička - Leštane - Bubanj potok\n308 Šumice - Veliki Mokri lug\n309 Zvezdara /pijaca/ - Kaluđerica\n402 Voždovac - Beli potok\n403 Voždovac - Zuce\n405 Voždovac - Glumčevo brdo\n407 Voždovac - Bela reka\n408 Voždovac - Ralja /Drumine/\n503 Voždovac - Resnik /železnička stanica/\n504 Miljakovac 3 - Resnik /železnička stanica/\n521 Vidikovac - Bora Kečić\nIzvor: Smiley-GSP FORUM\nPoslednji put izmenio becks89 dana Sre Maj 09, 2012 4:48 am, izmenio ukupno 3 puta\nGonzales Uto Apr 17, 2012 9:24 pm\nEvo malo slika od mene\nGB177 na 307\nPoslednji izmenio Gonzales dana Pon Apr 30, 2012 9:05 am, izmenjeno ukupno 1 puta\nbecks89 Uto Apr 17, 2012 9:44 pm\nGonzales Uto Apr 17, 2012 9:50 pm\nHvala ! Inače ovo su mi jedne od prvih slika, nikada ranije nisam slikao Da vam ne idem sad u off...\nbecks89 Uto Apr 17, 2012 9:53 pm\nNema ovde off-a,pričaj slobodno\nSANOS S115 Sre Apr 18, 2012 9:23 am\nSvaka čast za slike, extra su...!!!\n307-USTANIČKA-VINČA [You must be registered and logged in to see this image.]\nGonzales Sre Apr 18, 2012 10:01 am\nHvala, nadam se da će ih biti još\nSANOS S115 Sre Apr 18, 2012 10:24 am\nPa naravno da treba da ih bude jos, nemoj da prestajes, samo nastavi!\nGonzales Sre Apr 18, 2012 10:38 am\nZnam ja da ih treba još ali čim izvadim telefon i usmerim ka busu odma počne neko domunđavanje od strane ljudi i vozača... Tako da mi na kraju i presedne... Vidim u potpisu imaš moju linju a živiš u Kaluđerici ne voliš 309 ?\nSANOS S115 Sre Apr 18, 2012 10:48 am\nHahaha...u pravu si mene nervira sto svi blenu u mene kad slikam...a i zivim na granici Kaludjerice i Lestana tako da nisam blizu 309, a idem u Vincu u sk. Pa tako da najvise volim 307, i najvise znam o njoj.,\nbecks89 Sre Apr 18, 2012 8:38 pm\nTo je uopšten problem,ljudi su besposleni ionda blenu u sve i svakog...Zašto tako nisu zainteresovani kad neko uništava te buseve ???\nTad nema nikog...Što se tiče vozača imao sam sukobe i sa njima,bilo je pretnji psovki,ali ništa,jer šta god da vam uradi,može samo da izgubi posao,jer (preporuka je ne koristiti blic) ako ga ne ometaš,onda smeš da slikaš do mile volje jer nigde ne piše da ti je slikanje zabranjeno !\nSANOS S115 Sre Apr 18, 2012 10:11 pm\nDa, u pravu si! Hvala na savetu!\nGonzales Čet Apr 19, 2012 5:39 am\nEvo sad nadjoh sliku od zimus Al neka se nadje\nTrošarina, GB47, GB7, GB60 i GB106\nPoslednji izmenio Gonzales dana Pon Apr 30, 2012 9:02 am, izmenjeno ukupno 1 puta\nbecks89 Čet Apr 19, 2012 9:07 pm\nGonzales Čet Apr 19, 2012 10:38 pm\nHvala ! Tada mi nije bila namera da slikam autobuse već da slikam okretnicu koja je u užasnom stanju Ali su se oni tu našli, pažnju mi je privukao GB60 sa onom njegovom odvratnom prednjom maskom\nGonzales Sub Apr 21, 2012 12:47 am\nGB90 na 305\nDruga slika prebačena u temu privatni prevoznici,jer tamo pripada...(Ako nisi siguran postavi slike ovde lako ćemo prebaciti) becks89\nPoslednji izmenio Gonzales dana Pon Apr 30, 2012 9:01 am, izmenjeno ukupno 1 puta\nGonzales Sub Apr 21, 2012 1:08 am\nZnam izvini pogrešio sam\nbecks89 Sub Apr 21, 2012 1:27 am\nNisi pogrešio,slobodno ti postavljaj slike..\nJa sam to napisao da znaš gde je slika,a ne zbog toga da ti napišem kako si pogrešio,u ostalom,zbog toga su tu administratori,da pomognu,a ne da kritikuju samo !\nGonzales Sub Apr 21, 2012 1:37 am\nma znam ali što je najgore znao sam gde treba da stoji ali sam mahinalno postavio tu....\nbecks89 Sub Apr 21, 2012 1:42 am\nDaree Ned Apr 22, 2012 8:49 pm\nGB214 na liniji 46\nGB01 na liniji 46\nGB150 na liniji 33\nGb56 na liniji 94\nNemanja29 Ned Apr 22, 2012 9:48 pm\nGB 190 na liniji 25\nGB 217 na liniji 33\ndrndarevicnikola Pon Apr 23, 2012 1:49 am\nMoje pohvale za Dareeta i Nemanju29\nDaree Pon Apr 23, 2012 8:27 am\ndrndarevicnikola Pon Apr 23, 2012 9:15 am


VATIKAN JE VODIČ, PONOSNI SMO NA MAJKU TEREZU! Papa Franjo primio u privatnu audijenciju kosovskog predsjednika Thacija - GlobalCir\nPredsjednik Kosova Hashim Thaci primljen je u privatnu audijenciju kod poglavara Rimokatoličke crkve pape Franje u Vatikanu. Thaci je tom prilikom istakao da Kosovo nastavlja da održava veru i vrijednosti koje ima kao društvo, a to su ljubav i solidarnost u porodici i u društvu, poštovanje dostojanstva svakog lica, te tolerancija i saradnja.\n„Vatikan je vodič i motivator da ostanemo nepokolebljivi u zaštiti i promovisanju ovih vrijednosti. Zato smo mi i ponosni na Majku Terezu, jer niko nije bolje od nje štitio i širio ove vrijednosti svuda po svijetu“, dodao je on, saopšteno je iz Predsjednišstva Kosova. Thaci je izrazio zahvalnost što je Kosovo izgradilo prijateljske odnose sa Svetom stolicom, ali je naglasio da Kosovo želi da se ti odnosi podignu na isti nivo koji uživaju i ostali narodi u svijetu.\nKosovski predsjednik je obavijestio papu o konsolidovanju kosovske države, o suživotu među različitim zajednicama i vjerama. „Kosovo je primjer dijaloga između zajednica i vjerskog suživota“, dodao je on. Predsjednik se zahvalio papi Franji na podršci koju je Vatikan pružao Kosovu u njegovanju mira i demokratije. „Sretni smo što je na početku mjeseca osvećena katedrala Majke Tereze u Prištini. Hvala vam što se poslali njegovu eminenciju kardinala Ernesta Simona“, dodao je on.\nOn je obavijestio Papu o organizovanju godišnje konferencije “Inter-Faith Kosova” na kojoj se vjerski poglavari, akademici, političari, naučnici, a među njima i mnogobrojni bivši lideri država i laureati Nobelove nagrade za mir, sastaju i razgovaraju o produbljenju dijaloga među vjerama u čitavom svijetu. Thaci je obavijestio Papu Franju i o osnivanju Komisije za istinu i pomirenje. „Cilj je da zaključimo poglavlje sukoba i da otvorimo poglavlje saradnje“, naveo je on


HRT: Banja Luka: Vučić kaže da ne razmišlja o novim ratovima, Dodik tvrdi isto\n- To je strateški važan projekt za cijelu Hercegovinu, kazao je Vučić pojašnjavajući kako je to i razlog zbog kojega će financirati gradnju nove zračne luke, unatoč činjenici da u blizini slabo naseljenog područja gdje se nalazi Trebinje, već postoje još dvije, i to u Dubrovniku i Mostaru.\n- Situacija je politički gledano veoma loša, RS se zaklinje u mir i procese suradnje, a iz Sarajeva stižu samo zahtjevi za eliminaciju RS, kazao je Dodik iznoseći ocjenu kako je najveći problem u tome što nekima ne odgovara jaka Srbija.\n- RS neće voditi rat. Neće voditi rat ni za svoju samostalnost. Hoće se braniti, ali neće povući niti jedan ratni potez vezan za njen status, kazao je Dodik optuživši usput i oporbu u RS da podupire stajališta političara iz Sarajeva.\n- RS nema plan izaći iz BiH, ali kako rade ovi iz Sarajeva oni će nas istjerati, izjavio je Dodik poručivši kako očekuje da će Srbija nastaviti pokazivati solidarnost s RS, a taj će entitet, kako je pojasnio, ostati privržen "slovu Daytonskog sporazuma".


Stanković: Idemo na pobedu u Surdulici, bio bih zadovoljan sa 1:0 - SPORTSKI ŽURNAL\n26 oktobar, 2021 4\nZvezda sutra od 17 sati gostuje u Surdulici u odloženom meču petog kola Superlige\nIza nas je dobra utakmica protiv Radničkog iz Niša, možda je samo nedostajao neki gol više, a sada idemo u Surdulicu sa istim ciljem, da pobedimo, rekao je trener fudbalera Crvene zvezde Dejan Stanković uoči utakmice protiv Radnika.\nZvezda sutra od 17 sati gostuje u Surdulici u odloženom meču petog kola Superlige.\n"Očekujem da ovaj ciklus nedelja-sreda-nedelja i tri utakmice u nizu završimo pozitivno. Bio bih zadovoljan i sa pobedom od 1:0", izjavio je Stanković za klupski sajt.\nZvezdin trener dodao je da ne razmišlja previše o rekordima, odnosno o činjenici da u Surdulici ima priliku da 52. put ostane neporažen u prvenstvu, sruši rekord Slavoljuba Muslina i priđe na samo četiri utakmice Vladanu Milojeviću.\n"Poslednjih dana sam video da se piše o tome, ali mene interesuju samo rezultati jer je Crvena zvezda jednako rezultat. Kao treneri dođemo i prođemo, da li ostavimo neki trag sve je to sekundarno na osnovu završnog učinka svakog od nas ko je bio, time se vodim", istakao je Stanković.\nOn je prokomentarisao i zdravstveno stanje Aleksandra Kataija i Milana Pavkova.\n"Katai i dalje nije sa ekipom, dok se Pavkov vratio, trenirao je, a videćemo u kakvom je kondicionom stanju, pa ćemo odlučiti posle današnjeg treninga. Radili smo na oporavku, mora da se uđe u zamor, a bitna je koncentracija i fokus. Igrači su pravi profesionalci, dobri momci, rade na sebi, znaju da ovakav ritam ne može da se izgura tako jako ako ne vode računa o sebi", poručio je Stanković.\nmisrer no · 26 oktobar, 2021 17:27\nZujadin · 26 oktobar, 2021 19:17\nУвек Звезди верни · 26 oktobar, 2021 22:18\nZuk · 27 oktobar, 2021 17:48


Xross trka dobila novog šampiona: Filip Bertl pokorio Taru! | Moj Svet Brzine - Djordje Djenic\nNaslovna » Moto sport » Xross trka dobila novog šampiona: Filip Bertl pokorio Taru!\nDođoh, odvozah, pobedih! Tako bi mladi Austrijanac Filip Bertl mogao da opiše svoj boravak na Tari i učešće na Xross trci iz koje je izašao kao apsolutni pobednik nakon što je imao najbolja vremena sva tri dana takmičenja. Na drugom mestu našao se novozelandski as Kris Birč, dok je treće mesto pripalo prošlogodišnjem pobedniku, Slovencu Mihi Špindleru.\nNajveće hard enduro takmičenje u Srbiji, Xross trka održana je od 10. do 12. juna na Tari i na njoj je učestvovalo više od 200 vozača motora koji su došli praktično iz svih krajeva sveta. Tokom tri dana oni su savladavali neuređene i divlje predele ove surove planinske lepotice, a celu trku dodatno je zakomplikovalo (ne)vreme jer su se konstantno smenjivali pljuskovi i sunce.\nPrvi dan bio je rezervisan za pakleni Prolog koji je dodatno otežala kiša koja je neprestano padala. Drugog dana, vozači su se uhvatili u koštac sa trasom dugom 90 kilometara za klasu A i klasu B, odnosno 150 kilometara za Tešku i Super Tešku klasu. Klanci, kamenjari, ekstremne uzbrdice i veoma strme nizbrdice, blato i voda samo su neke od prepreka koje su testirale brzinu, agilnost i izdržljivost takmičara. Trećeg, odnosno finalnog dana čekala ih je kraća trasa, svega 30 kilometara, ali neverovatno teška. Pred njima su bili nabujali potoci, kanjoni, strmi spustovi i uzbrdice pod uglom većim od 45 stepeni uz koje se trebalo popeti na motoru, ili gurajući motor, što je često bio slučaj. Vozači su dali poslednje atome snage i pomerili granice svoje izdržljivosti i ovom nadmetanju sa prirodom. Iako umroni i blatnjavi, na cilj su stizali sa osmehom na licu.\nFilip Bertl je ime koje treba dobro zapamtiti jer njegovo vreme tek dolazi. Ovaj Austrijanac ima 25 godina i iako mu je motociklizam u krvi i na motoru je od najranijeg detinjstva, u hard enduro svetu je tek od 2013. godine. Ovaj spretan mladić bez problema savladava sve prepreke i reklo bi se krupnim koracima gazi ka svetskom hard enduro vrhu, što potvrđuje i činjenica da je kako na Prologu, tako i tokom preostala dva dana takmičenja na Tari bio ubedljivo prvi.\nPrvi put sam u Srbiji i samim tim na ovoj trci i presrećan sam zbog pobede. Sva tri dana bila su izuzetno dobra, Prolog je bio odličan imao je balvane i sekcije sa kamenjem, a zatim i onu nizbrdicu što je bilo zaista super. Durgog dana takmičenja bilo mi je malo teže jer sam išao prvi, pa nisam imao nikakav trag da pratim, ali uspeo sam da budem najbrži, a i motor me je dobro služio. Poslednjeg dana sam bio već opušteniji jer sam imao prednost od nekoliko minuta, ali to ne znači da mi je bilo lako. Trasa na Tari je veoma interesantna jer ima sve elemente hard endura, tu su teške linije, reke i potoci, uzbrdice, nizbrdice, baš sve što jednoj ovakvoj trci treba. Dolazim i sledeće godine i sigurno ću dovesti još neke vozače iz Austrije – poručio je novi Xross šampion.\nFavorit publike, Novozelanđanin Kris Birč završio je na drugom mestu, ali je zadovoljan svojim plasmanom i oduševljen lepotom Tare.\nBilo je prilično teško, mnogo klizavih reka i malih balvana sakrivenih u travi zbog čega sam puno puta padao. Zadovoljan sam drugim mestom, trebalo je malo više snage da bih prestigao Bertla, ali nisam bio dovoljno spreman. Ovde sam se veoma lepo zabavio, Tara je predivna, nekoliko puta sam tokom vožnje poželeo da zastanem i uživam u pogledu, ali morao sam da produžim dalje. Organizacija je odlična, staze su toliko dobro označene da dugo nisam video tako dobru markaciju trasa. Nadam se da ću doći i sledeće godine – rekao je Birč.\nProšlogodišnji pobendik Miha Špindler završio je trku na trećem mestu i smatra da je ove godine Tara bila izazovnija, a konkurencija jača.\n– Zadovoljan sam trećim mestom. Staza je bila super, nije bila previše teška. Najveći problem drugog dana bila je dužina od 90 kilometara, to nas je poprilično umorilo, ali je poslednji dan bio taman. Tog finalnog dana mi je najteži bio Mihin potok koji je i nazvan po meni jer sam ga prošle godine jedini prešao. Prošli put je bilo suvo i bilo je lakše, a sada je nabujao zbog kiše pa sam morao da guram motor .Sve pohvale organizatorima, rado ću doći i naredne godine – rekao je Špindler.\nBen Hemingvej, vozač iz Engleske, koji je takođe prvi put na Xross trci bio je četvrti, ali je svojom skromnošću ostavio najveći utisak kako na fanove, tako i na organizatore trke.\nNije bilo tako mokro i vlažno kao što sam mislio da će biti s obzirom da je padala kiša. Jasno je da moram biti brži, ali bez obzira na plasman ja sam se odlično proveo i voleo bih da se zahvalim organizatorima i publici. Staza je bila odlična, sa puno tehničkih detalja koje obožavam da vozim, meni reke, kamenjari i ostale prpereke nisu bile problem jer sam dugo vozio trial. Problem su mi bile brze deonice na kojima sam morao da održim ritam sa ostalim momcima. Moram da pohvalim organizaciju za fenomenalno obeležene staze, jer iako sam prvi put na planini nijednom nisam zalutao – rekao je Hemingvej.\nOvo treće izdanje Xross trke opravdalo je i sva očekivanja organizatora.\nOrganizovali smo trku na svetskom nivou na našoj planini, što su potvrdila i svetska imena svojim komentarima i oduševljenjem i generalno kompletnim svojim utiskom. Hard enduro u Srbiji definitivno ima budućnost, ali potrebna je podrška svih ustanova i sponzora, koje su i do sada bile sa nama. Napredovali su i naši vozači, kada pogledam prvu trku na Kopaoniku i ovu treću po redu na Tari, to kao da nije isti događaj. Vozači imaju bolje veštine, kvalitetniji su im motori, bolje poznaju opremu, a ove godine pre trke imali smo i školu sa Krisom Birčom koja je dodatno doprinela njihovoj spremnosti. Mislim da je ova trka prava stvar i dobro ćemo razmisliti kako će sve to izgledati naredne godine – rekao je Nikola Belić, jedan od organizatora Xross trke.\nFilip Bertl (AUS) 3h:33:27\nKris Birč (NZL) 3h:40:35\nMiha Špindler (SLO) 3h:46:45\nTomas Župan (SLO) 3h:09:01\nJanez Jelenc (SLO) 3h:13:00\nAleksandar Marić (SRB) 3h:14:32\nMiloš Dišković (SRB) 24:42.62\nNikola Kolev (SRB) 27:14.45\nDean Blaževski (MKD) 27:22.06\nDane Medić (SRB) 27:25.75\nMiloš Knežević (SRB) 29:07.98\nMilan Matejić (SRB) 30:30.54


Tridest radnika zaposleno poticajem Općine Kakanj | KakanjLive\nTridest radnika zaposleno poticajem Općine Kakanj\n16.06.2016. - Za 30 nezaposlenih osoba Općina Kakanj će isplaćivati mjesečnu bruto plaću od 523 KM tokom njihove šestomjesečne obuke i usavršavanja\nU sali Općine Kakanj danas je upriličeno potpisivanje ugovora sa poslovnim subjektima kojima će Općina Kakanj dodijeliti podsticajna sredstva u okviru projekta „Sufinansiranje troškova obuke, stručnog osposobljavanja i usavršavanja radnika u skladu sa potrebama poduzetnika i obrtnika sa područja općine Kakanj”.\nUgovori su potpisani sa sljedećim poslovnim subjektima: „ZAIMOVIĆ“ d.o.o. Kakanj, „INOX METAL“ Kakanj, P.O.„HUREM“ Kakanj, JP „GRIJANJE“ d.o.o. Kakanj, „MIN-PEK“ Kakanj, PPUD „GRADINA“ d.o.o. Kakanj, „STOLARIJA MEŠA“ Kakanj, „HARDY“ Kakanj, „ĆOSIĆ“ d.o.o. Kakanj, „ELEKTROVAR“ d.o.o. Kakanj i „KAKANJ PETROL“ d.o.o. Kakanj, dok će naknadno biti potpisani ugovori sa poslovnim subjektima NTV „IC“ Kakanj, „INKOS“ export import d.o.o. Kakanj i „BI-EN“ Kakanj jer njihovi ovlašteni predstavnici zbog poslovnih obaveza nisu bili u prilici prisustvovati današnjem potpisivanju.\nZa 30 nezaposlenih osoba Općina Kakanj će isplaćivati mjesečnu bruto plaću od 523 KM (neto plaća plus doprinosi) tokom njihove šestomjesečne obuke i usavršavanja.\nNezaposlene osobe sa evidencije Zavoda za zapošljavanje bira poslovni subjekat.


GLAVNI TUŽILAC I ICMP PODRŽAVAJU POČETAK PROCESA REVIZIJE NEIDENTIFIKOVANIH POSMRTNIH OSTATAKA U OBJEKTIMA ZA ČUVANJE POSMRTNIH OSTATAKA U BiH\nProces revizije svih mrtvačnica i kosturnica u BiH, koji je iniciralo Tužilaštvo Bosne i Hercegovine, započeo je 05. 06. 2013. godine aktivnostima na Gradskom groblju „Sutina“ u Mostaru. U toku procesa revizije, u kojem će glavni nosioci aktivnosti biti Institut za nestale osobe BiH, entitetska tužilaštva, Tužilaštvo Brčko distrikta BiH i Tužilaštvo BiH, utvrdit će se činjenično stanje u objektima, odnosno izvršiti popis svih neidentifikovanih posmrtnih ostataka u 12 objekata u BiH.\nObjekti za čuvanje posmrtnih ostataka u oba entiteta u BiH trenutno pohranjuju oko 9.300 neidentifikovanih slučajeva. Prikupljeni podaci ukazuju da ovi slučajevi predstavljaju 2.500 različitih individua, za koje je ICMP primio koštane uzorke i iz njih ekstraktovao genetske profile. Međutim, navedeni genetski profili se nisu podudarili ni sa jednim od preko 9.000 kompletnih „setova“ krvnih uzoraka u ICMP-ovoj bazi, koje je ICMP dobio od 18.000 srodnika nestalih osoba.\nPopisom će se utvrditi status svakog pojedinačnog slučaja i procijeniti koje korake je potrebno preduzeti da se slučaj riješi. ICMP će dodijeliti svoj tim antropologa kako bi pomogli Tužilaštvu BiH, Institutu za nestale osobe (INO) BiH, kantonalnim i okružnim tužilaštvima, Tužilaštvu Brčko distrikta BiH i patolozima, u njihovim nastojanjima da riješe ove slučajeve.\nGlavni tužilac Goran Salihović: „Tužilaštvo BiH podržava sve aktivnosti usmjerene ka pronalasku i identifikaciji posmrtnih ostataka nestalih osoba, što će pomoći procesu traženja nestalih u BiH i porodicama žrtava rata i ratnih zločina, da nakon dugo godina traganja za posmrtnim ostacima saznaju sudbinu svojih najmilijih, kako bi ih dostojno ukopali. Također, ovaj proces je važan i za procesuiranje predmeta ratnih zločina, u kojima se dokazi o zločinima često zasnivaju na pronađenim i identifikovanim posmrtnim ostacima žrtava. Očekujemo pomoć državnih institucija i međunarodne zajednice u ovom procesu, koji ima za cilj i efikasnije rješavanje predmeta ratnih zločina u interesu pravde i vladavine prava u BiH.“\n„ICMP već godinama savjetuje da neidentifikovani ostaci u mrtvačnicama u BiH trebaju proći reviziju. Zahvaljujući inicijativi Tužilaštva BiH, nadamo se da će konačno biti ostvaren napredak u rasvjetljavanju ovih slučajeva i da ćemo kao rezultat toga doći do novih identifikacija. Za uspjeh procesa bit će potrebna tijesna saradnja ICMP-ja, Tužilaštva BiH, INO-a BiH, sudskih patologa kao i tužilaštava na entitetskim i nižim nivoima“, izjavila je generalna direktorica ICMP-ja, Kathryne Bomberger.\nDo danas je u BiH identifikovano preko 70% od oko 30.000 nestalih osoba, a većina ih je identifikovana uz saradnju ICMP-ja, koji je uspostavljen 1996. godine sa ciljem da osigura saradnju vlada u procesu lociranja i identifikovanja nestalih osoba.


Policijsku upravu istarsku posjetile policijske službenice njemačke interventne policije - TV Istra\nHome Vijesti\tPolicijsku upravu istarsku posjetile policijske službenice njemačke interventne policije\nby Krunoslav Balen 20/06/2019\nU sklopu radnog sastanka, predstavnice njemačke interventne policije posjetile su sa svojim domaćinima PU istarsku, gdje ih je dočekao zapovjednik Interventne jedinice policije Pula Dragan Brunjak, koji im je predstavio rad jedinice, s naglaskom na ulogu policijskih službenica.\nInterventna jedinice policije osnovana je 2001. godine, a nastala je iz Specijalne jedinice policije. Kao jedan od uvjeta prilikom osnivanja jedinice, navedeno je da u njenom sastavu treba biti 5% žena, no budući da u to vrijeme kolegice nisu bile zainteresirane za rad u interventnoj policiji, pulska Interventna jedinica policije imala je tada četiri žene, što je iznosilo oko 3%. Danas jedinica u svom sastavu ima šest policijskih službenica, koje čine oko 10% sastava, a policijske poslove obavljaju ravnopravno sa svojim kolegama. ”Naše policijske službenice obavljaju sve policijske zadaće, neke čak i bolje od muških kolega te se ističu sa svojim organizacijskim sposobnostima. Intencija nam je da u našim redovima bude što više policijskih službenica, a svakako bismo ih voljeli vidjeti i na rukovodećim mjestima” rekao je zapovjednik Brunjak, napomenuvši kako će jedna od policijskih službenica iz jedinice uskoro započeti s tečajem za ronioca interventne policije te će biti prva žena ronilac u policijskim redovima u Republici Hrvatskoj.\nMIK: Novi Vinodolski “pogurao” Butorca u vodstvo ukupnog poretka


PRESLATKO: Supruga Novaka Đokovića otkrila ko vodi glavnu reč u njihovom domu | Zvezde | Nadlanu.com\nUtorak, 10. jan 2017. u 13:33\nZbog toga, Novak se trudi da svaki slobodan trenutak provede sa najbližima, a tako je bilo i ovoga puta, kada je srpski teniser, nakon trijumfa u Dohi, nakratko posetio porodicu u Monte Karlu. A Novakova supruga Jelena objavila je video na Instagramu na kom se vidi kako tat ai sin zajedno kuvaju, ili tačnije kako maleni Stefan vodi glavnu reč u kuhinji. Видео запис корисника Jelena Djokovic (@jelenadjokovicndf) дана 9. Јан 2017. у 10:09 PST- Tata nas je nakratko posetio pre nego što nastavi za Australiju, i odmah je shvatio ko je preuzeo glavnu reč u kući. Nigde nije kao kod kuće - napsiala je Jelena u komentaru uz video koji je objavila na Instagramu.Izvor: blic.rs Foto: Instagram\tTweet


ODKB poziva Ameriku na konsultacije - Sputnjik Srbija\nODKB poziva Ameriku na konsultacije\n09:13 11.06.2018 (osveženo 10:12 11.06.2018) Preuzmite kraći link\nMinistri inostranih poslova država-članica Organizacije dogovora o kolektivnoj bezbednosti (ODKB) usvojili su saopštenje u kojem se SAD pozivaju da se kroz konsultacije reši problem likvidacije raketa srednjeg i malog dometa, saopštio je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov na kraju sednice Saveta ministara inostranih poslova ODKB-a.\n„Usvojeno je saopštenje država-članica ODKB-a na nivou ministara inostranih poslova o Dogovoru o raketama srednjeg i malog dometa. U njemu se daje podrška tom dokumentu. Istovremeno izražavamo zabrinutost zbog toga što u poslednje vreme nastaju neke situacije koje omogućavaju da se pretpostavi da se Dogovor nalazi pod znakom pitanja. To nije ni u čijem interesu“, saopštio je šef ruskog spoljnopolitičkog resora.\n„U izjavi se nalazi poziv SAD da nastala pitanja budu rešena kroz konsultacije koje su tim Dogovorom predviđene“, skrenuo je pažnji Lavrov.\nOn je dodao da ni SAD ni Rusija nisu zainteresovane za potkopavanje Dogovora o likvidaciji raketa srednjeg i malog dometa.\nODKB, Sergej Lavrov


TEST OD 10 SEKUNDI OTKRIVA DA LI SMETE DA FARBATE KOSU: Obavezno ga uradite! | Lifestyle | Espreso\nUkoliko vam je kosa već dovoljno oštećena, bolje bi bilo da je ne farbate, Foto: Profimedia\nTEST OD 10 SEKUNDI OTKRIVA DA LI SMETE DA FARBATE KOSU: Obavezno ga uradite!\nObjavljeno: 11.01.2019. 16:35h\nMnogo faktora utiče na krajnji rezultat farbanja kose, ali jedan je ključan - kosa mora biti zdrava da bi nakon tretmana bojom izgledala dobro. Ako ćete kosu bojiti u kućnoj radinosti, frizeri savetuju da pre toga proverite u kakvom je stanju uz pomoć ovog jednostavnog testa.\n3. Ako kosa apsorbuje vodu u manje od 10 sekundi, onda je kutikula, tj. spoljni ljuskasti sloj kose previše oštećen i kosu nije moguće pravilno obojiti. Ako kapljicama treba više od 10 sekundi da se upiju, onda je vaša kosa u dobroj "formi".\nZBOG OVIH NAVIKA NISTE SREĆNI: 6 stvari koje vas najviše SPUTAVAJU!\nSRPKINJE, ŠTA ČEKATE? Ovaj čovek ima 70 MILIJARDI DOLARA i ponovo je SINGL! (VIDEO)\nSAVET: Na oštećenje osetljive kutikule utiče, između ostalog, češljanje mokre kose, preterano tretiranje kose peglom, uvijačem ili fenom, kao i blajhanje. Zbog svega navedenog kosa gubi svoju vlagu i nakon toga postaje ispucala.\nBONUS VIDEO: Party sezona još nije gotova: Ovako će vas zapaziti na dočeku Srpske nove godine!


Vučić: Srbija će voditi svoju politiku, štititi svoje interese\nRTV\t26.12.2017 11:26\nVučić je tako prokomentarisao novu izjavu američkog ambasadora u Makedoniji Hot Jia: "Na sve to imam prost odgovor - Amerikanci su naši prijatelji, svi su oni naši prijatelji, ali zemlju vodimo u skladu sa svojim interesima".\nOn je, u intervjuu Pink televiziji rekao da se država vodi rečima Stojana Novakovića u pismu iz 1900. godine ondašnjem predsedniku vlade: "Voleo bih da su Srbi više Srbi".\nNovaković je, kaže, rekao da bi voleo da su građani manje austrofili, ili rusofili i da su mnogo više Srbi.\n"Mi vodimo vladu i državu, govorim i o Ani (Brnabić) i o sebi, na način da pratimo interese Srbije, a ne bilo koje druge strane sile, ni SAD, ni Rusije, ni EU, niti bilo koga drugog", istakao je Vučić.\nTo je, istakao je, od presudnog značaja za budućnost Srbije.\nPodsetio je na unutrašnji dijalog o KiM, ističući da je počelo da se govori o problemima, pravima, mogućnosti i budućnosti na Kosovu.\nNe postoji racionalan razlog za sankcije Rusiji\nVučić je istakao da ne postoji nijedan racionalni razlog zbog kojeg bi Srbija uvela sankcije Rusiji, te ponovio da do toga neće doći dok je on predsednik države.\n"Ništa nam Rusija nije učinila nažao. Zašto bi uvodili sankcije zemlji koja nam ništa nije učinila, a nismo uveli onima koji jesu", upitao je on.\nKazao je da, takođe, ne vidi što bi išao protiv emocija sopstvenog naroda, i da je tako nešto radio samo kada je znao da postoje dobre stvari za budućnost koje treba da sprovedemo, pa je direktno išao protiv narodne volje, kao, na primer, kada je reč o merama fiskalne konsolidacije.\nIstakao je da nema razloga zbog kojeg bi Srbija uvodila sankcije Rusiji, i to ne samo zbog trgovinskih odnosa, navodeći da je izvoz naše zemlje u Rusku federaciju ove godine do sada porastao za 27,8 odsto.\n"Ništa nam Rusija nije učinila nažao. Zašto bi uvodili zemlji sankcije koja nam ništa nije učinila, a nismo uveli onima koji jesu", upitao je on.\nVučić je rekao da je u Rusiji ponovio u više navrata da Srbija ide ka EU i da ćemo ubrzati reforme u 2018. godini, kako političke tako i ekonomske.\n"Mnogo toga ćemo morati da ubrzamo iduće godine", naglasio je on.\nKazao je da je sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom imao sadržajne razgovore, ističući da je to najbolja definicija u jednoj reči.\n"Razgovarali o svim važnim temama za Srbiju. Postavio sam samo jedno pitanje koje se tiče Rusije. Razgovarali smo o situaciji u regionu, šta možemo da uradimo, napravimo, o očuvanju mira i stabilnosti, o Kosovu i Metohiji", preneo je Vučić.\nUkazao je da je razgovarano i o nastavku vojno-tehničke saradnje, kao i da je potvrđena želja da se završi gasovod, kako bi obezbedili snabdevanje Srbije, čija potrošnja godišnje raste za 300 miliona kubnih metara.\nPodsetio je da ni dan ne kasnimo sa plaćanjima i da i ruska strana ceni takav odnos.\n"Imao sam tu čast kao jedini Srbin. Niko iz regiona, osim jednog Slovenca, nije dobio tu čast, koju su dobili francuski predsednici Širak, Sarkozi, nekadašnji šef UN Ban Ki Mun, ili izraelski političar Šimon Perez", rekao je Vučić. Dodajući da je tamo održao predavanje o srpskoj politici rekavši da se nalazimo na evropskom putu.\nNa pitanje novinara da li ga je Putin upitao da ide sa njim na hokej, Vučić je kazao da je, pretprošli put, kada je bio u poseti Rusiji, dobio poziv, ali da ne zna da kliza.\n"Bilo je kasno uveče i on mi je rekao da idemo na noćnu hokej ligu. Ja sam rekao da sam naučio da rano ustajem i ne ležem kasno, a i da ne umem da klizam", rekao je on.\n2018. biće godina izazova\nSledeća godina biće puna izazova, procenjuje predsednik Srbije, a ključni će, kaže, biti Kosovo i Metohija, regionalni mir i stabilnost, te dalje jačanje ekonomije.\nVučić je rekao da je na Srbiji da očuva mir i stabilnost, da ništa ne učinimo i ne doprinesemo narastanju tenzija u Bosni i Hercegovini, te da, ako možemo, pomognemo da ne budu snažnije postojeće tenzije.\nTreća ključna stvar, rekao je, da ekonomija bude još jača i da možemo da povećavamo penzije i plate.\nSada, kaže, još samo 12 odsto penzionera, onih "najbogatijih", i dalje ima smanjene penzije, ali će krajem naredne godine i oni imati penzije veće nego sto su imali pre smanjenja.\nPenzionerima, kaže, hoće beskrajno da se zahvali, jer smo zahvaljujući njima uspeli da minimalne zarade onih koji najteže žive budu za 10 odsto veće.\n"Možemo da očekujemo da martovska plata bude 430-440 evra, sa ovim povećanjima, i krajem sledeće godine idemo na plate prosečne od 500 evra", rekao je predsednik Vučić i podsetio da je lider DS Dragan Šutanovac svojevremeno rekao da kada se to dogodi, "kada Vučić to bude postigao, svi treba da glasamo za SNS".\n"Naravno, ne moraju to da rade", primetio je Vučić.\nI "visoke" penzije biće povećane\n"I onaj mali postotak visokih penzija, kao što primaju moji roditelji, biće povećane iduće godine. Ostalih 87 odsto već će od januara imati veće penzije", istakao je on, rekavši da je prosečna penzija u Srbiji 25.000 dinara, a ne 15.000 kako neki tvrde, kolika je, inače, bila pod ranijim vlastima.\nNaglasio je da takvi rezultati moraju priznati, ako se želi biti fer.\nOgroman je napredak, nećemo ponoviti greške 90-tih i 2000.\nVučić je izjavio da je Srbija napravila ogroman napredak, da se svi u regionu takmiče sa svakim i ukazao da su na kraju brojke te koje pokazuju rezultat.\nVučić je naveo da je 20. decembra i MMF u svom izveštaju naznačio da je Srbija napravila ogroman napredak i da imamo pouzdanost u ekonomiji, da se javni dug smanjuje, da smo veoma dobro mesto za investicije, poboljšani su uslovi rada na tržištu...\nKazao je i da nam je podignut kreditni rejting sa BB minus na BB.\nPredsednik je istakao da Srbija napreduje u svakom smislu, te da je poseban progres napravljen u agendi strukturnih reformi. Srbija i Hrvatska su danas na istom kreditnom rejtingu, to znači da Srbija doziva nove investitore, rekao je predsednik.\nOn je rekao da je Hrvatska članica EU, na primer, a da je u prvih šest meseci ove godine stranih investicija u Srbiji 1.182 miliona evra, a u Hrvatskoj 362 miliona, da je na današnji dan javni dug 62 odsto, a u Hrvatskoj 83 odsto BDP-a.\n"U poređenju sa zemljama EU, Srbija polako ali sigurno menja stvari nabolje. Sa kim se takmičimo? Sa svima u svemu i svi se sa svima takmiče i hoće da budu bolji od drugih. Nismo nikakvi lideri ni u čemu, ali za tri godine za 50 mesta smo skočili na Duing biznis listi. Napredujemo i nastavljamo da radimo svoj posao. A, na kraju su brojke te i rezultati su ono što se vidi, tu je semafor i pozivam ljude da na to obrate pažnju", rekao je Vučić.\nPredsednik ističe da Srbija danas gleda u budućnost i mir i da neće ponoviti greške iz 90-ih i 2000-ih.\n"Izbeći ćemo pljačke, korupciju i mafiju i nećemo svojim odlukama praviti greške", poručio je srpski predsednik.\nNezavisan ne znači da ne prima pare od nekog...\nPredsednik kaže da u Srbiji ne postoji cenzura, te upitao i o kakvim se to kod nas nezavisnim novinarima i medijima govori, a nezavisan znači samo "da si protiv svoje vlade i predsednika".\nApsolutno vodimo u regionu po stranim investicijama\nDirektne strane investicije u Srbiji u prvih deset meseci ove godine su 2,12 milijardi evra i po tome smo apsolutni lideri u regionu, rekao je Vučić.\nOn je rekao da Srbija ima više investicija nego četiri zemlje i jedna teritorija tzv. zapadnobalkanske šestorke i Hrvatska, iako članica EU, zajedno.\n"To vam govori koliko je Srbija postala uspešna i polako, ali sigurno napreduje", rekao je Vučić.\nOn je dodao da su plate u javnom sektoru i penzije mogle da budu i više povećane, ali su želeli da se to radi sistemski i da bude na sigurnom.\nNa komentar da to možda i nije dobro za njega, Vučić je odgovorio: "Pa šta ako nije dobro za mene?" i dodao da ne želi da kupuje izbore.\nU tom smislu, podsetio je na ubedljivu pobedu na predsedničkim, kao i na parlamentarnim izborima i ponovio da je sve lične ambicije ostvario i da je ostalo pitanje šta će ostaviti svojim naslednicima.\nPredsednik Srbije je istakao da je važno da im ostavi dobru zemlju, suverenu, nezavisnu, koja pita građane, koja ima dobar ekonomski rast i napreduje po svim kriterijumima.\n"Koja će da se približava EU, ali će da gaji iskreno prijateljstvo prema Rusiji i Kini", podvukao je Vučić.\nGovoreći o Kini i značaju prijateljstva sa tom zemljom, on je rekao da je plan da Železara, koju su preuzeli Kinezi, sledeće godine proizvodi 1,8 miliona tona.\nVučić je rekao i da se sa Kinezima i Rusima razgovara o RTB "Boru", koji je, kaže, jedan od ekonomskih zadataka za narednu godinu, kao i MSK i Petrohemija, podsetivši da je problem "Galenike" rešen ove godine.\nDejton ugrožen, spreman za sastanak s Kitarović\nPredsednik Srbije je ponovio da je, po njegovom mišljenju, Dejtonski sporazum ugrožen, ali da je on obezbedio mir, a da bi svako rušenje tog sporazuma moglo da dovede do nesagledivih posledica.\n"Krhko je to što je Dejton postigao, pa svako ko ide protiv tog sporazuma rizikuje lose posledice", rekao je i pomenuo u tom kontekstu: "Videli ste intervju Izetbegovića".\nPrepričao je i kako je izgledao dogovor o granici između Srbije i BiH, kako je rekao, najpre u zvaničnom razgovoru u Sarajevu, a zatim na večeri.\n"Mi smo u Sarajevu razgovarali o utvrđivanju granica i rekao sam da mi tražimo\n13 plus 24 hektara, što je vezano za hidroelektrane Zvornik i Bajina Basta, a da smo spremni da nadoknadimo, gde god BIH to želi".\nOdgovarajući na pitanje zašto je otkazana njegova poseta Zagrebu koja je planirana za decembar, Vučić je poručio: sastanak sa Kitarović - možda hoće, možda neće, ja sam uvek spreman.\n"Obmanjivali su Hrvate o nestalima, a mi smo izračunali da je više nestalih Srba nego Hrvata, pa kad sam to tamo rekao na inauguraciji svi su skočili na mene da sam četnik i svašta još...", rekao je Vučić.\nDodao je da ti koji pričaju i pominju Memorandum i Načertanije nisu to ni pročitali, a da u svakom slučaju nikoga nećemo pitati koji ćemo pravni dokument usvojiti u našoj skupštini, a koji će biti usmeren na to da se očuva jezik i kultura i nacionalni identitet Srba.\n"Izgleda sam svima nešto nudio, evo odričem se i ove funkcije"\nIzgleda da sam svima nešto nudio, primetio je Vučić povodom medijskih napisa da je nudio Draganu Đilasu da bude gradonačelnik ili potpredsednik vlade.\nUpitan da li je i Jankoviću nudio premijersko mesto, rekao je da je ''sve bilo uspešno, ali da je mali problem bio to što ljudi u Srbiji to nisu želeli''.\n''Evo, dobrovoljno se odričem vlasti i funkcije'', rekao je u odgovor na sve te napise.\nOn je rekao i da ga politički protivnici u Srbiji hvale u privatnim razgovorima, ali da to javno ne čine.\n''Privatno me hvale, ali javno kao da ih zmije i gušteri ujedaju, pa ne mogu da mi čestitaju na rezultatima'', naveo je Vučić.\nSledeće godine punom parom u izgradnju stanova\nPredsednik najavljuje da će sledeće godine "punom parom" započeti izgradnja stanova za pripadnike bezbednosnih službi.\nAko to bude "krenulo" dobro, projekat će biti proširen i na mlade bračne parove, kao bi se, između ostalog, podstaklo rađanje, dodao je on.\n"Važno je da krenemo da radimo u maju i junu, da položimo kamen temeljac, da pripremio sve sa Beogradom i drugim lokalnim samoupravama i krenemo u taj veliki projekat", rekao je Vučić.\nOn je dodao da će država uložiti jednu milijardu za oko 4.000 ili 5.000 stanova.\n"Sve ukupno, kada budemo naplatili deo troškova na milion kvadrata, državno ulaganje trebalo bi da bude, odnosno državni minus može da bude 200 miliona, što je minimalno za ovako ogromno ulaganje, podizanje BDP i podizanje građevinske industrije", rekao je Vučić.\nOn je ponovio da bi, primera radi, za stan od 60 kvadrata učešće korisnika kredita trebalo da bude samo 5 odsto, odnosno 1.500 evra, kako bi pokazao želju da živi u tom stanu.\nDržava će da učestvuje sa dodatnih 5 odsto, a kredit banke je 90 odsto, odnosno 27.000 evra. Kamata na kredit države bila bi 0,5 odsto, a kamata na kredit banke 2,9 plus euribor, a rok otplate 35 godine.\n"Dakle, rata na kredit banke bi bila 126 evra na mesečnom nivou. Gde možete da iznajmite stan, a kamoli da bude u vašem vlasništvu od samog početka za 126 evra. Poslednjih pet godina samo 25 evra", rekao je Vučić.


SMESTA | Zapisnik\nPočetak / Formati vojne prepiske / Zapisnik\nZapisnikom se daje pregled prethodne prepiske i iznosi osnov ili ovlašćenje na osnovu kojeg je određena aktivnost preduzeta (pogledajte primer). Zapisnikom se, takođe, dokumentuju interni sastanci ili službani telefonski razgovori.\n1. Rezime. Rezime sadrži izvor, oznaku kancelarije, datum, predmet, primaoca i tražene ili zabeležene aktivnosti.\n2. Osnov za aktivnosti. Pruža informacije o događajima koji su prethodili, a koji predstavljaju direktan osnov za aktivnost. Navedite i osnov i ovlašćenje za aktivnosti. Na taj način pružićete osnovne informacije i licima koja pregledaju zapisnik i onima koji odobravaju aktivnosti.\n3. Koordinacija. Ovaj deo sadrži: naziv kancelarije ili agencije; ime, zvanje i broj telefona lica s kojim je obavljen razgovor ili sastanak; datum kada je izvršena koordinacija, i podatke o saglasnostima, nesaglasnostima ili drugim aktivnostima.\nFormat Za pisanje dopisa koristite format prilagođene blok-forme. Ovaj format ima tri dela: uvodni, srednji i završni deo.\nPišite zapisnik na belom papiru. Skraćena forma zapisnika može biti otkucana ili napisana na dnu kopija dokumenata ili akata. Tako se štedi papir i mesto u arhivi i obezbeđuje da se sve informacije o jednom predmetu nalaze na jednom mestu.\n1. Otkucajte oznaku kancelarije uz levu marginu, na oko 2,5 cm od gornje ivice papira. Otkucajte datum ili stavite pečat sa datumom u istom redu, što bliže desnoj margini.\n2. Otkucajte reč ZAPISNIK uz levu marginu, u trećem redu ispod oznake odrednice.\n3. Otkucajte PREDMET uz levu marginu, u drugom redu ispod ZAPISNIK.\n4. Počnite tekst u trećem redu ispod poslednjeg reda naziva predmeta.\n5. Pokušajte da ograničite dužinu zapisnika na jednu stranicu. Ukoliko je potrebno da dokument ima i drugu stranicu, pratite uputstva o nastavljanju dopisa na drugoj stranici.\n6. Obeležite pasuse i potpasuse zapisnika kao u dopisu. Pripremite i postavite i sve preostale elemente (blok-potpis i spisak priloga) kao u dopisu. U zapisniku se ne navodi „ZA KOGA“ je on potpisan.\n7. Svako ko po službenoj dužnosti koristi ovaj format može da pripremi i potpiše zapisnik.\nPrimer: Priprema zapisnika\nPreuzmite ovaj dokument i primer kao fajl (.doc 61kb)


Poruka putem obrasca za kontakt ili, naprimjer e-poštom na service-ba@deichmann.com ili poštom pismom firmi Deichmann obuća d.o.o. Sarajevo, Franca Lehara 2, 71000 Sarajevo ili ili privacy-ba@deichmann.com, je dovoljna da se odjavite. Naravno, link za otkazivanje pretplate je dostupan u svakom e-biltenu.\n• Zaštita podataka i korištenje Facebooka


Sportske.net - "Verujte u Artetu" - dokle?\nBivši defanzivac smatra da je Španac pravi čovek.\nNekadašnji fudbaler Arsenala Per Mertezaker smatra da je Mikel Arteta pravi čovek za klupu tog tima i da je neophodno dati mu dovoljno vremena kako bi se videli rezultati.\nOd odlaska Arsena Vengera, Arsenal ne liči na ekipu koja je skoro dve decenije konstantno bila u vrhu engleskog fudbala. Novac se ulaže i to ogroman, ali rezultati su daleko od dobroh. Stigao je Mikel Arteta posle Unaja Emerija kao učenik Pepa Gvardiole i za sada se muči.\nProšla sezona bila je za zaborav, ova je počela na sličan način sa čak tri uzastopna poraza i gol-razlikom 9:0. Potrošeno je najviše novca od svih klubova u Premijer ligi - oko 150 miliona funti - ali teško je prognozirati hoće li im se to isplatiti.\nJedan od trenera iz akademije Arsenala Per Mertezaker veruje da hoće i smatra da u klubu i oko njega moraju da pruže poverenje Mikelu Arteti.\n"Uvek želite prečicu, znate. Želite odmah natrag u Ligu šampiona i odmah biste da budete uspešni. Shvatio sam radeći u akademiji Arsenala da je za svaki proces potrebno vreme i nadam se da će Mikel dobiti svoje", kazao je Mertezaker i dodao:\n"Radim veoma blizu njega i znam koliko želi da vrati Arsenal na mapu evropskog fudbala. Trebaće barem dve ili tri godine za tako nešto", uverava Mertezaker.\nArsenal je posle tri uvodna poraza ostvario dve pobede nad Noričom i Barnlijem. Sada ih čeka Totenhem, gde mogu da pokažu da li su na pravoj stazi ili su minula dva uspeha bila samo kreacija kratkog daha.


SNSD Gacko: Milović za Parlament BiH, Grgur ili Šuković za Narodnu skupštinu RS!?\nPrema saznanjima do kojih dolazi portal Kroz staru Hercegovinu krug kandidata za liste za Narodnu skupštinu i Parlament BiH ispred OO SNSD-a Gacko sveo se na tri imena.\nMnogi su Srđana Milovića već vidjeli na listi za narodnog poslanika, ali je posle neuspjeha u prethodnom pokušaju, ovaj put prvo obišao teren i skontao da nema nikakve šanse jer “Trebinjska struja” ima utaban put za prolaz svojih kandidata. Milović koji u SNSD 2014. godine ušao sa svojim “Pokretom” za Gacko suvereno i neprikosnoveno vlada ovom strankom i RiTE Gacko, a ovaj njegov potez prema tvrdnjama dobro upućenih u politička dešavanja u Hercegovini znači i njegovo lagano povlačenje sa političke scene. To najviše zabrinjava one koji očekuju zaposlenje i druge privilegije, jer će se teško upuštati u te avanture obzirom da su mu šanse za prolaz u Parlament BiH više nego minimalne.\nIzmedju Siniše Šukovića i Aleksija Grgura van Gacka će se odlučivati o kandidaturi za Narodnu skupštinu RS. Siniša Šuković je jedan od osnivača stranke, i u dva mandata u skupštini odbornik. On ako bude kandidat teško može računati na podršku Ognjena Milinkovića načelnika ovog mjesta, jer je njegov rad počeo i javno kritikovati. Loše stoji i među pridošlicama iz Pokreta za Gacko, tako da jedinu šansu vidi u “starom” članstvu ove stranke, koga gotovo da nema. Direktor ” Radio Gacka” Aleksije Grgur nije neko ko se politički dokazao, makar ne u SNSD-u. Članstvo ove stranke sliježe ramenima na pomen njegovog imena. Jedino što možemo zaključiti da SNSD iz Gacka, ni naredne četiri godine u skupštinskim klupama neće imati svoga predstavnika.\nNEWER POST“Crveni alarm odavno je upaljen, ali vlast ne reaguje”\nOLDER POSTNajnovije: Rat u Ukrajini, 114. dan – Veliki broj stranih plaćenika opkoljen u Azotu u Sjeverodnjecku. Kreće velika ruska ofanziva


Laguna - Bukmarker - Prikaz priručnika „Osnove Astrologije“ Ejmi Hering - Knjige o kojima se priča\nMalo šta je tako čarobno i opčinjavajuće kao kada prvi put pogledate svoju natalnu kartu. Bez obzira na to da li verujete da planete mogu da utiču na naše živote ili ne, prvi pogled na tu kartu sa tehničkim podacima i ezoteričnim simbolizmom je iskustvo koje se ne zaboravlja.\nNatalne karte se koriste da predstave tačku u vremenu, zamrznutu i prikazanu u jedinstvenom dijagramskom obliku. Samo neko visoko obučen i iskusan u tumačenju njihovih tajni može otkriti svetu suštinu koja je kriogenički zapečaćena u njima.\nBar tako tvrde mnogi od današnjih vrhunskih i najcenjenijih astrologa kada su spremni da otkriju suštinu svog umeća, objavljujući priručnike za početnike kako bi im pomogli da razmrse tajne kakve se neizbežno nalaze u svakoj natalnoj karti.\nEjmi Hering uči druge astrologiji već više od dvadeset godina. U svojoj knjizi „Osnove astrologije“ ona polazi od samih temelja ključnih aspekata natalne karte.\nOd početnog objašnjenja šta je karta, kako se formira i šta predstavlja, do detaljnih ispitivanja natalne karte američkog komičara Stiva Martina, Hering lagano odmotava mnoge simbolične veze između planeta, aspekata između njih i znakova horoskopa koji pojedinačno i zajednički otkrivaju suštinu nečijeg psihičkog i duhovnog bića.\nPostoje dva osnovna aspekta astrološkog tumačenja. Prvi opisuje značaj pozicija planeta i šta one predstavljaju – drugim rečima njihove tehničke karakteristike.\nDrugi razmatra šta ti odnosi zaista znače i kako otkrivaju vaše skrivene ili unutrašnje lične osobine.\nManje-više svaki astrolog će vam isto objasniti šta, na primer, predstavlja Saturn u Vodoliji. Ono u čemu će se razlikovati jesu mišljenja o tome šta tačno svaka pozicija planete otkriva o pojedincu.\nTu veština analize, raspon ličnog iskustva i čak intuitivne sposobnosti astrologa dolaze do izražaja – iako mogu (a često to i rade) dovesti do ponekad suprotstavljenih rezultata.\nU svojoj knjizi Hering upoznaje čitaoca sa nekom vrstom holističke analize koja je potrebna savremenom astrologu prilikom tumačenja natalne karte i to jezikom koji laik može razumeti.\nU tu svrhu ona prilazi analizi natalne karte iz psihološkog ugla, naklonjena verovanju da karta svom vlasniku nudi mogućnosti za rad i lični razvoj umesto da se drži otrcanih predviđanja zasnovanih na starim proročanskim konceptima.\nKao novajlija u ovom svetu, čitalac je pozvan da pođe na put kroz Zodijak, planete našeg solarnog sistema, astrološki sistem kuća, aspekte planeta i Mesečevih čvorova, pre nego što mu se predstavi nepredniji nivo u kome se radi o spajanju svih tih elemenata zajedno radi tumačenja karte.\nSvaki iskusniji astrolog je sposoban da odmah pošto pogleda nečiju natalnu kartu intuitivno oseti kakva je ličnost osoba za koju je karta napravljena.\nOni slabijih mogućnosti će morati da napipavaju svoj put, u početku skupljajući ključne osobine a zatim polako i sistematski gradeći okvir za svoje tumačenje.\nHering svojim čitaocima nudi putokaz kako da postanu sposobni da to sami rade. Takođe daje uputstvo na koje ključne osobine natalne karte da obrate pažnju i kako da otkriju ne samo očigledne elemente karte već i moguće neobičnosti i specifičnosti.\nNatalna karta za mnoge može predstavljati nedokučive dubine ali kada ste adekvatno pripremljeni za tumačenje delovanja planeta, horoskop postaje jasniji.\nNaša ocena knjige „Osnove astrologije“ Ejmi Hering\nAutorka je diplomirala Šegrtski program evolucione astrologije Stevena Foresta. To se vidi jer ova knjiga pokazuje sve ključne osobine savremene astrološke analize.\nOvo izdanje je namenjeno početnicima i ta činjenica bi mogla biti od značaja za vas a možda i ne – jer, na kraju krajeva, neko bi mogao reći da, ako je astrologija nauka ili veština koja se poziva na matematičke proračune, onda razlike između astroloških škola ne bi trebalo da se razlikuju.\nAli, kako će čitalac sam otkriti, osnovni stil analize koji astrolog izabere jeste od velike važnosti – naročito ako natalnoj karti prilazite kao mogućem oruđu za duhovni i psihološki razvoj. Ako je to vaš cilj, onda su „Osnove astrologije“ priručnik koji će vam biti od neizmernog značaja.\nZa razliku od prašnjavih dela koje sam ja proučavao učeći astrologiju, „Osnove astrologije“ je knjiga izrazite jasnoće i širokog raspona. Zvezdana nauka je predstavljena na način koji odražava 21. vek i svest doba Vodolije.\nOvo je dobro sastavljena knjiga i jedna od onih koje se izdižu iznad ostalih svojim vrsnim interpretacijama astroloških aspekata i uvrštavanjem mnogobrojnih tehnika koje astrolozi koriste a koje ljubomorno čuvaju za sebe. Mislim da je ovo sjajna knjiga za polazak na put samootkrivanja kroz astrologiju.


Mis van der Roe majstor staklenih fasada - Prozori + Vrata\nArhitektura Mis van der Roe majstor staklenih fasada\nMis van der Roe majstor staklenih fasada\nFASADA staklo & aluminijum\nLudvig Mis van der Roe (Ludwig Mies van der Rohe), poznat po krilatici „manje je više“, je bio jedan od najvažnijih arhitekata moderne, naširoko poznat kao arhitekta koji je prvi počeo da koristi velike staklene površine na svojim objektima. Njegovi projekti su u arhitekturu tog vremena uveli novi nivo jednostavnosti i transparencije, a same zgrade su često u arhitektonskim krugovima pominjane kao „kost i koža“ arhitekture zbog naglasku na čeličnoj konstrukciji i staklenoj ovojnici. Odličan primer koji ilustruje ovaj neobičan opis – kost i koža arhitekture – je njegov projekat za poslovnu zgradu Sigram (Seagram Building) čiji dizajn u potpunosti sažima eleganciju i principe modernizma. Ovim projektom Mis van der Roe je, takođe, postavio standarde za dizajn, projektovanje i gradnju modernih nebodera.\nSeagram Building, www.artwave.it\nOsim što je staklo bilo važan deo opusa Misa van der Roa ono je takođe imalo veoma važan uticaj na arhitekturu moderne i u značajnoj meri je uticalo na način na koji arhitekte, dizajneri, ali i korisnici prostora danas uobličavaju i razmišljaju o prostoru.\nDanas je staklo jedan od najviše korišćenih materijala u građevinskoj industriji. Ono se koristi u ogromnom broju elemenata u modernim projektima, od prozora preko zidova-zavesa, krovova i skulpturalnih fasada pa do elemenata unutrašnjeg prostora kao što su stepeništa i podovi. Staklo kao veoma raznovrstan građevinski materijal zamagljuje granice između unutrašnjeg i spoljašnjeg prostora, a istovremeno pružaju korisnicima prostora mogućnost da zaštite svoju privatnost upotrebom specijalnog stakla. Upotreba stakla, takođe, omogućava širok pogled na okolinu, a staklene površine koje se protežu od poda do tavanice omogućavaju da u unutrašnji prostor prodre maksimalna količina svetlosti.\nStaklo je danas jedan od najpopularnijih materijala koji se koristi prilikom projektovanja objekata najrazličitijih tipologija, međutim, počeci ove izuzetne popularnosti se najbolje vide u radovima prominentnog arhitekte modernizma Misa van der Roea.\nZa Misa koji je svoju karijeru arhitekte razvijao u prvoj polovini 20. veka staklo je bilo odraz duha vremena baš kao što je Mis čvrsto verovao da svaki objekat treba da bude jasna i glasna poruka sopstvenog vremena. Njegova dva neizgrađena projekta u Berlinu koje je izradio 1919. i 1921. godine smatraju se prvim neboderima od čelika i stakla. Ove strukture bi posmatraču danas izgledale potpuno obično, neupadljivo, možda čak i neugledno, ali u vreme u kojem su projektovane one su bile rezultat pionirskih inovacija u tehnologiji materijala.\nDeo ovih važnih inovacija potekao je od Misovog izuma trakastih prozora koji su se prvi put našli u upotrebi poslovne zgrade koja je izgrađena 1922. godine. U to vreme ove neprekinute trake stakla ugrađene između dve betonske ploče postale su standard za dizajn, projektovanje i izradu fasada koje su postale veoma popularne i počele da se koriste na mnogim poslovnim objektima.\nOsnova Misove dizajnerske filozofije i jedna od vodećih sila u njegovom radu koja je u ogromnoj meri uticala na izbor i korišćenje stakla u njegovim projektima bila je ideja prostora koji teče, koji je fluidan.\nOn je verovao da arhitektura mora da obezbedi „tok prostora“, neprekinuto kretanje u prostoru kao i da granica između unutrašnjeg i spoljašnjeg prostora treba da bude nevidljiva, praktično izbrisana. Upotreba stakla bila je prirodan rezultat ove filozofije pošto je staklo savršeno obezbeđivalo sve uslove koje je Mis u svom pogledu na arhitekturu uspostavio.\nOtvoreni prostori oslobođeni stubova i zatvoreni staklenim površinama, kao što je to primer kod Tehnološkog instituta u Ilinoisu (Illinois Institute of Technology), su u vreme kada su nastali bili u velikoj meri revolucionarni.\nBarcelona Pavilion, Arhitekta Mis van der Roe, Foto: www.divisare.com\nKoncept prostora koji teče Mis je ostvario u svom Barselona paviljonu (Barcelona Pavilion) gde pokretni paneli od stakla i mermera dozvoljavaju da prostor bude fleksibilan i da ne zavisi od noseće konstrukcije.\nStaklo je u prvoj polovini 20. veka posmatrano kao izuzetno moderan materijal, a Mis je u ovom materijalu prepoznao kapacitet da poveže ljude sa prirodom, unutrašnji sa spoljašnjim prostorom, ali i da promeni pogled na odnos ovh prostora, pogled na prirodu i pogled na spoljašnji prostor.\nSavršen primer filozofije arhitekture\nNjegova Kuća Farnsvort (Farnsworth House) je savršen primer kako je Mis van der Roe koristio staklo kao savršen način da izrazi svoju filozofiju arhitekture. Mis je ovaj projekat završio 1945. godine, a kuća je konačno izgrađena 1951. godine. Na mnogo načina ovaj projekat je za Misa predstavljao eksperiment kojim je testirao granice svojih dizajnerskih ideja i filozofija. Ovaj projekat izgrađen je na povučenom, pošumljenom placu u okolini Čikaga kao stakleni paviljon sa potpuno prozirnim zidovima i u potpunosti je iskoristio prednosti svoje prirodne okoline na ovaj način u potpunosti postigavši Misov koncept jake veze između kuće i prirode koja je okružuje.\nFarnsworth House, Arhitekta Mis van der Roe, Foto: www.modlar.com\nMis van der Roe je, takođe, bio veoma dobro upoznat sa važnošću materijala u arhitekturi i građenju kao i načina na koji arhitekte upotrebljavaju i implementiraju materijal u svoj dizajn i projekte na logičan i smislen način.\nOn je smatrao da svaki arhitekta treba da pristupi osnovnim elementima arhitekture, njihovom dizajnu i projektovanju, sa naglaskom na samom materijalu od kojeg će element biti izrađen. On je smatrao da je materijal izuzetno važan deo arhitekture i to ne sam materijal nego način na koji se on koristi u građevini. Za Misa, svaki materijal je bio ono što arhitekta od njega načini, a novi materijali nisu automatski bili bolji od klasičnih materijala iako je i sam bio veliki inovator kada je tehnologija materijala u pitanju. Njegova upotreba stakla proistekla je iz njegove dizajnerske filozofije i pogleda na arhitekturu i on je ovaj materijal pažljivo koristio kako bi istakao principe u sopstvenoj arhitekturi i prostorima koje je kreirao. Mis je iskoristio sve prednosti stakla kao materijala kako bi stvorio odraz objekta i uokvirio spoljašnji prostor na veoma specifičan način.\nDanas je staklo veoma popularan materijal, posebno kada se radi o fasadama, koji je poslednjih decenija prošlo kroz ogroman broj inovacija i tehnoloških promena. Mnogi inženjeri i arhitekte su redefinisali potencijal i mogućnosti stakla kao materijala.\nOd strukturalnog stakla koje se koristi u podovima i nosećim gredama, preko staklenih fasada pa do transparentnih solarnih panela, staklo nastavlja da evoluira. Ipak, arhitekta kojem možemo zahvaliti za stavljanje ovog materijala u centar pažnje arhitekata, dizajnera, inženjera i uopšte graditelja je, ne sme se zaboraviti, Ludvig Mis van der Roe.\nPrethodni tekstDodir luksuza i moderan dizajn u vibrirajućem centru u Litvi\nSledeći tekstDrvena stolarija, prirodna toplina u vašem domu


sdcafe | Zbog trovanja kolega završila na psihijatriji Zbog trovanja kolega završila na psihijatriji\nSmederevski viši sud izrekao je meru obaveznog psihijatrijskog lečenja Sanji Nikolić (42) iz ovog grada, laborantkinji Poljoprivredno-savetodavne stručne službe, optuženoj za pokušaj teškog ubistva nakon što je kolegama navodno sipala pesticid u kafu. Ona je uhapšena u aprilu 2018. zbog sumnje da je u posudu sa kafom, koju su pile sve kolege, sipala pesticid metomil - otrov prve kategorije.\nSud je u prvostepenom postupku Sanji Nikolić izrekao meru obaveznog psihijatrijskog lečenja i čuvanja u ustanovi zatvorenog tipa, potvrdio nam je sudija Marko Jocić, jer je našao da je izvršila krivično delo u zakonu označeno kao teško ubistvo u pokušaju. Sudija Jocić navodi da ova mera ne podrazumeva i vremensko ograničenje, odnosno može trajati sve dok je neophodna, što procenjuju stručnjaci. Na ovu odluku optužena ima pravo žalbe.\nPodsetimo, "toksičnom" kafom poslužena su i dvojica klijenata, koja su se tog dana slučajno zadesila u ustanovi. Njima je, već posle prvog gutljaja kafe, odmah pozlilo. Hitno su prebačeni u smederevsku bolnicu, a potom na Vojnomedicinsku akademiju u Beogradu. Procena veštaka je da su ostali u životu zahvaljujući brzoj lekarskoj intervenciji.\nVeštačenje, koje je usledilo, pokazalo je da je koncentracija metomila u kafi bila smrtonosna, zbog čega je tužilac odlučio da kvalifikuje delo kao pokušaj teškog ubistva. Veštačenjem je, takođe, utvrđeno i da je Nikolićeva u trenutku izvršenja krivičnog dela bila neuračunljiva. Zaključak psihijatrijskog veštačenja duševnog zdravlja, kojim se sud rukovodio, bio je da su njene "sposobnosti shvatanja dela i mogućnost upravljanja postupcima bile isključene".\nZbog ovoga, tužilaštvo je predložilo sudu izricanje mere obaveznog lečenja, koja je nakon samo šest meseci postupka izrečena u utorak.\nMotiv koji je laborantkinju naterao na ovakav potez nije najjasniji. Ona je tokom postupka pred Višim sudom sve vreme negirala da je počinila ovo krivično delo, i da je, zapravo, reč o "zaveri osvetoljubivih kolega, policije, tužioca i sudija". Ona je čak kolege optužila da su joj "namestile" silovanje, ali je tokom istrage koju je sprovela policija ustanovljeno da je reč o lažnoj prijavi.\nSUPRUG Sanje Nikolić, Dejan P. uhapšen je u februaru zbog pretnji sudijama Višeg suda koje sude u postupku protiv nje. Zbog više incidenata, usledilo je veštačenje njegovog stanja u Specijalnoj zatvorskoj bolnici u Beogradu, posle koga je i Dejan proglašen neuračunljivim. Njemu je u utorak produžen pritvor zbog sumnje da je izvršio krivično delo ometanje pravde.\nOva pravo sa psihitrije u Parove ili Zadrugu zajedno sa muzem\nPovodom Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom i u skladu sa tradicijom koja je vezana za saradnju sa Ustanovom za dnevni boravak „Sunce" Smederevo, u galeriji Centra za kulturu Sme...\nU subotu 23. novembra Udruženje građana Jezava i SPO Smederevo organizovali su pomen streljanim Smederevcima kraj Jezave. Okupljeni su odali počast nastradalima. U ovom nemilom događaju ubijen...\nMeđunarodna antiteroristčka vežba u Železari\nSpecijalne jedinice policije iz kineske provincije Henan stigle su u Smederevo, gde će danas, u Železari HBIS Grup Srbija, biti održana pokazna vežba savladavanja i onesposobljavanja terorista i oslob...\nVelika rekonstrukcija Gimnazije u Smederevu lagano se privodi kraju. Gimnazija Smederevo koja je bila u veomalošem stanju, po planovima vratiće svoje učenike od drugog polugodišta u svoj...\nNova epizoda emisije MONOLOG, gost Mirjana Kika Milošević\nU novoj epizodi emisije MONOLOG u produkciji portala SDCafe.rs i Art Net Studia gost je svetska zvezda iz Smedereva Mirjana Kika Milošević. Širom sveta poznata Smederevka koja s...


Mirijevski bulevar - Strana 3 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Ned Okt 25, 2020 9:38 am\nPostod direktor » Pet Jan 14, 2011 4:25 pm\nStvarno ljudi dobro je da i ovo urade :gobb:\nPostod stf » Pet Jan 14, 2011 6:07 pm\nPostod vucko » Pet Jan 14, 2011 6:12 pm\nEvo,odma druze stf.Mozda ce u sledecem zivotu il kasnije\nPostod COTOHA » Pet Jan 14, 2011 7:45 pm\nIma li negde plan, skica, slika,… trase? Interesuje me kuda misle da prođu do Vitezova Karađorđeve zvezde.\nTrenutno se Bulevar završava onim sumanutim prelazom preko potoka, ne verujem da će četiri trake da teraju istim putem, mislim da će nastaviti pravo. Onda kada pogledam mapu nije mi najjasnije kako će to tačno da se ubode u Vitezova.\nA za posebnu temu je to što u Mirijevskom Bulevaru od Merkura pa do kraja ne postoje četiri već samo dve trake + parking s obe strane ulice. Ako će tako da vode računa i o novom delu ulice, imam jedan predlog koji će im u startu uštedeti 50% sredstava :rant:\nPoslednja izmena od COTOHA u Pet Jan 14, 2011 7:46 pm, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod trafikant » Sub Jan 15, 2011 5:04 pm\nOno što je bitno za Mirijevski bulevar je rekontrukcija kišne i fekalne kanalizacije, pa bi jači presek kanalizacije omogućio novu gradnju u kolini Mirijeva, a velik kišni kolektor koji bi Mirijevski potok stavio "u cev" oslovbodio prostor. A mislim da je to opet vezano za glavni kolektor od Ušća do Velikog Sela koji se gradi.\nPo mojoj ideji bi Mirijevski bulevar bio 2+2 sa pešačkim ostrvom, kao što se vidi u planovima, ali bih to produžio kroz centralni blok Mirijeva i nastavio tunelom do Učiteljskog naselja, i sa tamošnjim proširenem ušao 2+2 u Vojislava Ilića i Ustaničku, znači jaka veza sa tim gradskim regionom. Nivo centralnog bloka Mirijeva i nivo Učiteljskog naselja se praktično poklapaju, par metara visinskih kota razlike.\nTa saobraćajnica bi bila sastavni deo "periferijskog venca" koji bi išao Mirijevski bukevar - tunel - Učiteljsko naselje - Konjarnik - Medaković III - Braće Jerković II - Nova Banjica - Miljakovac - Rakovica - Vidikovac i time povezana veća periferna naselja u šumadijskom delu Beograda.\nPostod stf » Ned Jan 16, 2011 11:53 pm\nvucko napisao: Evo,odma druze stf.Mozda ce u sledecem zivotu il kasnije\nEh, da smo macke, mozda bi za 9 zivota docekali neke ....... projekte.....\nPostod medjutim » Pon Jan 17, 2011 10:51 am\ntrafikant napisao: [url]http://img209.imageshack.us/img209/7972/mirijevosaobracaj.jpg[/url]\nOvo bi bilo odlično, još bi ladno mogli trolejbusi da se poteraju kroz tunel i da 21 okreće u Mirijevu..\nPostod vucko » Pon Jan 17, 2011 11:08 am\nTrafikante super ideja!Time bi stanovnici mirijeva i dobili precicu do grada bez potrebe da uopste imaju kontakt sa bulevarom.\nIdeja zvuci daleko,ali bi bilo lepo da je ubace recimo u GUP i da se realizuje makar za 20 godina.Jer bi tim tunelom i uciteljsko naselje prestalo da bude slepo crevo,a i Mirijevo bi imalo izlazak na jugoistok bez one uzasne uzbrdice.\nPostod HoRuS » Uto Jan 18, 2011 9:28 pm\nIzgleda da će stvarno brzo početi radovi... Danas sam primetio da su geometri obeležili deo trase koja treba da se izgradi...\nPoslednja izmena od HoRuS u Ned Mar 27, 2011 8:58 pm, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod markobg » Sub Jan 22, 2011 3:35 pm\nSa malim zakašnjenjem, ovaj plan sa tunelom ima jednu ozbiljnu manu, a to je da bi saobraćaj onda potpuno preplavio iovako preopterećenu ulicu Vojislava Ilića, a posebno bi onda bio haos i na raskrsnici sa Ustaničkom. Samim time nešto bi moralo da se uradi i na Konjarniku radi povećanja kapaciteta.\nPostod vucko » Sub Jan 22, 2011 3:47 pm\nOvo je urbanisticki plan celog Mirijeva donet 2002 godine,malo je nepregledan ali se vidi sve vazno sto treba,naprimer trasa Mirijevskog Bulevara,da ce Milana Rakica biti sirena ka Olimpu,gde je planirana vatrogasna stanica i.t.d.\nOtvorite u Internet exploreru i skinite taj plugin ako ga trazi.\nPostod COTOHA » Sub Jan 22, 2011 4:36 pm\nPuno hvala na linku! :vops:\nPostod Micigen » Sre Jan 26, 2011 5:06 am\nSamo da javim, da ce radovi zaista da krenu za 15 dana.\nVec uveliko se rasciscava teren, pobjaju neki kocevi na raskrsnici sa Drage Ljocic :vops: :vops:\nPostod AlexLU » Pet Jan 28, 2011 11:56 pm\nMirijevo je zaista lep deo grada. Šteta što je sa ostatkom grada povezan kozijim stazama umesto jasnim i širokim ulicama.\nPostod COTOHA » Sub Jan 29, 2011 2:06 pm\nNe, stvarno, to je toliko istina da boli.\nNaselje od 60-70.000 ljudi, a putna komunikacija je sledeća:\n— novi put (Matice srpske), 2 + 1,5, relativno prohodan do prve raskrsnice gore na vrhu. M. Ružića redovan kolaps, M. Rakića kako ti se zalomi;\n— glavna arterija Mirijevski venac 1 + 1 (!), slom već na semaforu sa Vitezova Karađorđeve zvezde, raskrsnica sa visinskim razlikama od jedno metar, jedno čukanje i sve stane. Dalje niz Jovanke Radaković semafori all you can eat, slalom, kontejneri po sred traka i sl.;\n— izlazak na Smederevski put neimenovanom džadom 1+1, koja na ulasku u Smederevac prelazi u, da se tako izrazim, 0,5 + 0,5;\n— lavirintsko provlačenje jednosmernim ulicama ka Karaburmi.\nBrdsko-planinske prevoje iznad novog puta nisam brojao s obziro da je uspon otprilike 45º. Poražavajuća slika sve u svemu, nadam se da će Mirijevski bulevar malo popraviti sliku. Mada ne znam ni sam kako kada gde god izađeš iz naselja upadaš pravo u neki kolaps (Bulevar kralja Aleksandra, Despota Stefana).\nPostod vucko » Sub Jan 29, 2011 3:26 pm\nJedino vase moze spasiti metro u Bulevaru,ili tramvaj/metro duz despota stefana.\nTako je Mirijevo u rupi,da bez obzira da se prosire sve ulice opet bi upadali u guzvu,samo malo blize centru a to vam dodje na isto.\nPlan je da se milana rakica eventualno prosiri na 4 trake do spajanja cingrijine i gospodara vucica.A takodje i dragoslava srejovica.Onda cete uletati u guzvu na bogosloviji ili kod cvetka.Dodje mu na isto.\nPoslednja izmena od vucko u Sub Jan 29, 2011 3:37 pm, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod Micigen » Sub Jan 29, 2011 7:38 pm\nEh da je samo 60, 70, ima Mirijevo i preko 80.000 ljudi danas.\nNovi put je bilo jedino sto je valjalo u Mirijevu od saobracaja, ali i to je unisteno u poslednjih par godina i tek ce. Zidaju se nove zgrade, svi sad ulaze izlaze, migavci sevaju a ti cekaj. A nekad sam tu vozio 70,80 komotno (malo krsim propise )\nGore ono probijanje na smederevac je trenutno (a kod nas to cesto ostane i trajno) resenje. Nadam se da ce se to promeniti kad se bude radila severna tangenta.\nNajvece zakrcenje je semafor kod Dimica u svim pravcima, izlaz iz Mirijeva kroz Mite Ruzica i ulaz u Mirijevo iz Milana Rakica. To kad se prodje posle sve ide lako.\nNajvaznije pravilo je izbegavati semafor kod Dimica. Ja tu vise ne prolazim. Kad idem gore lepo novim putem, u Milana Rakica, pa biraj oces u Dimitrijalu, bulevar.\nA na ovu stranu izlazim na Mirijevski bulevar, Visnjicka pa Bulevar Despota Stefana.\nJos sad kad urade bulevar, bice mnogo lakse.\nVerovatno cu veceras da uslikam radove, postavili su tablu i dovukli jedno 5,6 onih kontenjera za radnike, raskrcili su zbunje i poravnjali\nEto slika ubrzo.\nPostod vucko » Sub Jan 29, 2011 7:46 pm\nEto slika ubrzo. :kk:\nUslikaj lepo tablu.\nPostod COTOHA » Sub Jan 29, 2011 10:53 pm\nI jedan mali, polu-off: još oko nove godine su postavili semafore na raskrsnici šest ulica kod pijace. Nisu ih isprogramirali pa blinka žuto. Od kad su ih postavili ali ne i pustili u rad, bili su najmanje jedna pogibija (pre oko dve nedelje) i dva ozbiljna čukanja (totalna šteta).\nPoslednja izmena od COTOHA u Sub Jan 29, 2011 10:54 pm, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod Micigen » Ned Jan 30, 2011 12:32 am\nLjudi bio sam u zurbi pa sam samo blicnuo 3,4 slike. Smrzo sam se, a i napade me omanji copor pasa. Slikao sam tablu sto je najvaznije, a ostalo cu po danu, ne moze blic mnogo da dobaci da bi se videlo sve.\nUntitled by crni2011, on Flickr\n1 by crni2011, on Flickr\n2 by crni2011, on Flickr\n3 by crni2011, on Flickr\nA sto se tice ovog semafora kod pijace, krajnje je vreme bilo da se postavi. Samo izgleda da ce treptati zuto godinu dana, kao kad je postavljan onaj semafor kod pumpe, tuga\nPoslednja izmena od Micigen u Ned Jan 30, 2011 12:34 am, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod COTOHA » Ned Jan 30, 2011 1:08 am\nReputacija prati te :kk:\nPogle’j tamo na slici na tabli kolike svetlo sive površine za parkiranje… šta ljudi traže na njima?\nPostod vucko » Ned Jan 30, 2011 1:15 am\nBas me zanima zasto ne stavise razdelno ostrvo,jel zato sto nema prostora ili da bi usporili saobracaj?\nPostod Сенке » Ned Jan 30, 2011 1:21 am\nVerovatno se nisu ni setili.\nPostod boca-ica » Ned Jan 30, 2011 11:15 am\nProcitah sve od početka (19 April 2009 13:36:31 ) nigde ni od jednog učesnika na ovoj temi se ne spominje da će Mirijevski bulevar da izazove prevođenje potoka u kanalizaciju .\nNa dva mesta potok spominje Micigen u kontekstu s ove ili one strane puta-radova\nali kao zaštitu prirodnog dobra vode nigde ni niko ....\na kamoli da je neko predložio, da se put gradi tako da omogući i dalje postojanje istog, stvorenog pre nas samih-ljudi ,\npa makar povremnim pojavljivanjem na površinu gde bi se formirale zelene oaze ( koj to bulevar nema po neki park ? )\nNa Andrićevom vencu (između dva dvora) napravismo veštački potok - lepo belosvetski\na prirodne potoke u kanalizaciju .... takav previd na Beobuildu nisam očekivao\nPoslednja izmena od boca-ica u Ned Jan 30, 2011 11:42 am, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod HoRuS » Ned Jan 30, 2011 12:11 pm\nProblem je u tome što su u taj potok ljudi ubacili svoje kanalizacione cevi i permanentno ga zagađuju. Pa čak je i cela stambena zgrada od 70 stanova sprovela kanalizacionu cev u taj potok. Inače ceo potok je ušao u ''lokalni akcioni ekoloski plan'' koji bi trebao da rezultira njegovim dovođenjem u red u meri u kojoj je to moguće....\nPoslednja izmena od HoRuS u Ned Mar 27, 2011 9:00 pm, izmenjeno 1 put ukupno.\nKorisnika u ovom forumu: Google [Bot], toshke i 4 gosta


Ponosan sam što Jermenija pamti mog dedu! - Sputnjik Srbija\n03:11 27 Septembar 2020\n18:14 13.12.2019 Preuzmite kraći link\nPonosan sam na to što je moj deda uradio i za našu Srbiju, ali i na to što Jermenija i posle 30 godina pamti njega i njegove kolege koje su poginuli pokušavajući da pomognu jermenskom narodu kada im je pomoć bila potrebna.\nTako za Sputnjik govori Ognjen Šijaković, unuk Milisava Petrovića, jednog od sedmorice pripadnika Komande RV koji su poginuli 12. decembra 1988. godine kada se njihov avion srušio prilikom humanitarne misije, u okviru koje je tadašnja SFRJ poslala pomoć Republici Jermeniji razorenoj stravičnim zemljotresom.\nJermenija nije zaboravila tu posadu. Njenim članovima u čast je na obali Kamaha podignut velelepni spomenik „Slomljena krila“, a i dan-danas, 30 godina od nesreće im odaju počast. Tako je bilo i ove godine.\nPredsednik Jermenije je tokom posete Srbiji ugostio članove poginulih pilota među kojima su bili i Ognjen i njegova baka Mira Petrović.\nMinistarstvo odbrane Vojske Srbije\nSpomen -ploča "besmrtnim srpskim pilotima" u Jermeniji\nOna kaže da su pažnja i poštovanje sa kojima se Jermeni odnose prema našim pilotima za svaku pohvalu i da im je zbog toga neizmerno zahvalna.\n„Verujte mi, ni rodbina ih se više ne seti, a Jermenija pamti! To mi mnogo znači i neizmerno sam im na tome zahvalna“, kaže ona i dodaje da je njen unuk Ognjen bio u Jermeniji i da je oduševljen tom zemljom i gostoprimstvom ljudi.\n„Imam utisak da više tamo znaju o ovome svemu nego ovde u Srbiji. Razmišljao sam da krenem dedinim stopama i da budem pilot, da imam mogućnost da osetim tu lepotu neba koju je moj deda tako voleo, ali videćemo još. Tek mi je 14 godina“, priča za Sputnjik unuk jednog od srpskih heroja.\nOve godine, 7. decembra, u Jerevanu je tradicionalno obeležena 31 godina od pogibije naših pilota, a cveće na spomenik koji je podignut 1995. godine položila je i naša vojna delegacija. Osim njih, prisutni su bili i članovi porodica naših pilota, ali i građani Jermenije koji nisu zaboravili njihovu žrtvu.\nSedmog decembra 1988. godine, Jermeniju je pogodio razoran zemljotres. Spitak i Lenjinkan, gradovi na severu republike, srušeni su do temelja. Nakon te katastrofe, građevinari u Jermeniji ponovo su razmatrali standarde u oblasti građevinarstva i kako ponovo sve sigurno izgraditi. Prema zvaničnim podacima, poginulo je oko 25.000 ljudi, oko 140.000 stanovnika su ostali invalidi, a oko pola miliona stanovnika je ostalo bez krova nad glavom.\nPrvi pritekli u pomoć\nTadašnji predsednik SSSR-a Mihail Gorbačov uputio je poziv svim zemljama sveta za pomoć nakon te katastrofe. Na taj poziv se odazvalo 111 zemalja. Tadašnji jugoslovenski državni vrh odlučio je među prvima da pošalje humanitarnu pomoć, a naređenje je dobila Jugoslovenska narodna armija. Planiran je transport humanitarne pomoći sa raspoloživim transportnim avionima An-12 sa aerodroma u Skoplju, kao našeg najjužnijeg vojnog aerodroma.\nČlanak u novinama o tragičnoj nesreći naših pilota u Jerevanu u Jermeniji\nČim su se stekli uslovi u Jermeniji, za letenje je otvoren međunarodni aerodrom u glavnom gradu Jerevanu, koji je vrlo brzo postao najaktivniji aerodrom u regionu, jer je počela da pristiže pomoć iz svih krajeva sveta. Prvi avion sa humanitarnom pomoći iz SFRJ sleteo je 10. decembra u Jerevan. Tim letom uspostavljen je humanitarni vazdušni most Skoplje-Jerevan.\nZadatak prevoženja humanitarne pomoći poveren je sedmočlanoj posadi iz sastava 675. čete, na čelu sa potpukovnikom Predragom Marinkovićem, koji je bio iskusan pilot sa skoro 6.500 sati naleta iza sebe, bivši nastavnik letenja u Vazduhoplovnoj vojnoj akademiji i pilot koji je u transportnoj jedinici Jugoslovenskog ratnog vazduhoplovstva prevozio visoke funkcionere tadašnjeg državnog vrha Jugoslavije.\nU kasnim večernjim časovima 11. decembra Kontrola letenja aerodroma u Skoplju odobrila je poletanje i let na maršruti Skopski Petrovec-Larnaka-Jerevan. Tokom čitavog leta, posadu je pratilo loše vreme.\nPrilikom završetka leta, na prilazu međunarodnom aerodromu u Jerevanu došlo je do katastrofe. Na obali reke Kamah u Jermeniji, nekoliko kilometara od Ečmijadžina, 33 minuta posle ponoći 12. decembra, avion Jugoslovenskog ratnog vazduhoplovstva sa sedam članova posade doživeo je udes. Do danas je ostalo nerazjašnjeno šta je uzrok te tragične nesreće.\nTada je poginulo sedam pripadnika Komande RV i PVO — Vladimir Erčić, Predrag Marinković, Milenko Simić, Milan Mićić, Boriša Mosurović, Milisav Petrović i Jovan Zisov. To je u Jugoslovenskom ratnom vazduhoplovstvu bila prva veća katastrofa transportnog aviona od sredine pedesetih godina prošlog veka i prva katastrofa vojnog vazduhoplova u inostranstvu.\nNakon tragedije, tela naših vazduhoplovaca stigla su 15. decembra u 14 časova na aerodrom u Batajnici. Dočekale su ih stotine kolega vazduhoplovaca, prijatelja, članova porodica i sve najodgovornije starešine JNA i RV i PVO. Sahranjeni su uz najviše vojne počasti u prisustvu članova porodica, prijatelja, državnog i vojnog vrha, te diplomatskog predstavnika SSSR-a.\nOrden "Prijateljstva naroda" nastradalim pilotima u Jermeniji\nUkazom Prezidijuma Vrhovnog sovjeta SSSR-a, 27. januara 1989. godine, sedmočlana posada aviona posmrtno je odlikovana ordenom „Prijateljstvo naroda“ za ispoljenu hrabrost i samopožrtvovanje prilikom izvršavanja misije pružanja pomoći u otklanjanju posledica zemljotresa u Jermeniji. Ukaz je potpisao tadašnji predsednik Prezidijuma Vrhovnog sovjeta SSSR-a Mihail Gorbačov.\nSimbol dve nacije\nNa sedmogodišnjicu od vazduhoplovne tragedije, na mestu udesa na obali reke Kamah, podignut je spomenik „Slomljeno krilo“ kao deo spomen-kompleksa posvećenog stradaloj posadi i prijateljstvu dvaju naroda. Spomenik je visok 12 metara, a samo krilo, kao deo spomenika, dugačko je sedam metara kao simbol izgubljenih sedam života. U osnovi spomenika su mermerne ploče sa imenima naših vazduhoplovaca, koja su ispisana na srpskom i jermenskom jeziku. Sa obe strane spomen-krila postavljeni su „hačkari“, kameni spomenici (jermenski naziv za krst u kamenu). Na levom delu su isklesani likovi dve majke (srpske i jermenske) koje tuguju za izgubljenim sinovima.\nKao znak neraskidive veze jermenskog i srpskog naroda, početkom devedesetih godina prošlog veka, iz Jermenije su poslata dva hačkara. Jedan „hačkar“ postavljen je 1993. godine u Zemunskom parku, pored ulaza u Crkvu Svetog Arhangela Gavrila, dok je drugi postavljen 1995. godine u centru Novog Sada na mestu gde se nekad nalazila Jermenska crkva.\nCentralna ceremonija obeležavanja 31. godišnjice pogibije sedam vazduhoplovaca obeležena je u Zemunskom parku 12. decembra u 13 časova.\nzemljotres, Srbi, godišnjica, piloti, Jermenija


Osobe sa HIV-om nekoliko dana nisu mogle da podižu lekove zbog greške u sistemu - Infobrif\nOsobe sa HIV-om nekoliko dana nisu mogle da podižu lekove zbog greške u sistemu\nObjavljeno 4.03.2019. u 18:31\nBEOGRAD – Osobe koje žive sa HIV/AIDS-om u Srbiji moći će od sutra da podižu lekove onako kako je ranije dogovoreno pošto je otklonjena greška u sistemu zbog koje nisu mogle da prime terapiju prethodnih dana, saopšteno je iz kabineta predsednice Vlade Srbije.\nUnija organizacija Srbije, koje se bave zaštitom osoba koje žive sa HIV/AIDS-om (USOP), pozvala je ranije danas sve nadležne da hitno pronađu rešenje zbog nefunkcionalnosti elektronskog recepta, zbog kojih osobe sa HIV-om i AIDS-om u Srbiji nisu u mogućnosti da prime terapiju već nekoliko dana.\nLekari izdavali više recepata, pa lekove prodavali na…\nKako je USOP, naveo problem je u nefunkcionisanju elektronskog E-recepta odnosno da se više ne koristi klasični (papirni) recept koji je donedavno bio u upotrebi za te pacijente, kao i da ne postoji nijedan način da ti pacijenti dobiju svoju terapiju.\nDrvlje i kamenje po Teu: „Svi su znali da neće uspeti u NBA“\nLekari izdavali više recepata, pa lekove prodavali na Kosovu\nSZO proveravao kakve lekove i vakcine koriste pacijenti u Srbiji, evo rezultata


6 horoskopskih znakova koji su uvek ona "druga žena" | Vestinet.rs\nPočetna ŽIVOT\t6 horoskopskih znakova koji su uvek ona „druga žena“\n6 horoskopskih znakova koji su uvek ona „druga žena“\nNišta nije lepo ni lako kad je neko u poziciji „druge žene“. Ali neke žene kao da ne mogu same sebi da pomognu. Zbog svojih stavova i karaktera ovih 6 znakova se najčešće nalaze u toj ulozi.\nPredivno je biti otvorena i slobodna idealistkinja u ljubavi, do trenutka dok se Vodolija ne pronađe pred moralnom dilemom. Tada nema pravila.\nDok druge žene gledajući u oženjenog muškarca vide neonski napis „zauzeto, ne diraj“, Vodolije vide neonski znak „sve je pošteno u ljubavi i ratu“.\nVeć je davno utvrđeno da kad je pitanju koji znak je sam sebi prvi, Škorpija nosi zlatnu medalju. Pa, naravno uz to žene Škorpije imaju jako dobru šansu da postanu „druga žena“.\nNe samo da gledaju samo sebe, već će se okrenuti i protiv najbližih ako od toga imaju koristi i veliki su obožavaoci tajni. Njihova žudnja za životom se vrlo lako može pretvoriti u želju za zauzetim muškarcem.\nŽene Ovnovi od svih znakova imaju najviše potencijala da postanu nečija ljubavnica. Razlog je što su poznate po tome što su jako sebične, ali njihova želja da uvek naprave pravu stvar ih sprečava da budu na vrhu spiska.\nIpak, sebičnost ih često zna dovesti u vezu s oženjenim muškarcem. Bez obzira koliko veliku potrebu ima da bude u pravu, obično pobeđuje njena sebičnost.\nPozitivna energija i optimizam su karakteristike zbog kojih ćete hteti da budete najbolji prijatelj sa ženom Strelcem, ali zbog njezinih mana kao što su umišljenost i bezobzirnost nema potrebnu snagu da kaže „ne“ oženjenom muškarcu.\nProblem kod Blizanaca je što u njima kao su dve različite ličnosti, zahvaljujući čemu su jako manipulativni, što često i iskorišćavaju. Kad žele nekog izmanipulisaće i ljude i situacije kako bi ih dobile, i za tren oka ih odvući od njihovog partnera. S obzirom da Blizanci jako vole avanture, i ovu situaciju će pripisati svom divljem avanturističkom duhu i ponašaće se kao da je to još samo jedno iskustvo koje su morale da imaju.\nBikovi su poznati kao jaki, nezavisni i imaju nepokolebljive stavove, ali imaju još dve karakterne crte zbog kojih su idealne druge žene: romantični su i posesivni. Konkretnije, ako vide potencijal za ljubav napraviće potez kojim će je i osvojiti, čvrsto verujući ne samo da imaju pravo na tu ljubav, već i da pripada samo njima.\nRaku za novu ljubav, Škorpiji dan za novi početak


Radio Boom93 :: Da se razumemo :: Razvijanje socijalnih usluga / print=true\nNaslovna | Projekti | Da se razumemo | Razvijanje socijalnih usluga\nKonvencija UN o pravima osoba sa invaliditetom koju je Republika Srbija ratifkovala priznaje da osobe sa invaliditetom u potpunosti treba da uživaju sva lјudska prava i osnovne slobode po osnovu jednakosti.\nNeka od opštih načela Konvencije o pravima osoba sa invaliditetom su: poštovanje\nurođenog dostojanstva i individualne autonomije osoba sa invaliditetom, pravo na donošenje odluke o sopstvenim životima i samostalnosti, razvijanje kapaciteta osoba sa smetnjama u razvoju i razvijanje uslova da vode samostalan život. Sve akcije koje se odnose na osobe sa smetnjama u razvoju prvenstveno pažnju treba da posvećuju najbolјem interesu osobe.\nZakon o sprečavanju diskriminacije osoba sa ivaliditetom (2006) prvi je antidiskriminatorni zakon u našoj zemlјi pa je stoga posebno važan. On uređuje zabranu diskriminacije po svim osnovama, postupak zaštite osoba koje su izložene diskriminaciji i mere koje se preduzimaju radi podsticanja ravnopravnosti i socijalne uklјučenosti osoba sa invaliditetom.\nPrema odredbama ovog Zakona, jedinice lokalne samouprave dužne su da podstiču osnivanje službi podrške za osobe sa invaliditetom u cilјu povećanja nivoa njihove samostalnosti u svakodnevnom životu i ostvarivanja njihovih prava.\nZakon o socijalnoj zaštiti (2011. godina) uveo je niz novina u normativni okvir koji uređuje ovu oblast.\nU skladu sa navedenim načelima, Zakon o socijalnoj zaštiti predviđa niz usluga koje se mogu razviti u svakoj lokalnoj zajednici, u skladu sa potrebama stanovnika i resursima kojima raspolaže lokalna samouprava.\nJasmina Turudić iz Centra za socijalni rad u Požarevcu kaže da su u našoj lokalnoj sredini usluge jasno definisane. Problem je što i dalje mnoge usluge nedostaju, odnosno nikada nisu zaživele.\nTo potvrđuje i Dejan Krstić, član gradskog veća Požarevca. On navodi da Grad požarevac ima akcioni plan koji prati stratregiju za osobe sa invaliditetom. U izradi su učestvovala i sama udruženja. Međutim, ono što je predviđeno usporeno se i teško sprovodi.\nJedan od velikih problema sa kojima se suočavaju osobe sa invaliditetom je pristupačnost institucijama, ali više od toga mogućnost nesmetanog kretanja i korišćenja usluga koje su dostupne ostalim građanima.\nNemamo prevodilački servis, sadržaji nisu ispisani na brajevom pismu u javnim institucijama, a tu je i inkluzija koja nije zaživela u punoj meri, kaže Turudić.\nDa bi obezbedili jednake šanse deci s invaliditetom u školi, u sistemu socijalne zaštite postoji usluga pratilac deteta. Takva u sluga u Požarevcu trenutno nije moguća, iako je ključna za ravnopravno učešće u sistemu obrazovanja.\nObezbeđivanje asistenata nakon završene školekompletira socijalnu uslugu prema osobama s invaliditetom, navodi Jasmina Turudić.\nNa problem nedostatka pratilaca i asistenata ukazuje i Božidar Bojković iz Saveza slepih i slabovidih. zakonska regulativa postoji, ali za to grad ne može da izdvoji novac.\nU ovim uslugama, postoji problem što na nivou države nije uređeno plaćanje vanrednih izdvajanja za osobe s invaliditetom, tako da se dešava da je tuđa nega i pomoć jedini izvor zarade u porodicama sa licima sa invaliditetom.\nLedena životić ne radi jer se potpuno posvetila Milici koja je rođena sa daunovim sindromom. Korisnik je tuđe nege i pomoći. Ona kaže da iznos ove vrste novčane podrške varira od stepena invalidnosti deteta.\nIzjednačavanje roditelja i hranitelja bilo bi vrlo važno za porodice u kojima postoje deca sa invaliditetom, napominje ona.\nJoš jedan u nizu problema je zapošljavanje osoba sa invaliditetom. Jedna od mogućnosti koja nije zaživela a o kojoj se razmišlja je formiranje socijalnih preduzeća u kojima bi radile zapošljive osobe s invaliditetom. To bi bilo izuzetno korisno za ovu populaciju, smatra Jasmina Turudić.\nBroj i vrsta usluga koje lokalne zajednice mogu da pruže korisnicima usluga u sistemu socijalne zaštite u direktnoj je vezi sa podsticanjem aktivnosti različitih pružalaca usluga u lokalnoj zajednici. Zakon predviđa i mogućnost da se razvijaju usluge koje se pružaju u saradnji sa obrazovnim, zdravstvenim i drugim sistemima, u zavisnosti od potreba korisnika.\nKvalitetne usluge moraju biti u najbolјem interesu korisnika, uvažavati nedelјivost prava i celovitost potreba korisnika. Treba da budu: blagovremene, racionalne i efikasne, delotvorne i efektivne, dostupne i da proizvode očekivane i želјene ishode. Kako bismo došli do kvalitetnih usluga neophodno je uvođenje novih standarda usluga, nove organizacije rada, kao i jačanje stručnih kapaciteta.


Čovek preminuo nakon udesa u kolima hitne pomoći u Nadalju: Lekari tvrde da je umro od kovida | Najnovije vesti - Srbija danas\n17.01.2022. • 09:16 Srbija Danas/Novosti\nPovrede u sudaru zadobili su lekar, tehničar i vozač saniteta, kao i devojka koja je izazvala nezgodu.\nU Nadalju i na društvenim mrežama raširena je vest da je pacijent D. A. (50) poginuo tako što je prilikom udesa ispao iz kola. Direktor DZ Srbobran "Dr Đorđe Bastić" dr Vlastimir Kladar to odlučno demantuje, ističući da je pacijent, prema izveštaju iz Opšte bolnice u Vrbasu, umro od posledica virusa korona, zbog kojih je i vožen u kovid-jedinicu vrbaske bolnice.\nBEBA DOBIJA ANTITELA KROZ MAJČINO MLEKO? Doktor otkriva: Evo kada je pravo vreme da se trudnice vakcinišu\n- Lekar je na bolovanju sa teškom povredom ramena i ušivenim nosem, tehničar nosi "kragnu" zbog povrede vratne kralježnice, a vozač je povredio ruku - predočio je dr Kladar.\nkorona virus epidemija hitna pomoć udes Pacijent povrede posledica smrt\nOD RONALADA NI TRAGA NI GLASA: De Brujne najbolji fudbaler Premijer lige!\nOTVORENA NAJVEĆA SOLARNA ELEKTRANA: Na 24 hektara, 55.000 solarnih panela, proizvodiće 30 MILIONA kW struje godišnje!


SEDMICA ZAŠTITE ZDRAVLJA ROMA/KINJA NA TUZLANSKOM KANTONU\nUdruženje žena Romkinja „Bolja budućnost“ Grada Tuzla u saradnji sa Ministarstvom zdravstvo TK organizuje akciju\nSEDMICA ZAŠTITE ZDRAVLJA ROMA/KINJA NA TUZLANSKOM KANTONU , 06-10.11.2017 GODINE.\nPrema podacima iz „Evidencije romskih potreba“ ( u daljem tekstu ERP te informacija koje su u procesu istraživanja prikupljenje od samih romskih udruženja ali i institucija nadležnih za implementaciju Akcionog plana za Rome u oblasti stanovanja, zapošljavanja I zdravstvene zaštite , prvenstveno Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, može se zaključiti sljedeće:\n- Roma/kinja u Bosni i Hercegovini , prema realnim pokazateljima , ima oko 35.000.\n- Evidencijom ERP obuhvaćeno je 47,9%\n- Oko 30% pripadnika/ca romske nacionalne manjine obuhvaćene ERP-om nema zdravstveno osiguranje\n- Prema ERP 37,7% su djeca do 15 godina, što ukazuje pomanjakanje znanja roditelja o načinu ostvarivanja zdravstve zaštite\nKako bi doprinjeli što kvalitetnijem očuvanju zdravlja Roma/kinja na Tuzlanskog kantonu, Udruženje žena Romkinja „Bolja budućnost“ Grada Tuzla u saradnji sa Ministarstvom zdravstva Tuzlanskog kantona organizuje akciju “Sedmica zaštite zdravlja za Rome/kinje na TK” u trajanju od 06-10.11.2017 godine. tokom trajanja ove akcije svi Romi/kinje sa područja Tuzlanskog kantona mogu obaviti besplatne ljekarske preglede u primarnoj zdravstvenoj zaštiti bez obzira da li su zdravstvenog osigurani ili ne.\nU navedenoj akciji će učestvovati 8 domova zdravlja zdravlja na području Tuzlanskog kantona, i to: DZ Lukavac, DZ Gradačac, DZ Doboj istok, DZ Kalesija, DZ Banovići, DZ Srebrenik, DZ Gračanica i DZ Živinice.