"Više nije tvoje vreme Vilijame, nema ništa od tog ćoravog posla" (VIDEO) | Mondo Portal\nAleksandar Vulic Vilijam Voker Kosovo\n"Više nije tvoje vreme Vilijame, nema ništa od tog ćoravog posla" (VIDEO) 21 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSrbija 14.01.2020. / 13:39 13:39\nAutor mondo.rs 14.01.2020. / 13:39 13:39\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić poručio je bivšem šefu misije OEBS Vilijamu Vokeru da se mane ćoravog posla formiranja vlade na Kosovu.\n"Taj stručnjak je došao da formira vladu? Onako kao što je formirao nezavisno Kosovo a sada bi Veliku Albaniju", rekao je Vučić komentarišući dolazak Vokera u Prištinu.\n"Nema ništa Vilijame od tog ćoravog posla. Više nije tvoje vreme. Srbija danas nije šaka zobi koju možete da pozobate kao što ste uradili 1999. godine", poručio je Vučić posle posete fabrici Mei Ta Europe u Bariču kod Obrenovca.\nVučić Vokeru: Nije više tvoje vreme Vilijame (INFO)\nVučić Vokeru: Nije više tvoje vreme Vilijame\nVoker boravi na Kosovu i Metohiji povodom 21. godišnjice Račka a prištinski mediji prenose da je Voker došao u sedište Demokratskog saveza Kosova zbog razgovora sa Isom Mustafom o pregovorima sa Aljbinom Kurtijem i Samoopredeljenjem o koalicionoj vladi.\nČovek kojeg Srbija pamti po zlu ponovo na Kosovu\n15.01.2020. / 06:42\nVilijam Voker se u pitanja naše zemlje ne može i neće mešati. Možda je to mogao pre 20 godina, ali sada sigurno ne može.\n15.01.2020. / 02:27\nvoker americko *****\n15.01.2020. / 02:26\nbilo bi dobro da nekako dodje do srbije da malo popricamo,voker i nas narod\nUpravo gledate Patrijarh Irinej: Crnogorci su Srbi, šta drugo? 7 Info video Pre 2 h Irinej je danas proslavio 10 godina na čelu SPC. Govorio je o iskušenjima, Kosovu i o Crnoj Gori: "Jedna uglednija...\nUpravo gledate Ovako je bilo na Cetinju danas: "E Viva Montenegro!" 8 Info video Pre 4 h Protivnici litija u organizaciji Mitropolije Crnogorsko-primorske organizovali su danas protestni skup i šetnju na...


Žerom Ferari: Roman je kao jedan san | CityMagazine\nŽerom Ferari, pisac i dobitnik nagrade Gonkur za 2012. godinu za roman „Beseda o padu Rima” boravio je u Srbiji. Tom prilikom nastupio je u okviru Molijerovih dana, učestvovao u promotivnim aktivnostima Čarobne knjige, svog srpskog izdavača… Žerom Ferari je prvi dobitnik Gonkurove nagrade koji je istovremeno i dobitnik studentskog Gonkura, ali ipak je značajnije to što je ovim gostovanjem skrenuta pažnja na jedan izvrstan roman.\nKako je izgledao vaš put do „Besede o padu Rima” i do nagrade Gonkur?\nPut je bio dosta interesantan. Roman je 28. avgusta izašao iz štampe i prodaja je počela dosta dobro, a već 1. septembra bila je prva selekcija za nagradu. Naime, kad sam predao rukopis i kad je stigao pred žiri Gonkurove nagrade, već sam napustio Pariz i otišao u Abu Dabi da radim kao profesor filosofije, iščekujući tamo rezultate, ali nisam bio opterećen uspehom. Selekcija je bila veoma stroga, a završnica gotovo dramatična, ali ja sam dobio nagradu, čak i van sopstvenih očekivanja.\nStiče se utisak da verujete kako i dalje ima dovoljno čitalaca koji veruju u skladan spoj književnosti i filosofije, čak i sad, u ovom našem sve banalnijem sada?\nJa ne volim filosofsku književnost i ne mogu da definišem kako bi to trebalo da izgleda, jer različite odgovore na ista pitanja daju filosofija i književnost. Jedina forma moje ekspresije je roman i ne smatram da postoje teme koje su rezervisane samo za filosofiju, već da se radi o načinu i pristupu. Mišljenje kao pojam nije ograničeno filosofijom, jer ona je samo jedan od načina razmišljanja, a to isto mišljenje možemo naći i u nauci i književnosti.\nAko je povratak filosofskim učenjima jedna od slamki spasa za krhku civilizaciju pred samim sunovratom, šta bi onda bio lek za sve trivijalniju književnost? Možda meditativna proza poput one koju demonstrirate u „Besedi o padu Rima”?\nSuština je da ne mislim kako moderna književnost ima potrebu da bude sačuvana. U modernom obliku umetnosti koja datira od 19. veka, mi smo bez prestanka ophrvani pitanjima zabrinutosti nestanka nečega – slikarstva, književnosti ili nečeg drugog, tako da ne dajem tome neku važnost. Ukoliko posmatramo komercijalnu književnost koja preplavljuje tržište, onda bi trebalo da se zabrinemo da će ona umetnička književnost izumreti. Ne smatram da bi trebalo da postoji samo jedan način da se ona sačuva.\nCentralna ideja ovog romana i veza koja spaja narativne tokove jesu rečenica i misao da je svet poput čoveka. On se rađa, razvija i umire. U romanu pravim poređenje između nečeg velikog, Rimskog carstva i života jednog čoveka. Inspiracija je nastala iz jedne rečenice u besedi Svetog Avgustina koja se nalazi na samom početku romana.\nVaši junaci izvesni krah civilizacije dočekuju, reklo bi se, uz izvesnu pomirljivu i donekle suptilnim humorom osenčenu melanholiju. Koliko vaših ličnih stavova ima u takvom pristupu Libera i Matjea?\nZa mene svi likovi u mojim romanima imaju veze sa mnom, ali ni jedan nije privilegovan da ima moje osobine. Ja ne volim autobiografske romane, kao i da budem ograničen jednim likom. Roman je kao jedan san, u kome je onaj koji sanja zapravo manifestacija svih likova na svim mestima u snu, pa čak i kad su mu ti likovi strani ili ih ne podnosi. Naravno, centralni „sanjar‟ je sam pisac. Upravo je to i odgovor na vaše pitanje – Libero i Matje se ne smeju izdvajati od drugih.\nŠta bi moglo da bude označeno kao najefektnija od svih poduka i Lajbnica i ostalih velikih učitelja za nas danas?\nStrogo govoreći, veličina jednog filosofa može se porediti s veličinom jednog naučnika ili jednog romanopisca. Ono što cenim kod Lajbnica su „extraordinaires réflexions‟ – zadivljujuća razmišljanja o mogućem svetu. Ima tu nečeg duboko romanesknog. Ne sviđa mi se način na koji se Volter ismevao Lajbnicu u „Kandidu”, jer on svakako zaslužuje i vredi mnogo više. Postoji nešto estetsko u filosofiji, gde me više fascinira značaj strukture nego sama potraga za istinom.\nKako izgleda život dobitnika tako prestižne nagrade? Šta se promenilo u odnosu na dane pre Gonkura, u vašem životu, a možda i poimanju književnosti?\nGonkurova nagrada omogućava pre svega jednu vidljivost na tržištu i stvara mogućnost da prodamo knjige u mnogo većem tiražu nego što bismo ikada prodali u redovnim uslovima. To povlači za sobom veću čitanost i sve ostalo, pa i slavu. Moja agenda je posle Gonkura postala poprilično puna. Što se tiče psiholoških promena, nisam primetio nikakvu promenu – nadam se!\nPromena koja me je zaista dotakla jeste činjenica da je moj roman „Beseda o padu Rima” doživeo mogućnost da bude prevođen na više jezika, to je za njega uvek novi život.\nU svetu kojim još (sve tiše, doduše) odjekuju poduke, recimo, Svetog Avgustina i Lajbnica, dvojica studenata udahnuće kafani u korzikanskoj zabiti novi život, a taj će događaj pripovedaču poslužiti i kao povod da nam predoči usložnjene i dalekosežno uticajne porodične predistorije tog dvojca. To bi ukratko bila suština zapleta ovog Ferarijevog romana koji je kod nas objavila Čarobna knjiga, a s francuskog prevela Melita Logo Milutinović.\nŽerom Ferari je, inače, francuski pisac i prevodilac, a istovremeno i predavač filosofije po egzotičnim adresama (ranije Alžir, sada Abu Dabi). „Beseda o padu Rima” je njegov osmi roman, a prvi preveden na naš jezik.\nNegde istovremeno kad i „Besedu o padu Rima” novosadska Čarobna knjiga je objavila i roman „Kuga i kolera” francuskog autora Patrika Devila, koji je za taj roman osvojio mnogobrojne hvalospeve, kao i nagrade Femina, Fnac i druge. „Kuga i kolera” (takođe u prevodu Melite Logo Milutinović) naslov je njegovog dosad najprodavanijeg i najprimećenijeg romana, a priča se bavi uzbudljivo ispripovedanim životom Aleksandra Jersina, Pasterovog štićenika, genija, zaslužnog za pronalazak vakcine protiv bacila bubonske kuge, i, što je možda za ovu povest i važnije – usamljenika i avanturiste koji se nikako ne miri sa svetom i tužnim stanjem stvari u njemu.\nMaša Dakić: O značaju pokušaja i vetra u leđa intervju · pisac


Otac najboljeg tenisera sveta ističe da će nova generacija tenisera morati da sačeka da Novak, Nadal i Federer odu u penziju da bi osvajala Grend slem turnire. Srđan Đoković, otac najboljeg tenisera sveta Novaka Đokovića, gostovao je na Prvoj… »\nNovak mi rekao gde sam grešio! Srđan otkrio: Mislio sam da mora tako, ne znam dokle će da napreduje!\nOtac najboljeg tenisera Srđan Đoković otkrio šta mu je Novak zamerio, a kasnije je to promenilo njegovu karijeru. Otac najboljeg tenisera Srđan Đoković otkrio šta mu je Novak zamerio, a kasnije je to promenilo njegovu karijeru. Novak Đoković iz… »\nNikola Jokić neće igrati za Srbiju, a tim povodom oglasio se i Srđan Đoković otac najboljeg tenisera sveta Novaka Đokovića. - Ovako mala zemlja sa ovako fantastičnim sportistima, ovako uspešnim u svetu. Imamo najboleg tenisera na svetu… »\nOtac srpskog tenisera kaže da sigurno postoji neki razlog zbog kojeg je zvezda Denvera odustala od nastupa u Tokiju. Veliku buru u srpskoj sportskoj javnosti podigla je odluka Nikole Jokića da ovog leta ne nastupi za reprezentaciju Srbije na Olimpijskim… »\nSrđan uneo tranzistor u ložu! Isplivao snimak spektakularnog slavlja Đokovića, a pesma je oduševila celu Srbiju! (video)\nNovak je u nedelju osvojio 19. grend slem pehar. Najbolji teniser planete Novak Đoković oduševio je Srbiju osvajanjem 19. grend slem titule, a patriotsku atmosferu u Parizu održavali su i njegovi roditelji sa prijateljima u loži. Procurio je snimak… »\nSrpski teniser osvojio titulu na Rolan Garosu. Najbolji teniser sveta Novak Ðoković stigao je sinoć u Beograd i zajedno sa porodicom proslavio osvajanje titule na Rolan Garosu. Veliku proslavu, već tradicionalno, organizuje otac najboljeg igrača… »\nAlo pre 2 satajoš 6 povezanih


Kina prestiže SAD, postaje najveći uvoznik na svijetu do 2022. - Biznis Info\nYou are at:Home»Ekonomija»Kina prestiže SAD, postaje najveći uvoznik na svijetu do 2022.\nBy BiznisInfo on\t 06/12/2017 Ekonomija, Top vijesti\nPrelazak na ekonomski model koji se više oslanja na domaću potrošnju mogao bi uticati na to da, kroz pet godina, Kina postane najveći svjetski uvoznik, prema istraživanju investicione kompanije Čajna internešnel kapital korporejšen.\nKina je već dugi niz godina na prvom mjestu kao najveći svjetski potrošač sirovina, dijelova i opreme, ali kada je riječ o robi široke potrošnje, ona još uvijek dosta zaostaje za SAD-om, prenosi Raša tudej.\nKineski uvoz iz Azije, Afrike, Okeanije, Južne Amerike i Istočne Evrope već je nadmašio uvoz SAD-a, a ukoliko se ovaj trend zadrži, Kina će vjerovatno preteći najveću svjetsku ekonomiju, prognoziraju ekonomisti.\nRast uvoza posljedica je postepenog prelaska Kine sa izvozno orijentisane ekonomije na model koji se zasniva na potrošnji, navodi RT.\nAnalitičari, takođe, očekuju da će Kina uvoziti više robe široke potrošnje nego industrijske materijale, jer najnaseljenija država postaje najveće potrošačko tržište u svijetu.\nKineski potrošači imaju i sve veći apetit za egzotičnim proizvodima, što podstiče ekspanziju uvoza, navodi se u istraživanju, prenose Novosti.\nIzvozinvesticijeautomobiliNaftaenergijaBankeCijeneVlada FBiHSASEturizamBingoAgrokordobitKonzumstrane investicijeMMF


Energoinvest prodao dugove za sitne pare – Informer\nUmjesto da provede već započeti arbitražni postupak pred Međunarodnim trgovačkim tribunalom u Parizu, Energoinvest je dug ove afričke države za sitne pare ustupio Hemisphere Associates LLC-u, lešinarskom fondu iz New Yorka.\nHemisphere je dobio presudu u Parizu, a zatim je u potrazi za izvršiocem došao do žalbenog suda na britanskom otoku Jerseyju, poznatoj offshore zoni. Ovaj otočki sud je 14. jula odredio izvor iz kojeg će finansijski fond iz Amerike naplatiti 100 miliona dolara od Demokratske Republike (DR) Kongo. Presuda nalaže firmi GTL, registrovanoj na Jerseyju, da svoja buduća plaćanja Gecaminesu, rudarskom preduzeću u vlasništvu ove afričke države, preusmjeri na Hemisphereu. Da li će dug biti naplaćen, bit će poznato 8. decembra. Početkom ove godine Britanija je donijela zakon kojim ograničava fondove da tuže zemlje u razvoju za dugove, pri tome zarađujući ogromne količine novca. Međutim, zakon se ne primjenjuje na otoku Jerseyju koji je dio Britanije, ali sa posebnim pravosudnim sistemom. Zbog toga je ovaj otok bio pogodna teritorija za djelovanje lešinarskih fondova.\nFirma Hemisphere je 2001. godine otkupila od Energoinvesta 29,3 miliona dolara kongoanskog duga za 3,3 miliona dolara. Od tog iznosa sarajevsko preduzeće naplatilo je 2,7 miliona dolara, dok je preko 700.000 dolara pripalo advokatskoj kancelariji iz Washingtona – Debt Advisory International (DAI), koja je posredovala u prodaji duga. Hemisphere je registrovan na adresi 300 De Kalb u Brooklynu, a to mjesto izvana izgleda kao garaža – otkrili su novinari BBC-a i Guardijana koji su na ovoj priči radili zajedno sa Centrom za istraživačko novinarstvo (CIN) iz Sarajeva.\nProdaju dugova proglasili tajnom\nSlučaj prodaje potraživanja istražila je Finansijska policija Federacije Bosne i Hercegovine (FBiH), nakon čega je u oktobru 2008. godine podnijela Kantonalnom tužilaštvu u Sarajevu krivični izvještaj protiv bivšeg glavnog direktora Energoinvesta Nedžada Brankovića,i još trojice rukovodioca u ovom preduzeću. Branković je osumnjičen za zloupotrebu položaja, jer je bez saglasnosti upravnog odbora preduzeća naložio prodaju potraživanja od Konga, iako je Energoinvest već pokrenuo proces za njihovu naplatu pred arbitražnim sudom u Parizu. Na teret mu se stavlja i to da je neovlašteno proglasio tajnost postupka prodaje. Prema Zakonu o privrednim društvima FBiH, glavni direktori preduzeća mogu samostalno odlučivati o prodaji najviše 15 posto ukupnog kapitala preduzeća, dok za veće udjele moraju obezbijediti saglasnost upravnog odbora, odnosno skupštine preduzeća.\nMeđutim, prema navodu Finansijske policije, ukupni dug Konga je činio 26,14 posto tadašnjeg kapitala Energoinvesta, a takvu odluku je mogao donijeti samo upravni odbor. U izvještaju se navodi da je preduzeću koje se nalazi u većinskom vlasništvu Vlade FBiH pričinjena šteta u iznosu od 26,75 miliona dolara. U Kantonalnom tužilaštvo kažu da je ovaj predmet u fazi predistrage. Branković je odbio da govori za CIN. Kazao je da se radi o stvarima kojih se više ne sjeća. Džemail Vlahovljak, koji je Brankovića naslijedio na funkciji glavnog direktora 2002. godine, kaže da on, vjerovatno, ne bi prodavao dug već bi angažovao neku jaku advokatsku kuću sa Zapada da ga naplati. “Ali, treba se vratiti u to vrijeme. Firma je bila u teškoj situaciji. (…) Jako su male plate bile u to doba”, kaže Vlahovljak i objašnjava da se od novca koji je Energoinvest naplatio od prodaje potraživanja moglo isplatiti četiri, pet plata radnicima.\nProjekti Katama Gomi i Mobayi\nPotraživanja Energoinvesta se odnose na nenaplaćene kredite koje je ova firma osamdesetih godina dala vladi Zaira, današnjoj Demokratskoj Republici Kongo, za finanisranje zajedničkog projekta izgradnje elektroenergetske mreže Katama Goma i hidroelektrane Mobayi. Međutim, DR Kongo je početkom devedesetih godina prekinuo vraćati glavnicu i ugovorene kamate, a dug se godinama uvećavao i zbog kaznenih kamata (penala). Prema kreditnim ugovorima između Energoinvesta i vlade Zaira iz 1980. i 1986. godine, dvije strane su sporove oko naplate trebale rješavati u prijateljskim pregovorima, a u slučaju njihovog neuspjeha pred Međunarodnom privrednom komorom u Parizu.\nMeđutim, u Finansijskoj policiji kažu da u Energoinvestu nisu pronašli dokument koji pokazuje da su dvije strane pregovarale o naplati duga. Ministarstvo finansija Zaira je u martu 1991. godine poslalo službenu obavijest Energoinvestu u kojoj se navodi da su po osnovu ugovora Katama Goma i HE Mobayi dužni do 2000. godine vratiti ukupno 36,2 miliona dolara glavnice i kamata. No, do kraja jula naredne godine vratili su još 4,9 miliona dolara. Nakon toga su prekinute isplate.\nPrema podacima iz izvještaja Finansijske policije, Enegoinvest je kalkulirao sa više različitih iznosa potraživanja od Konga, a najmanji je iznijela Komisija za odobravanje isplate superprovizije za poslove izvoza ovog preduzeća . Komisiju je 1. januara 2000. godine, na neredni dan, osnovao Branković. Za predsjednika je postavio svog zamjenika Mensura Čauševića a za članove Ibrahima Bostu i Dževada Ganića, pomoćnike za komercijalne poslove i finansije. Njih trojicu Finansijska policija sumnjiči za nesavjesno poslovanje.\nBranković ih je ovlastio da utvrde visinu potraživanja i predlože cijenu po kojoj će ona biti prodana, a propisao je i da se cjelokupan proces pripremanja, odobravanja i isplate superprovizije smatra poslovnom tajnom. Ovu odluku, prema statutu preduzeća, mogao je donijeti samo upravni odbor. Tajnost postupka je omogućila Brankoviću i članovima komisije da dokumentaciju o prodaji ne zavode u protokol Energoinvesta, već da je čuvaju na posebnom mjestu koje je bilo poznato ograničenom broju ljudi. Osim toga, na pojedinim dokumentima nije naveden datum potpisivanja, što je otežavalo rekonstrukciju događaja.\nKomisija je 10. januara naredne godine donijela odluku da se potraživanja od Konga u iznosu od 29,3 miliona dolara naplate za najmanje 3,3 miliona dolara te da se od tog iznosa isplati naknada DAI-u iznosu od 658.617 dolara. Utvrđena je i mogućnost da se, u slučaju prodaje po višoj cijeni, razlika podijeli na jednake dijelove između DAI-a i Energoinvesta. DAI je prodao dug za 115.000 dolara više od ugovorene cijene, a ova razlika je podijeljena.\nPrema navodima iz odluke, DAI je dobio ovlasti da u roku od godinu dana pronađe način za naplatu, pokrivanje ili prodaju potraživanja. Međutim, Čaušević je istoga dana uputio dopis Michaelu F. Sheehanu, direktoru ove američke kompanije, u kojem je naveo da mu daje mandat da proda dug. Sheehan je jedan od najpoznatijih svjetskih lešinara koji sebe zove Goldfinger (zlatni prst). Branković je dao saglasnost za obje odluke.\nU odluci Komisije je navedena informacija advokata DAI-a da je krajnji rok za podnošenje zahtjeva za naplatu potraživanja 4. mart 2001. godine. Dva dana prije njegovog isteka Energoinvest je podnio Međunarodnom sudu u Parizu dva zahtjeva za arbitražu u ukupnom iznosu od 30 miliona dolara što je za oko 900.000 dolara više od vrijednosti duga koji je naveden u odluci o prodaji.\nNo, da Energoinvest nije pokrenuo arbitražu Hemisphere ne bi mogao sa presudom ovog suda nastaviti pravnu kampanju za naplatu duga. Nakon što je dobio Brankovićevu punomoć da potpisuje prijenos potraživanja na treću stranu, Čaušević je 20. jula sklopio kupoprodajni ugovor sa Hemisphere fondom. No, u njemu (Dodatak B) piše da je prodano 22,8 miliona dolara i kamate. Izostavljen je iznos kamate koja se prodaje, zatazna kamata za neplaćanja obaveza te cijena po kojoj se prodaju potraživanja, što je, kako navodi Finansijska policija u izvještaju, omogućilo fondu Hemisphere da uspostavi svoj zahtjev za naplatu kupljenih potraživaja u dalako većem iznosu. Uz kupoprodajni ugovor u dokumentaciji je pronađen i Čauševićev dopis Međunarodnom arbitražnom sudu u Parizu kojim on, kao zamjenik direktora, prenosi arbitražna prava na Hemisphereu. Dokument je bez datuma.\nPotraživanja od 19 država\nDirektori Energoinvesta su prije, ali i poslije slučaja, Kongu prodavali potraživanja iz inostranstava, uglavnom za iznose koji su mnogo manji od duga. Također, donosili su i odluke o tajnosti postupka. Energoinvest je više puta vršio procjenu ukupnih predratnih potraživanja i stepena njihove naplativosti. Prema informaciji koju je 2005. godine napravio Sektor za finansije Energoinvesta, sarajevska firma je od 19 država potraživala ukupno 347 miliona dolara, od čega je bilo naplativo 103 miliona dolara. Novinari CIN-a su došli i do izvještaja koji objašnjavaju prodaju gotovo dvije trećine ukupnih potraživanja.\nFinansijska policija je u sklopu istrage ove sarajevska kompanije 2008. godine podnijela tužilaštvu KS-a još tri krivična izvještaja protiv bivših direktora Energoinvesta: Ediba Bukvića, Nedžada Brankovića i Džemaila Vlahovljaka – za neovlaštenu prodaju potraživanja. Vlahovljak je osumnjičen za prodaju potraživanja od Iraka i Tanzanije, a zajedno sa Brankovićem i Bukvićem za prodaju potraživanja od Etiopije.\nIrak je bio najveći dužnik Energoinvestu – sa 145,6 miliona dolara, ali je 80 posto ovog duga sarajevska kompanija otpisala, prihvatajući odluku Pariskog kluba. Ostatak je 2006. godine zamijenila za 21,7 miliona dolara u obveznicama. Obveznice će biti naplaćene do 2028. godine. Nešto više od polovine ove sume Energoinvest je naplatio preko Jugoslavenske banke za međunarodnu ekonomsku saradnju (JUBMES) iz Beograda, a ostatak u direktnim pregovorima sa Irakom. Za ovu operaciju sa kapitalom Energoinvesta Vlahovljak nije obezbijedio saglanost Nadzornog odbora. No, Nadzorni odbor je kasnije prihvatio da se obveznice upišu kao ulaganje u kapital firme.\nDvije godine ranije Vlahovljak je potpisao i ugovor o prodaji potraživanja od Etiopije u visini od 43,3 miliona dolara za nešto manje od 1,6 miliona dolara. Dug je prodan finansijskoj korporaciji Lazarus Freres Banque iz Pariza. Prodajom je rukovodila Komisija za odobravanje superprovizije sa Mensurom Čauševićem na čelu. U svom izvještaju su naveli da su kontaktirali više finansijskih kompanija u svijetu, ali da je francuska kompanija jedina dostavila ponudu za otkup potraživanja.\nČak tri direktora – Bukvić, Branković i Vlahovljak – su periodu od 1995. do 2007. godine sklapali ugovore o naplati predratnih potraživanja od državne tanzanijske firme Tanseco. Godinama je dug za Enegoinvest utjerivala Amsa House iz Londona. Bukvić im je 1995. godine odobrio proviziju od približno 22,7 posto od svakog priliva na račun Energoinvesta. Branković je tri godine kasnije odobrio povećanje provizije na 32,8 posto, na osnovu ubrzavanja naplate, da bi je 2002. godine Vlahovljak povećao na 37,8 posto. Kao rezultat ovih ugovora na 20 miliona dolara naplaćenog duga, Energoinvest je Amsa Houseu platio nešto više od 6,4 miliona dolara.\nPreostali dio duga od 22,2 miliona dolara Tanzanija je trebala isplatiti na osnovu ugovora o vansudskom poravnanju iz 2007. godine. Naplata je povjerena Kuber Consultant Limitedu iz Singapura, uz proviziju od 32,8 posto, što preračunato u dolarima iznosi 7,3 miliona. Vlahovljak kaže da je Energoinvest naplatio ova potraživanja. Prema njegovim riječima, ovaj slučaj pokazuje da se, možda, moglo bolje proći i sa naplatom duga od Konga. No, pobjeda u sudskom sporu ne znači da ćete uvijek naplatiti dug. Direktor Energoinvesta navodi da je ova firma dobila 2009. godine sudsku presudu suda u Damasku za naplatu potraživanja od Sirije, ali novac još nije naplatila. “Sa tom presudom možemo samo mahati. Ne postoji instrument u toj državi kojim možete realizirati presudu”, kaže Vlahovljak i dodaje da iz istih razloga nisu pokrenuli spor za naplatu 20 miliona duga od Kube.\nCIN u saradnji sa BBC-om i Guardianom/Informer.ba


Rečnik savremenog srpskog književnog jezika sa jezičkim savetnikom : Miloš Moskovljević : 86-7058-152-3 : Knjizara.com: Knjige\nRečnik savremenog srpskog književnog jezika sa jezičkim savetnikom\nMiloš Moskovljević (autor)\nOstali naslovi iz oblasti: Filologija i lingvistika , , Rečnici\n2000; Tvrd povez; ćirilica; 24 cm; 892 str.; 86-7058-152-3;\nIzdavač: Gutenbergova galaksija; 2000; Tvrd povez; ćirilica; 24 cm; 892 str.; 86-7058-152-3;\nMiloš Moskovljević - Rečnik savremenog srpskog književnog jezika sa jezičkim savetnikom\nNovi pravopisi, rečnici, kapitalna izdanja uvek su predmet brojnih stručnih i javnih rasprava. Kako su te debate izgledale pre nekoliko decenija\nNije novost da se rečnici kod nas pojavljuju veoma retko i da zahtevaju dugotrajan istraživački rad. Tim pre, predmet su stručnih debata, ali su i pod budnim okom javnosti. I, dok sa jedne strane, stižu pohvale zbog pojave značajnih projekata, sa druge se mogu čuti zamerke i neslaganja. Tako je u našoj rubrici „Među nama” ovih dana objavljeno pismo čitaoca koji ne zalazi u stručnu debatu već samo ukazuje na previsoku cenu Matičinog rečnika (od 6 000 dinara), i na neznatan broj primeraka u kojem je Rečnik objavljen (svega 500), ističući potrebu da rečnik našeg jezika treba da bude pristupačan svakom „iole pismenom Srbinu”.\nDa rasprave koje, inače, uvek prate pojavu rečnika srpskog jezika, mogu imati i vrlo neprijatne posledice pokazuje i slučaj kapitalnog izdanja Rečnika savremenog srpskohrvatskog jezika uglednog lingviste Miloša Moskovljevića (1884–1968).\nIste godine kad je štampan – anatemisan je i zabranjen. O okolnostima tadašnjih događaja, u razgovoru za naš list ćerka Miloša Moskovljevića, prevodilac Olga Moskovljević (86), priča:\n– Otac je filologiju diplomirao u Rusiji, a doktorirao na Beogradskom univerzitetu. Celog života bavio se politikom i naučnim radom i bio je zaljubljen u srpski jezik i Vuka Karadžića. Na izradi Rečnika radio je 20 godina potpuno sam, a znamo da se svi rečnici izrađuju timski i da je to veoma pipav posao.\nPrema njenom uverenju Rečnik se našao na lomači zbog „tri četiri reči koje su smetale Centralnom komitetu Srbije”.\n– Između dva svetska rata otac je bio poslanik Zemljoradničke stranke. Pošto se bunio protiv kraljevih odluka, ubrzo je penzionisan. Zbog bundžijskog stava smatrali su ga za levičara iako nikada nije bio komunista. Po završetku Drugog svetskog rata, vlasti su ga pozvale da im priđe, i postavile ga za ministra šuma. Za ambasadora u Norvešku odlazi 1947. U to vreme stižu mu pisma od seljaka, da se zauzme da ih puste iz zatvora, jer nisu mogli da isporuče dovoljno žita. Pomagavši njima, otac se zamerio komunistima, kaže naša sagovornica.\n– Množina od ’Srbin’ nije ’Srbini’ već ’Srbi’, i kao nepravilna množina ovaj primer ušao je u Rečnik. Nisu uneta imena naroda koji imaju pravilnu množinu: Hrvat-Hrvati, Francuz-Francuzi... Otac je, inače, pre Drugog svetskog rata sarađivao sa hrvatskom Seljačkom strankom, što znači nije bio protiv Hrvata.\nNekoliko dana nakon promocije Rečnika 1966, u „Politici” je objavljen članak Mirka Tepavca, tadašnjeg urednika „Politike”, sa zamerkama na objašnjenja pojedinih reči, a ubrzo zatim Okružni sud u Beogradu doneo je odluku da se primerci dela zaplene i unište.\n„Nije namera napisa da ocenjuje naučne vrednosti ovoga rečnika. Ono što je privuklo našu pažnju i ne odnosi se na jezik u užem smislu reči. Čitalac, koji je makar i površno, prelistao rečnik našao je, blago rečeno, čudna značenja za inače dobro poznate reči i pojmove”, piše Tepavac i svoj stav ilustruje primerima.\nNavodi reč „četnik” koja je u objašnjena kao „dobrovoljac u sastavu neredovnih oružanih četa koje su se borile a) pre Balkanskih ratova za oslobođenje od Turaka, sinonim komita, b) za vreme Drugog svetskog rata protiv partizana”. Potom reč „četništvo” – „komitski pokret za oslobođenje od Turaka”, odnosno reč „partizan” – „1) učesnik partizanske borbe, 2) čovek koji se pristrasno rukovodi interesima svoje političke partije”.\nTepavac se dalje u članku pita „zar je mogućno da samo dr Moskovljević ne zna za drugačija značenja reči ’četnik’ i ’četništvo’, i zaključuje da je politička doslednost autora očigledna.\nPosle ponovljenog izdanja Rečnika, Mirko Tepavac se ponovo oglasio 1990. godine, ovaj put u „Borbi”, gde je porekao da je samo zbog njegovog teksta u „Politici” Rečnik zabranjen i uništen. U tom dopisu je podsetio da Miloš Moskovljević nije bio samo leksikograf već i poslanik sa 10-godišnjim stažom (ministar i ambasador), dakle, nije bio u sukobu sa komunističkim režimom i nije mogao biti „bespomoćan pred političarem Mirkom Tepavcem i njegovim člankom u ’Politici’”.\nKontaktirali smo Mirka Tepavca koji je ostao pri istom stavu, rekavši da je ovo za njega i onda bila „završena stvar”. Ne samo, kako nam je rekao, da su se Rečniku mogle prigovoriti leksičke nedoslednosti (o čemu je u „Politici” tada pisao i Aleksandar Vučo), već i jasno izražen politički stav autora. Tepavac tvrdi da ni u kakvoj hajci nije učestvovao, i da je za zabranu Rečnika saznao iz novina...\nNjegovo ponovljeno izdanje štampala je izdavačka kuća „Apolon” tek 1990, a treće izdanje 2001. objavljuje „Gutenbergova galaksija”. Danas, kako smo još čuli od Olge Moskovljević, zanimljivi su i neistraženi dnevnici koje je vodio Miloš Moskovljević, gde je opisao svoje razočaranje situacijom u zemlji. Oni su poklonjeni Akademiji nauka a dozvolu da ih istražuje dobio je naučnik Momčilo Isić.\nSve je počelo s Vukom...\nPrvim izdanjem „Srpskog rječnika” Vuka Karadžića, iz 1818. godine, za osnovu književnog jezika postavljen je čisti narodni jezik. Razlozi zbog kojih je rečnik, sa 26.270 reči, štampan čak dve godine nakon što je napisan bili su motivisani nedostatkom sredstava kao i neslaganjem sa mitropolitom Stefanom Stratimirovićem, koji je u Vuku video neprijatelja srpske crkve i države koji će preko reforme pravopisa započeti unijaćenje Srba.\nPovike na Vuka usledile su i zbog izostanka reči na slovo H (iako su ušli primeri koji ovo slovo sadrže: arhimandrit, arhiđakon), kao i zbog velikog broja lascivnih reči koje je Vuk uneo, uglavnom na nagovor Jerneja Kopitara i Jakoba Grima. Predgovor „Rječniku” smatra se za završnu Vukovu reč upućenu Milovanu Vidakoviću, Jovanu Hadžiću i ostalima sa kojima je dugo bio u polemici.


Solfatara: smeštaj za odmori i domovi - Pozzuoli, Italija | Airbnb\nSmeštaji za odmor – Solfatara\nNajbolje ocenjeni smeštaji za odmor – Solfatara\nCamera Vacanze Sofia B&BLasciati incantare da questo adorabile alloggio. Situato sulla collinetta della solfatara in zona tranquilla e residenziale, immersa nel verde facile da raggiungere, e collegata a tutte le attrazioni turistiche della città dispone due camere matrimoniali confortevoli ed arredate con TV schermo piatto Wi-Fi, bagno privato super attrezzato, vasca da bagno, doccia, bidè, fono, bagnoschiuma, shampoo ecc. Asciugamani e lenzuola, Parcheggio privato gratuito, parcheggio per chi va alle isole, con ar.\nTihi apartman uz moreStan je poseban: prostire se na dva nivoa i ima nezavisan ulaz iz dvorišta iz 1800. godine na predivnoj obali mora Pozzuoli. Komšiluk je čist, diskretan, u blizini barova i restorana i dobro je povezan sa Napuljem i ostrvom.\nPopularni sadržaji u smeštajima za odmor – Solfatara\nDrugi sjajni smeštaji za odmor na lokaciji Solfatara\nFistelia Guest House - Lungomare Pozzuoli\nB&B VALENTINA'S HOUSE


Muzika iz OTH-a\nNaslov: Muzika iz OTH-a Pon Feb 04, 2008 10:18 pm\ne, owako: mislim da je otwaranje owakwe teme dobar potez, poshto sam primetila da se ljudi sa owog foruma swe wishe interesuju za muziku iz epizoda serije. i narawno, ako nekome treba neka pesma, neka mi kaze naziw i ja cu pokushati da je nadjem. nadam se da to wazi i za ostale\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Pon Feb 04, 2008 11:53 pm\nBravooo! Svaka chast!!!!!!!!\nZa sad sam QL ali bitje.... bitje molbi.... xD\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Uto Feb 05, 2008 12:27 am\ne a jel mozes negde da nadjes ovu sa pocetka al celu??? ja imam samo deo pesme\nnaziv mislam da bi trebalo da znas al ajd da stavim\nGavin Degraw-I dont want to be\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Uto Feb 05, 2008 12:44 am\newo, sad sam uploadowala:\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Uto Feb 05, 2008 5:13 pm\nMeni za sad nereba ni jedna al vam je tema super ;)\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Sre Feb 13, 2008 2:08 am\nmeni je trenutno najbolja Collide - Howie Day... drzim je na loop-u uz par drugih pesama, mnogo je dobra!\ntakodje, imam tri zvanicna soundtracka koja su izasla za prethodne sezone-tu ima dosta dobrih pesama...\nStrays Don't Sleep - "For Blue Skies" (ova je bas dobra)\nima ih jos, ako se setim napisacu\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Sre Feb 13, 2008 5:48 pm\nJel ima neko pesme Bethany Joy? Ja imam samo Halo i I believe, i da onu sa Tylerom When the stars go blue...\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Sre Feb 13, 2008 10:28 pm\ntu imash skoro swe\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Pet Feb 15, 2008 1:11 am\nEvo ove ja imam od Bethany...\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Pet Feb 15, 2008 5:17 pm\nE hvala vam!!!!!!\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Pet Feb 15, 2008 6:23 pm\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Sub Feb 16, 2008 12:34 am\nowde imate Far More i josh neke pesme od Honorary Title\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Sub Feb 16, 2008 1:20 am\nValja li chemu pesmichica, da ne skidam dzaba megaupload toolbar\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Sub Feb 16, 2008 2:47 pm\nwalja, mnogo je dobra, ali ja ne kapiram tu foru sa toolbarom. ja sam ga skinula jedno 5 puta do sad i nishta mi ne pomaze\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Sub Feb 16, 2008 4:00 pm\nA pa to je ona pesma koju peva Mia, ja ludak razmishljala o pesmi dok sam gledala epizodu i posle totalno zaboravila na nju. :haha:\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Sub Feb 16, 2008 4:14 pm\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Uto Feb 19, 2008 5:45 pm\nSwitchfoot - Dare You To Move (iz epizode I Will Dare)\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Sre Feb 20, 2008 2:01 am\n:mig:dobra tema...al za sada mi ne treba ni jedna pjesma...imam vecinu pjesama..tj. pjesama koje mi se svidjaju!\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Pon Nov 23, 2009 5:19 pm\nMuzika mi se bas svidja.\nPrvo obozavam Bethany, i pesme u seriji su joj divne, dok mi se ovako, privatne i ne svidjaju xD\nZatim Kate Voegele sam mislio da necu zavoleti, a pesme su joj predivne.\nTakodje volim iz seste sezone, kada Jamie igra pesmu od Flo Ride - In the ayer, kao i The Fray - How To Save A Life <3\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Pon Nov 23, 2009 5:23 pm\nMeni su generalno pesme iz OTH-a strava! Zato sada i skidam sve i ubacujem na 4um da svi koji zhele imaju!\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Pon Nov 23, 2009 10:34 pm\nThe Fray generalno imaju lepe pesme.\nBethany mi ponekad dosadna, ali ima par pesama koje stvarno obožavam, pogotovu od kad postoji Everly (ne znam baš otkad postoji, ali su pesme fineee).\nI ima jedna prelepa pesma, bila je u prošloj epizodi (a tražila sam na sajtu OTH music, oni uvek imaju sve pesme) međutim, na netu nisam uspela da nađem koja je tačno. Sigurno vam je zapala za... uvo? lolz... stvarno jedna prelepa pesma iz prošle epizode.\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Uto Nov 24, 2009 12:50 am\nKoja je scena bila kada je ta pesma? :)\nA, inache, Everly su grupa od sredine 2008. godine... :)\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Uto Nov 24, 2009 1:06 am\nmeni je za uvo xD zapala pesma Down od Jasona Walkera (cuje se i neka zenska u pozadini)\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Uto Nov 24, 2009 2:11 am\nMmm. Joj, mislim da nije ta. :S\nKoje su još lepe iz te epizode?\nIlija, ne mogu da se setim koje scene su išle, izbrisala sam epizodu. :/\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a Uto Nov 24, 2009 2:35 am\nDown je meni isto super! :) Neam pojma, nemam tu epizodu na kompu, ne mogu da vidim koje su josh bile dobre.. :/\nNaslov: Re: Muzika iz OTH-a


20. sjednica Državnog sudbenog vijeća / Novosti / DRŽAVNO SUDBENO VIJEĆE - Državno sudbeno vijeće\nDRŽAVNO SUDBENO VIJEĆE / Novosti / 20. sjednica Državnog sudbenog vijeća\n20. sjednica Državnog sudbenog vijeća održat će se u četvrtak, 06. listopada 2011, s početkom u 11,00 sati u dvorani DSV-a, Zagreb, Ulica grada Vukovara 271/7\n1. Produljenje privremenog udaljenja od obnašanja sudačke dužnosti mr.sc. Bariši Gašparu, sucu\nVisokog trgovačkog suda RH, Peri Miloglavu, sucu Županijskog suda u Dubrovniku i Marinu\nČrnji, sucu Općinskog suda u Krku,\n2. Razmatranje dinamike i sadržaja prijedloga izmjena okvirnih mjerila te s tim u svezi i\nmetodologije izrade ocjene sudaca,\n3. Raspravljanje o kriterijima vrednovanja polaznika koje treba sadržavati završni ispit u Državnoj\nškoli za pravosudne dužnosnike,\n4. Informacija o inicijativi za izmjenu Zakona o Pravosudnoj akademiji,\n5. Izrade informacije sucima o ispunjavanju obrasca Imovinske kartice suca,\n6. Rasprava o kriterijima prilikom odlučivanja o trajnom premještaju sudaca,


Qubool Hai 2.0: Surbhi Jyoti otkriva jednu stvar koja se promenila u Karan Singh Groveru u poslednjih 8 godina - Web Serije | Може 2022\nQubool Hai 2.0: Surbhi Jyoti otkriva jednu stvar koja se promenila u Karan Singh Groveru u poslednjih 8 godina\nSurbhi Jyoti je, međutim, spomenuo da Karan Singh Grover nastavlja da zbija glupe šale na snimanju. Glumci su deo ZEE5 veb serije Qubool Hai 2.0, koja je spin off njihove popularne emisije iz 2012.\nSurbhi Jyoti i Karan Singh Grover ponavljaju svoje uloge Zoje i Asada u Qubool Hai 2.0. (Foto: PR)\nBio sam zaista uzbuđen i oduševljen kada su mi rekli za povratak Qubool Haija. To je jedna emisija koja mi je veoma bliska srcu, kao i Zoja. Bio sam tako srećan što sam dobio priliku da je ponovo igram, rekao je Surbhi Jyoti dok je govorio o Qubool Hai 2.0. Veb serija ZEE5 je nastavak popularne televizijske emisije iz 2012. godine, u kojoj takođe glumi Karan Sing Grover.\nMeđutim, glumac je dodao da je zapravo bila malo nervozna da se vrati kao Zoja. U ekskluzivnom ćaskanju sa indianexpress.com , glumica je izjavila da oseća pritisak da je svet toliko voleo lik, ali ne na negativan način. Kada dam svoje srce liku, ja postajem ta osoba. A Zoja će uvek biti moja omiljena. Ona je tako sirova i autentična, i da je ponovo igram, bio sam uzbuđen i nervozan. Baš mi je drago što je sve dobro funkcionisalo, i bilo je neverovatno vratiti se kao Zoja, dodao je Surbhi Jyoti uz osmeh.\nGovoreći dalje o liku u novoj sezoni, 32-godišnjakinja je rekla: Pa, njena srž je ista, kao i većina njenih karakteristika. Ona je neko ko će nastaviti da sledi svoje srce iako koristi svoj um gde god je potrebno. Ona nije sledbenik i uvek će postavljati pitanja, čak i ako su glupa. Zoja nastavlja da bude inspirativna, a zasluge za isto idu i kreatorima. I ovog puta, verujte mi, priča je prosto neverovatna, i svi će biti zavučeni na Zojino i Asadovo putovanje.\nKako je spomenula Asada, koga igra Karan Sing Grover, zamolili smo je da pomene jednu stvar koja se promenila u njemu, i jednu stvar koja je ostala ista od vremena kada su radili zajedno 2012. Uz svoj neponovljiv glasan smeh, Surbhi je rekao: Veoma mi se dopalo što je ovaj put bio veoma tačan. A ono što se nije promenilo je njegova navika da priča najgluplje viceve. I izgovara ih sa toliko uverenja da to zapravo na kraju postaje smešno.\nGlumac je snimio veb seriju Tanhaiyan 2017. godine, kada je digitalni medij bio u početnoj fazi u Indiji. Dok je hvalio rast veba, Surbhi je podržao televizijsko deljenje da postoje kreatori koji još uvek vode dobre emisije. Nije da TV nema dobar sadržaj; međutim, kada dolazi OTT, sa toliko platformi, mislim da je postao lakši izbor za glumce da izaberu dobre projekte. Postoji veća šansa da ćete na kraju pronaći posao koji ste oduvek želeli da radite. Ima toliko mogućnosti.\nQubool Hai 2.0 se strimuje na ZEE5.\nizlaze fantastične zveri\ned vodi novu emisiju\nemisija kapil šarma 18. februar 2017\ndočaravanje 3 stvarne osobe


TOP 10 mesta u Srbiji | Travel Advisor\nBy Ivana Prvanov\nBilo koje godišnje doba da odaberete za obilazak Srbije, na pravom ste mestu i u pravo vreme. Od severa ka jugu ili istoka ka zapadu,bilo proleće ili jesen… Srbija prethodnih godina privlači veliki broj turista.\nNa šta prvo pomislite kada se spomene Srbija ili Beograd ? Da, noćni zivot je nešto po čemu je prestonica poznata širom sveta ali Beograd kao i ostatak Srbije turistima može ponuditi svoju istoriju i prirodna bogatstva.\nAko se pitate šta sve možete u Srbiji videti, izdvajam 10 najpopularnijih mesta po mom izboru :\n1 . BEOGRAD\nGrad koji su rušili i on se uvek dizao, grad u kojem možete dobro pojesti, videti delove istorije i kulture, dobro se provesti na vise od 500 splavova i klubova.\nBeli grad je budan 00-24 h i to 7 dana u nedelji. Ovde vam ne može biti dosadno.Obidjite Skadarliju ako tražite dobru kafanu sa dobrim ćevapima i dobrim tamburašima. Prošetajte se Knez Mihajlovom ulicom do Kalemegdana i obidjite staru tvrdjavu, ako je vedro nebo uživacete u fantastičnom zalasku sunca na mestu gde se ukrštaju Sava i Dunav.\nAko se uputite ka Slavija trgu, osim velike fontane,doći ćete do Hrama Svetog Save. Pored Pećke patrijaršije, Hram Sv. Save se smatra jednim od najsvetijih mesta srpskog pravoslavlja.Morate obići Muzej Jugoslavije i Kuću cveća koja je prvobitno zamišljena kao letnja rezidencija predsednika,sada je večno počivalište Josipa Broza Tita\nJos jedno mesto gde se čeka u redu je muzej Nikole Tesle. Ako ste pak za neku laganu šetnju, tu je more Beograda. čuvena Ada Ciganlija gde se leti možete kupati a ostalih meseci šetati i voziti bicikl.\nIstorijske znamenitosti,restorani,festivali, zabavna mesta i još mnogo toga krasi ovaj grad.\nNa prvom mestu je ono najpoznatije u Novom Sadu i najspektakularnije za svakoga ko dodje do Trga Slobode, a to je rimokatolička crkva Imena Marijinog.\nDunavska ulica čuva pravu istoriju ovog grada. Ulica vodi od čika Jove Zmaja, do Dunavskog parka, a na njenom samom ulazu se nalaze i dve najznačajnije građevine.\nNa broju 1. je Gradska biblioteka osnovana 1885 godine, na broju 2 nalazi kuća ranije poznata pod nazivom „Kod belog lava“. Ulica Laze Telečkog je poznata po noćnom zivotu ovog grada.I Novi Sad ima svoje kupalište i zove se Strand , otvoreno zvanicno 1911 godine i dan danas puno turista. Definitivno ono po čemu je Novi Sad prepoznatljiv jeste Petrovaradinska tvrđava. U svojim zidinama krije priče generacija i generacija naraštaja, bitaka i poraza. Bas na ovoj tvrdjavi pored istorije možete posetiti tokom jula najveći evropski festival EXIT na kojem nastupju svetske zvezde.\n3. DJERDAPSKA KLISURA\nNacionalni park Đerdap, poznat je i kao Gvozdena kapija Dunava Tvrđava Golubac nalazi se na desnoj obali Dunava, na samom ulazu u Đerdapsku klisuru. Svojom lepotom, bedemima i burnom istorijom, postala je jedna od najposećenijih mesta.\nNa dunavskoj teresi na Đerdapu, nalazi se jedno od najznačajnijih arheoloških nalazišta Srbije – LEPENSKI VIR.\nTrajanova tabla deo je ansambla rimskih spomenika na rimskom putu kroz Đerdap, uklesana je u stenu, pravougaonog je oblika i na njoj je tekst na latinskom posvećen caru Trajanu.\nPut vas vodi dalje i sa desne strane možete naći etno selo Kapetan Mišin Breg sa prenoćištima, tradicionalnom hranom i sjajnim vidikovcem. Nakon ovog etno sela i isprobavanja medovače i soka od zove uputite se ka Kladovu gde možete biti smesteni u hotelu Aquastar Danube a odatle krenuti na krstarenje Dunavom.\n4. DJAVOLJA VAROŠ\nKod Kuršumlije, prirodni fenomen sastavljen od 202 kamene figure nastale delovanjem erozije.Smeštene u dve jaruge,jedna je „Đavolja Jaruga“ a druga „Paklena Jaruga“.\nOvaj geomorfološki fenomen je jedinstven u našoj zemlji i vrlo redak u svetu. U Evropi ima sličnih pojava u Alpima. Lokalitet „Đavolja Varoš“ je stavljen pod zaštitu države još 1959. godine, a 1995. godine je Uredbom Vlade Republike Srbije proglašen za prirodno dobro od izuzetnog značaja i stavljen u prvu kategoriju zaštite – SPOMENIK PRIRODE. Ukupno je zaštićeno 67 ha površine.\nNajbolji period za posetu je od aprila do oktobra a ukoliko želite da odmorite i pojedete dobru i kvalitetnu hranu tu je restoran. Restoran u Đavoljoj Varoši je restoran na otvorenom kapaciteta 80 mesta i otvoren je od aprila do oktobra\nUlaz se plaća 350 dinara po osobi. Đavolja Varoš je osvetljena noću pa kažu da je poseban doživljaj posetiti je u to doba dana.\n5. KRUPAJSKO VRELO, MANASTIR MANASIJA I VODOPAD BUK\nNedirnuta priroda, lepota planine, šume, reke, jezera, urođeno gostoprimstvo ljudi, postali su prepoznatljiv imidž ovog kraja.\nKo voli miran odmor, bez buke i galame, može da ide na Taru i da se ne pokaje.Prelepi vidikovci na koje možete da odete, tepih livada, putevi koji vode kroz šumu odlični su za šetnju, a nakon svega možete da svratite u neku od kafana da popijete piće ili nesto pojedete po pristojnim cenama.\nNa Taru treba doći kolima i ostati nekoliko dana, jer je mnogo toga šta treba videti na Tari. Najpoznatije destinacije koje obavezno treba posetiti ukoliko ste na Tari su Mitrovac, Kaluđerske Bare, jezero Zaovina\nPreporuka je i obilazak Mokre Gore, cuvenog etno sela i cuvene Sarganske osmice. Šarganska osmica je najatraktivnija turističko muzejska železnica u Evropi i smatra se kao jedinstveno graditeljsko remek delo u svetu među prugama uzanog koloseka.\nVozne karte za voz “Nostalgija” izdaje putnička blagajna železničke stanice Mokra Gora.\n7. PLANINA ZLATIBOR\nHoteli na Zlatiboru imaju veliku popunjenost tokom cele godine, što nam govori da postoji veliko interesovanje za odmor i spa na ovoj planini. Mnogi gosti se zaustave na onome što nude hoteli i turistički centar, a ima toliko lepih lokacija u blizini koje vredi posetiti.\nKada se nadjete na ovoj planini, svi putevi odvesce vas do Zlatiborskog jezera koje se nalazi u centru, oko jezera smešteni su kafici , radnje i restorani ali i klubovi za noćni zivot. Ono sto je poslednjih godina aktuelno to je planinski vrh Tornik, ukoliko ne skijate, možete popiti kafu sa lepim pogledom.\nOno po čemu je poznat Zlatibor jeste čuvena KOMPLET LEPINJA što morate probati ukoliko se nadjete ovde. Kada krenete malo dalje od centra same turističke destinacije možete obici Stopicu, pećinu poznau po bigrenim kadama i možete krenuti ka mestu Sirogojno. U selu Sirogojno nalazi se jedini muzej na otvorenom\nu Srbiji „Staro selo“. Tu su postavljene stare brvnare iz svih delova Zlatibora. Na 25 km od centra Zlatibora, sa visine od 20 metara obrušava se voda, formirajući jedinstven vodopad Gostilje.\nKanjon reke Uvac se smatra za jedno od najlepših mesta u Srbiji. Nalazi se u jugozapadnoj Srbiji, između planina Javor i Zlatar. Poznat je po svojim uklještenim meandrima. Ovo je jedno od poslednjih staništa beloglavog supa, vrste koja je gotovo izumrla. Lepota ovog predela zaista ostavlja bez daha.\nKanjon reke Uvac za svakog ljubitelja prirode nudi po nešto i zbog toga je kanjon Uvca jedna od top turističkih atrakcija Srbije.\nNa prostoru 50 km dužine i 10 km širine, na sremskoj planini Fruška gora, smešteno je 16 srpskih pravoslavnih manastira, podignuti u kasnom srednjem veku.\nOva jedinstvena kulturno-istorijska celina proglašena je za kulturno dobro od izuzetnog značaja za Srbiju. Fruska Goraje još poznata po fantasticnoj prirodi i vinarijama koje ne smete propustiti. Vinarije će vas ugostiti i pružiti jedinstven ugodjaj.\n10. OVŠARSKO-KABLARSKA KLISURA\nJedna planina Ovčar a druga Kablar cine ovu lepotu. Nalaze se u centralnoj Srbiji, na oko 15 km od Čačka. Kroz ovu klisuru protiče reka Zapadna Morava. Ovaj deo Srbije poznat je po planinarenju.\nNa vrhu kako Ovčara tako i Kablara nalaze se vidikovci sa pogledom na meandre reke Zapadne Morave. Ako želite da se odmorite i iskoristite par dana za ovu neverovatnu prirodu tu je i Ovčar banja.\nPrevious articleNajstariji vinski bar na svetu radi već šest vekova\nNext articleKako izgleda izlet u Kairo iz Hurghade


Slovenačka agencija STA obavestila EU da ih vlada tera u bankrot\nSvet Autor:Tanjug31. avg. 202118:35\nFoto: Charles Bowman / robertharding / Profimedia\nSlovenačka novinska agencija STA saopštila je danas da je uputila pismo najvišim zvaničnicima EU pozivajući ih da intervenišu, jer ih vlada, nezadovoljna uređivačkom politikom, kako navode, gura u finansijski ćorsokak i mogući bankrot neizvršavanjem finansijskih obaveza prema agenciji.\nBONUS VIDEO: Slovenija, najčistija zemlja na svetu


NAGRADA ZA JDP NA FESTIVALU U VRŠCU | JDP\n27.10.2017 Vesti / Saopštenja, Vesti/Aplikacija\nNAGRADA ZA JDP NA FESTIVALU U VRŠCU\nPredstava Jugoslovenskog dramskog pozorišta Tako je (ako vam se tako čini) Luiđija Pirandela u režiji Jagoša Markovića proglašena je najboljom na večeras završenom 25. Međunarodnom pozorišnom festivalu klasike „Vršačka pozorišna jesen“. Nagradu za najbolju predstavu Festivala, koja će biti dodeljena sutra uveče na sceni pozorišta „Sterija“ u Vršcu, jednoglasno je dodelio tročlani žiri u sastavu Dušan Belča, književnik, Aleksandar Švabić, pozorišni reditelj i Slobodan Savić, pozorišni kritičar i predsednik žirija.\nPredstava Tako je (ako vam se tako čini) nedavno je izvedena na sceni HNK u Zagrebu. Učestvovala je na Festivalu mediteranskog teatra „Purgatorije” 2017. u Tivtu na kome je Nagradu za najbolje glumačko ostvarenje dobila Jelisaveta Sablić. U novembru će učestvovati na Jugoslovenskom pozorišnom festivalu „Bez prevoda“ u Užicu a u decembru će gostovati na sceni Slovenskog narodnog gledališča u Ljubljani.


Kako smanjiti broj pušača u BiH? – Haber.ba\nSpadamo, uz Makedoniju, u grupu zemalja s najvećim brojem pušača u Evropi. Podaci pokazuju da puši svaki drugi muškarac i više od trećine žena u BiH. Jedan pušač u našoj zemlji tokom godine u prosjeku potroši 2.278 cigareta, a svake godine preko 8.000 ljudi izgubi život zbog bolesti direktno uzrokovanih duhanskim dimom. Osim velikog broja pušača, u našoj zemlji prisutna je i velika izloženost duhanskom dimu na svim javnim mjestima čime je direktno ugroženo pravo na zdravlje stanovništva. Čak 77,3 posto mladih u dobi između 13 i 15 godina izloženi su pasivnom pušenju što ostavlja velike posljedice na njihovo zdravlje, piše “Buka“.\nTeme:BiH, pušači, zakon


Molimo Vas da pažljivo pročitate našu politiku zaštite privatnosti kako biste jasno razumeli kako sakupljamo, čuvamo, koristimo, ili na drugi način rukujemo vašim ličnim podacima.\nPristup internet strani www.singidunum-online.com je slobodan i ne zahteva registraciju (pravljenje naloga). Lični podaci će od Vas biti traženi samo u slučaju narudžbine, i u slučaju da se odlučite na registraciju putem otvaranja naloga, koji Vam omogućava korišćenje većeg broja sadržaja i funkcionalnosti stranice.\nPodatke prikupljamo isključivo radi postupanja po Vašem zahtevu, a dostavljeni podaci predstavljaju minimum informacija koji nam je u ove svrhe neophodan (rukovodimo se načelom srazmernosti).\nVaše lične podatke nećemo činiti dostupnim trećim licima bez vašeg eksplicitnog pristanka. Pod ličnim podatkom, a prema Zakonu o zaštiti podataka o ličnosti, podrazumeva se svaka informacija koja se odnosi na fizičko lice, bez obzira na oblik u kojem je izražena, i na nosač informacija na kojem se čuva. Tako, na primer, lični podatak je ime, prezime, adresa stanovanja, broj telefona i sl. Pravni osnov za obradu podataka o ličnosti, prema Zakonu o zaštiti podataka o ličnosti je Zakon ili saglasnost fizičkog lica, na koga se podaci odnose.\nPopunjavanjem polja prilikom narudžbine ili registracije, upoznajete nas sa Vašim ličnim podacima i dajete nam saglasnost za prikupljanje i dalju obradu ličnih podataka. Datu saglasnost možete opozvati. Sve lične podatke koje nam ostavite popunjavanjem ponuđenih polja tretiramo kao strogo poverljive, a čuvaju se trajno, do eventualnog opoziva.\nDa bismo održavali sajt i obezbedili funkcionalnost kakvu očekujete, sajt koristi tehnologiju koja je opštepoznata pod nazivom „kolačići“. Kolačići su male datoteke koje šaljemo na Vaš računar i kojima kasnije možemo pristupiti. Na primer, mi koristimo kolačiće da nam pomognu da zapamtimo i obradimo predmete u Vašoj korpi za kupovinu. Oni se takođe koriste da unapredimo Vaše iskustvo tako što pamte Vaše izbore (npr. jezik ili valuta). Takođe kolačiće koristimo u svrhu sakupljanja agregatnih podataka (depersonalizovanih) o prometu na sajtu i interakciji na sajtu kako bismo u budućnosti mogli ponuditi bolje iskustva i alate na sajtu.\nObrađujemo kolačiće isključivo uz Vašu saglasnost. Da biste povukli saglasnost, ili pristali na upotrebu kolačića, podesite odgovarajuća podešavanja u vašem pretraživaču. Međutim, neke od funkcija našeg sajta možda neće funkcionisati bez kolačića.\nOtkrivanje podataka trećim licima\nMi ne prodajemo, ne trgujemo, niti na drugi način delimo ili otkrivamo vaše lične podatke trećim licima.\nPrijavom na newsletter dajete nam saglasnost da Vam šaljemo informacije o našim proizvodima i uslugama za koje biste mogli da budete zainteresovani. Međutim, čak i ukoliko ste dali saglasnost da primate naše marketinške poruke, možete jednostavno da se odjavite u nekom kasnijem trenutku. Imate pravo da nas sprečite, u bilo kom trenutku, da Vas kontaktiramo u marketinške svrhe. Ukoliko više ne želite da budete kontaktirani u marketinške svrhe, kliknite na dugme za odjavu na kraju naše marketinške poruke (newsletter-a).\nNismo omogućili Google AdSense na našem sajtu, ali ostavljamo mogućnost da to učinimo u budućnosti.\nJ82300 - Stara fotografija-razglednica nem. cara Viljema II\nSa faksimilom njeg...\nJ01156 - Originalna stara KABINET FOTOGRAFIJA\nFormata 10,5x6,5 c...\nC28021 - USA. City transportation token of HONOLULU\nHAWAI, dated 1024. Z...\nKM38; M33. Kvalitet...\nB13662 - 1000 DINARA 1.5.1955.\nA41790 - 2 KUNE 1993.\nKM10; M.9A1; Višče...\nA26827 - 50 PARA 1982\nKM85; M49.1. Kvalit...\nJ15100 - Reprodukcija fotografije M. Oбреновића, knjaza srpskog\nA45870 - 5 TOLARJEV 1993.\nAkademija. KM12; M.P...\nA37100 - 50 DENI 1993.\nKM1; M1. Kvalitet: ...\nCopyright © 2021 Singidunum Numismatics


Škole prve otvarati i posljednje zatvarati radi obrazovanja i zdravlja djece | UNICEF Crna Gora\nPODGORICA, 8. APRIL 2021. – Savez udruženja roditelja djece i omladine s teškoćama u razvoju „Naša inicijativa”, Nacionalna asocijacija roditelja djece i omladine sa smetnjama u razvoju Crne Gore ‒ „Nardos” i lokalna udruženja roditelja djece sa smetnjama u razvoju pridružili su se UNICEF-ovom apelu da škole moraju biti prve ustanove koje se otvaraju i posljednje koje se zatvaraju tokom pandemije.\nPrema globalnom izvještaju UNICEF-a i UNESCO-a, koji se temelji na podacima iz 191 zemlje, do sada nije uočena uzročno-posljedična veza između otvaranja škola i širenja koronavirusa. Pored toga, podaci o transmisiji COVID-a-19 u Crnoj Gori koji se odnose na predškolske ustanove, osnovne i srednje škole, a koji su dostupni na veb-stranici Ministarstva prosvjete http://www.covid19.edu.me/, pokazuju da se najveći broj zaraženih nastavnika i učenika nalazi upravo u opštinama s najvećim brojem inficiranih. Ovi podaci ukazuju na to da su škole bezbjedne i da ne doprinose povećanju transmisije COVID-a-19 ukoliko se u njima poštuju sve preventivne mjere. Iz tog razloga, UNICEF apeluje na sve da poštuju mjere #DistancaRukeMaska i da škole budu posljednje ustanove koje se zatvaraju i prve koje se otvaraju tokom mjera zaključavanja.\nTakođe, na globalnom nivou dostupno je mnoštvo podataka koji ukazuju da produženo zatvaranje škola negativno utiče na akademska postignuća učenika. Istraživanja i iskustva iz prethodnih decenija pokazali su da kad god djeca i mladi duže ne idu u školu dolazi do pogoršanja njihovog mentalnog zdravlja i povećanja njihove izloženosti riziku od svih vrsta nasilja. Kod najugroženije djece, izostanak učenja, kontakta s vršnjacima i drugih vidova podrške koju im škole redovno pružaju – pa čak i ako to traje svega nekoliko sedmica – može dovesti do negativnih ishoda koji će dugoročno uticati na njihov život.\nCijena zatvaranja škola je visoka – ne samo u pogledu akademskih postignuća učenika, već i u pogledu njihovog mentalnog zdravlja. Na osnovu prethodnih kriza znamo, kada dođe do prekida obrazovanja, da upravo najsiromašnija i najugroženija djeca bivaju najviše pogođena. Iz tog razloga, zatvaranje škola mora biti isključivo krajnja mjera koja se preduzima pošto su sve druge mogućnosti iscrpljene i to tako da škole budu prve ustanove koje će se ponovo otvoriti.\nPrema navodima predstavnika Nacionalne asocijacije roditelja djece i omladine sa smetnjama u razvoju Crne Gore „Nardos”, zatvaranje škola posebno pogađa učenike sa smetnjama u razvoju.\nSmatramo da je veća šteta da škole ne rade, naročito za djecu s posebnim obrazovnim potrebama, jer praćenje onlajn nastave, bez obzira na svu raspoloživu tehnologiju, za njih predstavlja veliki problem, naročito djeci s intelektualnim smetnjama.\nSavo Knežević, predsjednik NARDOS-a.\nPredstavnici Saveza udruženja roditelja djece i omladine s teškoćama u razvoju „Naša inicijativa” ističu da škole treba da budu te koje će se prve otvarati, a posljednje zatvarati, jer se u svim obrazovnim ustanovama poštuju propisane mjere za sprečavanje širenja pandemije COVID-a-19, i u proteklih godinu dana škole nisu bile prepoznate kao mjesta na kojima je dolazilo do širenja infekcije.\nTakođe, mišljenja smo da je korist od obrazovanja u školskim klupama nesrazmjerno veća od eventualnih rizika od zaražavanja po učenike, koji ne spadaju u rizične kategorije. Obrazovanje djece s posebnim obrazovnim potrebama putem onlajn aplikacija ne daje u praksi očekivane rezultate, pa se djeci i mladima sa smetnjama u razvoju prvenstveno treba omogućiti obrazovanje u učionicama, jer je u proteklih godinu dana njihova socijalizacija i integracija u mnogome usporena i narušena. Apelujemo da, prije svega, treba otvoriti Resursne centre za djecu sa smetnjama u razvoju, a takođe i škole u svim gradovima.\nNataša Anastasov iz „Naše inicijative”\nUNICEF i udruženja roditelja djece sa smetnjama u razvoju saglasni su u ocjeni da je obrazovanje ključni dio plana oporavka od krize izazvane koronavirusom i da bi stoga trebalo povećati investicije u ovoj sferi radi jačanja obrazovnog sistema tokom pandemije.\nPozivamo da se što prije nađe dugoročno, sistemsko rješenje za finansiranje dnevnih centara za djecu sa smetnjama u razvoju koje nude neophodne dodatne usluge podrške ovoj djeci i njihovim porodicama i bitna su podrška inkluzivnom obrazovanju i socijalizaciji ove populacije.\nUNICEF, „Naša inicijativa”, „Nardos” i lokalna udruženja roditelja djece sa smetnjama u razvoju apeluju da se svaka odluka o zatvaranju i ponovnom otvaranju škola zasniva na temeljnoj analizi situacije u svakoj školi, te da ove odluke treba donositi u bliskoj saradnji sa zdravstvenim stručnjacima, nastavnicima, roditeljima i učenicima. Razlog za to je činjenica da se situacija razlikuje od škole do škole, pa bi i rješenja trebala da budu prilagođena situaciji u svakoj školi.\nKonačno, oni podsjećaju da obrazovni sistem nije napravljen za krizu izazvanu koronavirusom. Zbog toga je potrebno kontinuirano osluškivati poruke svih zainteresovanih strana kako bi se obrazovni sistem prilagodio i bolje odgovorio na njihove potrebe tokom pandemije. Oni pozivaju na inkluzivni dijalog i aktivno učešće svih zainteresovanih strana u procesu pronalaženja rješenja za što kvalitetniji kraj ove školske godine i što bolju pripremu sljedeće kako bi učenici unaprijedili akademska i druga postignuća.


MojPosao.net - Koraci koji će vas dovesti do promaknuća\nNaslovnica › Vijesti › Aktualno › Koraci koji će vas dovesti do promaknuća\nPokažite inicijativu u radu, želju za dodatnom edukacijom, ali i imajte na umu da morate ostvariti bolje poslovne rezultate od ostalih\nAko želite biti promovirani te imati više odgovornosti, ali i kontrole nad svojim poslom, potrebno je istaknuti svoj rad. Donosimo vam nekoliko savjeta kako skrenuti pažnju na sebe i posao kojeg radite.\nDođite ranije i otiđite kasnije s posla\nVrijeme na poslu potrebno je učinkovito rasporediti. Nemojte kasniti na posao, a na kraju dana ostavite barem nekoliko minuta kako bi pripremili plan rada za sutrašnji dan. Ukoliko imate neodgodivog posla, dajte nadređenom do znanja da je posao na prvom mjestu te da vam prekovremeni rad ne predstavlja problem.\nPodijelite entuzijazam nakon dobro obavljenog posla sa svojim kolegama. Pokažite inicijativu u radu te predložite nove projekte svom nadređenom. Nema ništa lošeg u tome da volite svoj posao te da želite dati maksimum u radu.\nZatražite odgovorniji posao\nBudite spremni preuzeti više odgovornosti. Upitajte nadređenog da vam donijeli nove zadatke. Pitajte savjet starije kolege kako poboljšati rad na nekom projektu. Dajte do znanja da želite usavršiti svoje znanje.\nZatražite dodatnu edukaciju\nUzmite bilo koju edukaciju koja je dostupna kod trenutnog poslodavca. Čak i ako nije u vašem području struke, a pruža vam se mogućnost da naučite nešto novo, iskoristite tu pogodnost. Također jer važno da se informirate koja edukacija vam je potrebna da bi usavršili znanje u svojoj struci.\nPokažite mjerljive rezultate\nAko želite nadređenog uvjeriti da ste zaslužili promaknuće, tada mu trebate predočiti mjerljive rezultate. Naime, trebate pokazati koliko ste napredovali u radu i na koji način su vaši rezultati, primjerice, u ovoj godini znatno bolji od onih iz prošle godine. (A.T.)


► Dačić: Sutra avion za London, spoljna politika se svela na borbu protiv korona\nPrva "faza takvih" evakuacije obuhvata ljude "zarobljene" na aerodromima, nakon čega će se nastojati da se prevzu i drugi koji žele da se vrate iz inostranstva.\nDačić je na TV Vojvodina, u emisiji Prav ugao, rekao da se spoljna politika "svela na borbu protiv korona virusa", tako da drugih spoljnopolitičkih aktivnosti i nema, sem nekih vido konferencija.\n"Nerealno je očekivati da možemo poslati avion u svaku zemlju gde se nalaze", rekao Dačić, navodeći Peru, Kongo, te da se tek sad saznalo gde su sve po svetu, jer inače nemaju obavezu da se javljaju diplomatsko-konzularnim predstavništvima.\nDačić je procenio da će u Srbiji, kada prođe pandemija, "Kina svakako biti jedna od najpopularnijih zemalja" jer je "najviše pomogla".\nNaveo je da su Norveška i Evropska unija (EU) finansijski pomogli Srbiji, ali "to ne znači mnogo ako nemate gde da nabavite medicinsku opremu".\nRekao je da se EU "nije pokazala solidarna jer je dala nalog da se zabrani izvoz medicinske opreme", što je mnogima stvorilo probleme, ali je takvu opremu moguće kupiti u Kini.\n"Pomoći se i Emirati", rekao je Dačić.\nNa pitanje o zbivanjima u vlastima u Prištini, rekao je da se "oni tamo očito ne bave zdravstvom", ali da u ovo vreme borbe protiv korona virusa "malo koga zanimaju njihova unutrašnje politička zbivanja".\n"Zanimaju nas sa aspekta, pre svega, položaja srpskog naroda", rekao je Dačić.\nNa pitanje da li će Srbija pomoći Kosovu u borbi protiv korona virusa, rekao je da će Srbija pomoći "što god da oni zatraže".


"El Magova" decenija u Mančesteru, izgleda da je došlo vreme za rastanak! - Sportske.net\nJedan od najvećih igrača u istoriji Mančester sitija.\nSiti predstavio nove dresove, sjajni su!Oglasio se Gvardiola nakon silnih kritika i pecnuo gradskog rivala, ali i Vengera!Gotovo, Gvardiola dogovorio prvo pojačanje!"Siti nije pravi klub kao što je to Junajted!"PL - Serž Orije je junak dana, klasa Davida Silve, nade Vulvsa za LŠ razbijene u 95-om minutu!\n"Odlučio je da ode, on je to rekao mnogo puta. Mislim da želi da završi posle 10 sezona. U neverovatnoj je formi otkako smo se vratili posle pauze. Odigrao je još jednom izuzetno i ponovo je bio strelac, dva puta uzastopno postigao je fantastične golove", rekao je Gvardiola, preneo je "Bi-Bi-Si" (BBC).\nSilva je do sada odigrao 431 utakmicu za Siti i postigao 76 golova. Otkako je debitovao u Premijer ligi u avgustu 2010. godine napravio je 93 asistencije.Imao je najmanje 10 asistencija u četiri različite sezone, što je u poslednjoj deceniji uspelo samo Kristijanu Eriksenu.


Vox Lux (2018) - Cinemax Srbija\nRežiser: Brady Corbet\t 2018 | 110 minuta\n“Vox Lux” prati uspon Selest (Natali Portman), iz pepela velike nacionalne tragedije do zvezdane slave. Film prati 18 godina njenog života, prikazujući važne kulturološke trenutke iz njenog ugla, od 1999. do 2017. godine.\nGodine 1999, tinejdžerka Selest (Rafi Kasidi) preživljava zastrašujuću tragediju. Nakon što otpeva pesmu na komemoraciji, Selest se pretvara u perspektivnu pop zvezdu uz pomoć svoje sestre tekstopisca (Stejsi Martin) i talentovanog menadžera (Džud Lo). Selestin uspon do zvezda i istovremeni gubitak nevinosti prepliće se sa zastrašujućim terorističkim napadom na naciju, pretvarajući ovu mladu nadu u novu vrstu slavne ličnosti: američku ikonu, sekularno božanstvo, globalnu zvezdu. Godine 2017, odrasla Selest (Natali Portman) planira povratak na scenu nakon skandaloznog incidenta koji je poljuljao njenu karijeru. Predstavljajući na turneji svoj šesti album, kolekciju naučno-fantastičnih himni pod nazivom “Vox Lux”, ova nepobediva, drska pop ikona mora da prevaziđe lične i porodične borbe, da bi izašla na kraj sa majčinstvom, ludilom i svetskom slavom u doba terorizma.


Sestre priznale sa čim se susreću i koliko je teško pronaći ljubav: "Dobijamo nepristojne ponude" - Telegraf.rs\n18/09/21 | 13:06\nTrojke, koje su veoma bliske, kažu da nikada ne bi volele da su rođene kao jedinice, ali da ih komentarisanje njihovo fizičkog izgleda iscrpljuje\nRoditelji trojki Lisa (49) i Paul Teri (47) u početku su mislili da će dobiti samo jedno dete, ali, sudbina je ipak imala malo drugačiji plan. U 12. nedelji trudnoće, Lisa je otkrila da nosi tri devojčice, a osamnaest godina kasnije, one su izrasle u prelepe tinejdžerke.\nKalei, Elisa i Šerina su osamnaestogodišnje identične trojke i influenserke koje na društvenoj mreži TikTok svakodnevno objavljuju video-snimke u kojima dele neprijatna iskustva i situacije sa kojima se redovno susreću.\nKako kažu, najviše ih boli činjenica da ih ljudi uvek upoređuju i misle da je zanimljivo kada zaključe da je jedna lepša ili zgodnija od druge dve.\n- Imale smo mnoštvo neprijatnih situacija. Dešava se da momak priđe i meni i sestrama kako bi povećao svoje šanse da bude sa bar jednom - ispričala je Elis.\nSestre, koje su veoma bliske, kažu da nikada ne bi volele da su rođene kao jedinice, ali da im komentarisanje njihovog fizičkog veoma smeta.\n- Iako smo sve različite, mi smo ipak jedno. Nije lepo kada neko kaže da je jedna od nas tri lepša, deblja ili ružnija. Najgore od svega je što muškarci misle da je to kompliment - rekla je Kalei.\nSestre otkrivaju da teško pronalaze ljubav, jer je momcima čudno da imaju devojku koja ima dve identične sestre.\n- Dešavale su se sitacije da nas momci pomešaju, pa im bude neprijatno. Ali, takvih je malo. Uglavnom dobijamo veoma nepristojne ponude - iskrena je Šerina.\nPored ljubavnih problema, sestre objavljuju i zanimljive priče iz života, pa su zbog njih postale veoma popularne na društvenim mrežama.\n- Roditelji su nas oblačili u istu odeću, a mama bi uvek dodala šnalu različite boje za svaku, kako bi nas raspoznavala. Ali, mi smo bile luckate, pa bismo ih uvek zamenile - ispričale su identične trojke.\nTrojke će postati mame u isto vreme: Nina, Đina i Viktorija odlučile su da se porode u istoj bolnici\nBliznakinje 9 godina dele istog dečka: Jedu, tuširaju se i spavaju zajedno, on je uvek u sredini\nOpljačkana kuća najuticajnije srpske influenserke, majka objavila slike haosa: "Ovo je strahota!"\nDevojčice koje je ubila struja biće sahranjene sutra u Obrenovcu\nNadmašio čak i Stefa Karija: Micićev saigrač u Efesu pogodio 117 trojki u nizu na treningu za pet minuta!\n18. septembar 2021 | 19:17\nAuu sta je ovo, oslepeo sam. Je l' ovo sa fotosopom ili bez?\n18. septembar 2021 | 14:37\nМени су слатке - са тим буткицама...\nSta je ovo?bajka o tri praseta?:)


MARKO ĐURIĆ: Sergej Trifunović i njegove pristalice treba da se stide - Informer\nOvo što smo imali prilike da čujemo toliko je ispod svakog nivoa, to je ponašanje koje je toliko dostojno prezira, koje je dostojno javne osude najširih krugova, rekao je direktor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Marko Ðurić, reagujući na uvrede predsednika Pokreta slobodnih građana Sergeja Trifunovića na Tviteru, kao i njegovih pristalica, upućenih predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću i drugima\n- Niko, apsolutno niko nije zaslužio ovu vrstu ponižavanja, a ne čovek koji se čitavim svojim bićem bori da napravi neki korak napred. Na sreću, najveći deo građana Srbije odlično vidi i prepoznaje kakvo ludilo imamo na drugoj strani - rekao je Ðurić na TV Pink.\nPrema njegovim rečima, pristalice opozicije sebe proglašavaju elitom, a sebi dopuštaju da "na ovaj način vređaju sve građane Srbije, da vređaju jednu porodicu, da vređaju jednog čoveka koji se bori svim svojim bićem za ovu zemlju".\nUvrede je ocenio kao vređanje svih građana.\n- Ovo zapravo ne bi trebalo da komentariše neko ko se bavi politikom, već ljudi iz psihijatriske struke, možda i neki ljudi koji se bave poslovima u pravosuđu. Pristojan i civilizovan čovek pred ovim može samo da se zgrozi... Ne mogu da verujem da bilo ko normalan u Srbiji ovo može da podrži, jer smo mi ipak normalni, radni, vredni i pošteni ljudi u najvećem broju slučajeva i nikada nećemo dozvoliti da ovo zlo pobedi u Srbiji. Treba samo da se stide - zaključio je Ðurić.\nMarko Đurić Sergej Trifunović Kosovo i Metohija Srbija Aleksandar Vučić


КИЈА ОБЈАВИЛА ПЕСМУ И ПОСВЕТИЛА ЈЕ ЛУНИ? Та к**** никад неће бити као ја... (ВИДЕО)\n25-06-2018 18:20 Video Selebriti\nIako ne želi da priča o Luni Đogani i preljubi njenog supruga Slobe Radanovićam pobednica "Zadruge" sve govori kroz pesme koje objavljuje na svom Instagram nalogu.\nKija je juče na svom Instagram nalogu objavila pesmu Bijonse "Resentment", u kojoj slavna pevačica peva o svom partneru i njegovoj ljubavnici.\nObjava koju deli K I J A K O C K A R (@kija_kockar__official) dana 23. Jun 2018. u 7:36 PDT\nKija je posebno izdbojila ove stihove: "Moram da pogledam nju i njene oči i da vidim da u njoj ima pola mene (ali lagao si). Kako si mogao da lažeš", peva Bijonse, a kasnije i izgovara rečenicu, "Ta ku*ka nikada neće biti ja".\nKako se Sloba ponaša nakon što je saznao da je Kija potpisala papire za razvod pogledajte OVDE.\nEVO KO SE NAJVIŠE "PALI" NA KIJU, SLOBU I LUNU: Čuveni srpski psihijatar i seksolog otkrio zašto je cela Srbija gledala "Zadrugu"!


Grupa "Zana" (VIDEO) – Nadlanu.com\nObjavljeno 6. juna 2013. / 11:19:00\nGrupu "Zana" su u Beogradu 1980. godine osnovali klavijaturista Zoran Živanović i gitarista Radovan Jovićević, a ime je dobila po prvoj i najpolularnijoj pevačici Zani Nimani.\nGrupu “Zana” su u Beogradu 1980. godine osnovali klavijaturista Zoran Živanović i gitarista Radovan Jovićević, a ime je dobila po prvoj i najpolularnijoj pevačici Zani Nimani.\nPre prvog albuma, objavili su nekoliko singlova: „Loše vesti uz rege za pivsku flašu“ koju je izdao Jugoton 1981. Tokom ovog kraćeg i manje poznatog početnig perioda, Zana je bi novo talasna grupa. Zanine pesme su se nalazile na kompilacijama „Svi marš na ples!“ i „Vrući dani i vrele noći“.\nGrupa je stekla popularnost širom bivše Jugoslavije sa drugim albumom „Dodirni mi kolena“, a već sledeće 1983. godine su objavili treći album „Natrag na voz“, na kojoj se nalazile pesme „Majstor za poljupce“ i balada „Jabuke i vino“, duet Zane Nimani i Željka Bebeka.\nKao dete sam uvek mislila da su svi stariji parovi raskidali uz pesmu “Rukuju se rukuju”, a da momci odlaze u vojsku dok im devojke pevaju “Vojnu poštu”. Kasnije se ispostavilo da mi teorija i nije baš bila na mestu, ali dobro – šta znaju deca.\nZana Nimani je 1985. napustila grupu i započela uspešnu solo karijeru, a neposredno pred raspad bivše Jugoslavije odselila u Kanadu gde i danas živi.\nGrupa je nastavila da radi pod istim imenom sa novom pevačicom Natašom Gajović (1985-1988), koja je prevala na albumima „Crvene lale“, „Otkinimo noćas zajedno“ i „Vlak“. Pevačica Nataša Živković je zamenila Gajovićku i pevala je na albumu „Miš“.\nSadašnja pevačica Jelena Galonić se pridružila grupi 1990. Sa njom je grupa objavila albume: „Nisam, nisam“ (1991), „Tražim“, „Zanomanija“, „Prijatelji“ i „Kvaka“.\nOsnivač grupe Radovan Jovićević je napustio grupu 1999. i preselio se u SAD. Grupa je 2006. objavila album „Kao nekad“ na kom su se našli remiksi starijih hitova „Dodirni mi kolena“ i „Vejte snegovi“.\ndobra stara vremenagrupa zanamuzikanekad i sad\nSlučaj torbe pune novca koja nestaje: Nameštaljka za predsednika Federecije BiH (VIDEO)\nTROICKI PROZIVA ZVEZDU: Vučić i Čović i FMP, Arapi, Rusi, pomoć države… (VIDEO)


Završena revija Dječijeg horskog pjevanja ” Mala Vila” | Prijedor24.com - Više od informacije!\nPočetna Kultura Završena revija Dječijeg horskog pjevanja ” Mala Vila”\nZavršena revija Dječijeg horskog pjevanja ” Mala Vila”\nU Pozorištu Prijedor, u okviru 18. međunarodnog festivala horova ,,Zlatna vila”, večeras je održano drugo veče Revije dječijeg horskog pjevanja ,,Mala Vila” na kojem se, kao i prethodne večeri predstavilo sedam horova prijedorskih osnovnih škola.\nPrvi su se predstavili mališani hora ,,Vilenjak” Osnovne muzičke škole ,,Savo Balaban” iz Prijedora, zatim horovi osnovnih škola ,,Kozarac” iz Kozarca, ,,Petar Petrović NJegoš” Busnovi, ,Ćirilo i Metodije” Trnopolje, ,,Branko Radičević” Ćela i horovi prijedorskih osnovnih škola ,,Dositej Obradović” i ,,Petar Kočić”.\nOva Revija simbolično nazvana ” Mala Vila” nije bila takmičarskog karaktera, već je imala za cilj promovisanje horskog pjevanja i davanje prilike djeci i njihovim muzičkim pedagozima da pred širom publikom pokažu šta i kako rade tokom cijele godine.\nNakon revije dječijeg horskog pjevanja, u Pozorištu Prijedor sutra počinje takmičarski program u okviru nadmetanja za nagradu publike kojojće se predstaviti horovi iz Mostara, Bitole, Beograda i Irkutska.Istovremeno, a u okviru revijalnog programa ” Eho Zlatne vile” sutra će se banjalučkoj publici predstaviti druga četiri hora, učesnika ovog festivala. Gala koncert , na kojem učestvuju horovi iz rumunskog grada Oradea, te Zagreba , Praga i Novog Grada, zakazan je za 20 časova u sali Narodnog pozorišta Republike Srpske u Banja Luci.


Naša prva igranka - Užičanstveno\nKod nas je rokenrol stizao uporedo sa svetom, dolazile su najaktuelnije gramofonske ploče, a krajem 50 – ih i početkom 60 – ih bile su u modi igranke. Sedamdesetih se osnivaju grupe koje su prezentovale svoju autorsku rok muziku. Na svoju prvu igranku sam izašao zajedno sa drugom Zoranom Domanovićem u leto 1968. godine. Obukli smo to što smo imali najlepše i došli na “Ferijalni”, Igranka se održavala na velikoj terasi Ferijalnog doma “Mladost”. Svirala je najbolja užička pop grupa “Vihori”. Oni su u to vreme bili kavar bend, uz Bit bum u Jugoslaviji imali su uvek na repertoaru hitove sa engleske i američke muzičke liste koje su na magnetofon snimali noćima sa Radio Luksemburga i svakodnevnom vežbom uspevali da na igrankama vikendom uvek imaju aktuelan repertoar.\nRadio Lukseburg se najbolje čuo noću posle ponoći do 3 ujutru, tako su oni koji su ga pratili legali kad su se čuli prvi petli sa Zabučja.\nPraćenje radio Luksemburga je bila stvar prestiža u to vreme. Kada je krenuo britanski „bit bum“ imao sam i kanale za ploče što je doprinelo tome da već kao tinejdžer budem okarekterisan kao “onaj Vlajkov mali ima dobre ploče”. Nas koji smo ozbiljnije pratili svetsku pop scenu nije u Užicu bilo mnogo ali smo imali svoju ulogu u večernjim druženjima predstavljali smo novosti iz POP muzike kako bi drugi mogli da znaju ono “najvažnije”, najpre iz sveta rokenrola.\nLuksemburg nije mogao svako da sluša, trebalo je da roditelji prihvate tu novinu, trebalo je sedeti noću i slušati ga, i zapisivati top liste, što je moglo samo uz dopuštenje roditelja a radio aparati su obično bili u trpezarijama, dnevnim boravcima…Kao tinejdžer sam bio zaljubljenik u radio tehniku pa sam od delova nađenih na otpadu sebi sastavio radioaparat sa moćnom antenom. Ta skalamerija nije imala kutiju, bila je to stara šasija sa koje su iz gomile žica svetlucale lampe i dominirao poveći zvučnik izvađen sa nekog vojnog uređaja. Taj moj radio nije izledao lepo, pre je izgledao opasno, pa mu niko od ukućana nije mnogo blizu prilazio kada nekim poslom uđe u moju sobu. Ipak to je bio radio na kome se najbolje čuo Užicu Radio Luksemburg. I Prvi užički rokeri slušali su Radio Luksemburg i po sluhu skidali hitove koje su čuli. U skladu sa brojem bendova, bilo je sve više rok svirki. Ferijalni je radio kao omladinski hotel gostovale su mnoge organizovane ferijalne grupe i eskurzije, tu su se Užičani upoznavali sa mladima iz cele Jugoslavije.\nČajanke su se na “Ferijalnom” održavale popodne, i na njima se nije pio alkohol, kao na večernjim igrankama. Tada je jedan bend svirao u vremenskim intervalima sličnim kako su se emitovali filmovi u bioskopu, u 15, 17, 20 časova. Te igranke su bile jako posećene, i na njima se igralo mnogo više nego kasnije u diskotekama. One nisu smetale roditeljima – mnogo veću brigu su im zadavali žurevi, kućna okupljanja uz ploče od kojih su roditelji strepeli zbog sve slobodnijih dodira između mladića i devojaka.\nZoran i ja smo na našu prvu igranku otišli u subotu 19 časova koja je potrajala do 22… Sećam se da smo bili oduševljeni svirkom VIS Vihori i igrom devojaka na podijumu. Kasnije subota nije prošla da nismo bili na omladinskim igrankama na svim mestima gde su se održavale u Užicu. Nekoliko godina kasnije već smo vodili program u prvoj užičkoj diskoteci OK.\nNa žalost nemam svoju fotografiju sa igranki na Ferijalnom mada sam tamo proveo dosta vremena. Igrom slučaja došao sam davno do ovih fotografija koje objavljujem. Moj tadašnji saradnik Igor Radičević pronašao je negativ film u Foto sekciji Gimnazije 1980. godine u kojoj je bio aktivan. Prvi put ove iskrene fotografije prvenstveno snimljene početkom 1970-ih, u tadašnjem Ferijalnom domu “Naša mladost” na terasi i Velikoj sali u prizemlju daju nam pogled na omladinski ples u vreme prije diska, ali nakon Woodstocka. Tadašnji ples imao je malo izgleda i 60-ih i 70-ih, ali i puno tinejdžerske “hipi neugodnosti”.\nUopšte, od 1966. o rokenrolu se u Jugoslaviji govorilo pozitivno. Da Mladi koji sviraju i slušaju rokenrol su primerna omladina i treba ih iskoristiti za socijalističko društvo, pisalo je u komunističkim partijskim analizama. Sekretarijatu za inostrane poslove SFRJ katkad su o rokenrolu izveštavale naše ambasade u Vašingtonu, Londonu i Moskvi. Otuda ne čudi da je još 1958. godine američki „Kriščen sajens monitor” pisao da je jugoslovenska omladina zaražena rokenrolom.\nAutori brodvejske “Kose” bili su u Beogradu 1969. i zaključili da “omladina u Jugoslaviji živi u blagostanju i da nema protiv čega da se buni”. U takvoj konstelaciji odnosa izgubila se osnovna oštrica rokenrola – njegova originalna subverzivnost, bunt protiv konformističkih ciljeva roditelja, prodanih ideala i potrošačkog društva. U SFRJ nisu postojali takozvani angažovani bendovi. Rokere politika uopšte nije interesovala.\nVećina tadašnjih VIS-ova tada su činili mladići od 16 do 20 godina starosti. Razmišljali su o tome kako da postanu popularni, kako da se svide devojkama, kako da zarade neki dinar da kupe nove instrumente i slično, a ne o komunizmu ili kapitalizmu.Tema kojom su se rokeri bavili bila je isključivo ljubav između mladića i devojaka a tek krajem šezdesetih pominjao se rat u Vijetnamu, ali to nije imalo veze sa jugoslovenskim režimom. Svaki malo angažovaniji tekst pesme bavio se spoljnim pitanjima. Danas mogu da kažem da rokenrol kod nas nikada nije bio kontrakultura, sem možda devedesetih kada je bio okrenut protiv rata i Slobodana Miloševića. Bunt koji je šezdesetih jugoslovenska omladina pokazivala nije bio protiv režima već protiv patrijarhalnog društva.\nKolaž fotografija igranka u Ferijalnom domu “Mladost” 1970. godine.\nPrethodni članakKada su užičani čuli za Rolingstonse?\nSledeći članakČika milicajci, “cajci” naše mladosti


Kampovanje, ep. 6 - HBO Srbija\nKampovanje, ep. 6\nRežiser: Wendey Stanzler\t 2018 | 27 minuta\nSerija “Kampovanje” prati vikend u prirodi koji priređuje naporna i hiper-organizovana Ketrin (Dženifer Garner), u čast 45. rođendana svog smirenog muža Volta (Dejvid Tenant). Međutim, opušteno slavlje u prirodi pretvara se u test prijateljstava i brakova kada Ketrin, njena smerna sestra Karlin, visokomoralna bivša najbolja drugarica Nina Džoj, i “prilepak” slobodnog duha Džendis stignu na mesto kampovanja. Uprkos (ili možda baš zato) Ketrininom velikom trudu, vikend se pretvara u niz svađa, priznanja, situacija sa životinjama, poseta urgentnom centru i ženskih okršaja koji neće tako lako biti zaboravljeni. U ovoj mračnoj komediji od osam epizoda pojavljuje se i Voltov najbolji prijatelj Džordž, muž Nine-Džoj, čija vesela spoljašnjost krije duboko potisnut bes; Voltov nedavno razvedeni prijatelj Migel, koji se nalazi usred krize srednjih godina; i Karlinin dečko, lečeni zavisnik, koji je sve bliže potpunom samouništenju. EP. 6 Volt i Ketrin se zbližavaju sa iznenađujućim partnerima u potrazi za nestalom Karlin.


Španska vlada pokrenula je nacionalni plan za ekstremne temperature, nakon što je meteorološka agencija Aemet upozorila da će ovaj maj u Španiji biti jedan od najvrelijih u proteklih nekoliko godina, preneo je "Gardijan".\nAemet je dodao da vazdušna masa toplog, suvog vazduha stiže iz Afrike, noseći sa sobom prašinu iz Sahare i "izuzetno visoke" dnevne temperature, koje su za 10 do 15 stepeni iznad sezonskog proseka.\n- Poslednji podaci meteoroloških modela potvrđuju snažan intenzitet ovog toplotnog talasa - kazao je portparol Aemeta Ruben del Kampo.\nOn je dodao da bi za Španiju ovo mogao da bude najintenzivniji toplotni talas u maju u prethodnih 20 godina. Petak i subota će biti najtopliji, pa će onda uslediti veliki pad temperature u nedelju.\n- Čak i da se toplotni talas negde ublaži, opet bi mogle da se izmere temperature od 40 stepeni ili više u severoistočnoj dolini Ebro. To je nešto što nije viđeno u ovom periodu - dodao je Del Kampo.\nŠpanija je zabeležila najtopliju temperaturu ikada u avgustu, kada je živa u termometru u gradu Montoro u Andaluziji dostigla 47,4 stepena.\nDel Kampo je upozorio građane na "ekstreman rizik" od šumskih požara u južnim, centralnim i severoistočnim oblastima, a rekao je i da očekuju još jedan nalet oblaka sa prašinom.\n- Čeka nas ekstremna epizoda i rizik koji sa sobom nose visoke temperature će biti izražen u mnogim oblastima - kazao je Del Kampo.\nŠpanija toplotni talas vrućina


Naslovna strana za subotu, 14. april 2018. godine\nBeta 14. aprila 2018. 08:35\nDnevni listovi na naslovnim stranama od subote, 14. aprila, najviše pišu o jučerašnjem sastanku predsednika Srbije Aleksandra Vučića i nemačke kancelarke Angele Merkel u Berlinu.\nALO – „Rešenje za Kosovo da potvrde i Putin i Eerdogan“, o rezultatima posete predsednika Vučića Nemačkoj.\nBLIC – „Srbija ima ključnu ulogu po pitanju Kosova“, o sastanku Aleksandra Vučića i Angele Merkel. „Folić pretio: Znam gde ti rade roditelji“, rekao gradski arhitekta Milutin Folić na javnoj raspravi o izgradnji gondole u Beogradu predstavnici Inicijative „Ne da(vi)mo Beograd“ Kseniji Radovanović. „Država neće ostati nema na vapaj porodica žrtava“, kaže ministarka pravde Srbije Nela Kuburović.\nVEČERNJE NOVOSTI – „Srbija je ključna država regiona“, poručila nemačka kancelarka predsedniku Srbije na sastanku u Berlinu. „Napad je režiran“, optužio ruski šef diplomatije Sergej Lavrov Britance. „Hag tajno odbio da pusti Mladića na lečenje kod nas“, saznaje list.\nDANAS – „Slavija tek završena, a već mora da se krpi“, o loše izvedenim radovima na Slaviji u centru Beograda. „Nema dobrog rešenja za KiM“, izjavio u Berlinu Aleksandar Vučić. „Macura: Radulović će iz senke nastaviti da vodi DJB“, kaže bivša poslanica i članica pokreta Dosta je bilo Tatjana Macura.\nINFORMER – „Angela neće protiv Srbije“, o poseti predsednika Vučića Berlinu. List piše o „paklenom planu“ pod naslovom „Šiptari planiraju napapad na sever Kosova“. „Amerikanci čik napadnite Siriju“, o izjavi minista spoljnih poslova Rusije Sergeja Lavrova.\nKURIR – „Rekao sam Angeli: Ne mogu ni da jedem ni da spavam zbog Kosova“ – o susretu predsednika sa nemačkom kancelarkom. „Miško bio podstanar kod Slobodana Miloševića“ – o životu biznismena Miroslava Miškovića.\nPOLITIKA – „Očuvati mir na Balkanu po svaku cenu“, o susretu nemačke kancelarke Angele Merkel i predsednika Srbije Vučića. „‘Put svile’ ne vodi Srbiju u finansijski ćorsokak“, o planu koji je 2013. godine lansirao kineski predsednik Si Djinping. „Tramp prema Putinu oštriji nego Obama“ – o odnosu američkog predsednika Donalda Trampa prema ruskom predsedniku Vladimiru Putinu.\nSRPSKI TELEGRAF – „Vučiću, zovi me u pola noći“, o podršci nemačke kancelarke Angele Merkel Srbiji.


Oglasio se i Čović, jedva čeka debi u najjačem evropskom takmičenju! - Sportske.net\nZvezda je danas produžila saradnju sa svojim plejmejkerom.\nNovi potpis u Zvezdi, već treći u nizu!Lazić o novom ugovoru, šta očekuje u narednih godinu dana?Blistaju na Malom Kalemegdanu, pao još jedan potpis!Fotografija koja je oduševila ''delije'', da li se ovaj tandem zajedno vraća u Zvezdu?Evroligaši u borbi za Pefijev potpis, on želi kući!\n"Iza nas je veoma teška sezona, ali uspešna i svima nam je drago zbog toga, jer smo ispunili ciljeve, skoro sve koje smo zacrtali. Ono što će biti poseban izazov je Evroliga, koju ću prvi put igrati, najjače takmičenje u Evropi i jasno je da će biti teže nego što je bilo ove sezone. Ipak, nadam se da ćemo ostvariti maker deo uspeha iz ove upravo završene sezone u kojoj smo osvojili tri trofeja", rekao je Čović za klupski sajt.\nČović je danas produžio ugovor na dve godine i ostaće u Zvezdi do 2021.\n"Nove dve ekipe u Evroligi, veći broj utakmica, ABA liga sigurno jača nego ove godine, sve će to iziskivati velike napore i mnogo izazova. Ali, zaista verujem da možemo da ponovimo uspeh iz prošle sezone i napravimo nešto dodatno. Moramo dobro da se spremimo, imamo dovoljno vremena. Drago mi je zbog novog ugovora, zadovoljan sam prošlom sezonom i radujem se početku priprema za novu", naveo je Čović.


Naslovna / Fudbal / Liga šampiona / Liverpul ide u Kijev, ali ga je Skomina pogurao, ponosna Roma odžeparena\nFOTO Beta/Fabio Frustaci/ANSA via AP\nRimljani ubedljivo slavili na Olimpiku, nisu bili daleko ni od novog čuda\n2018-05-02 23:05 > 23:05\nFudbaleri Liverpula plasirali su se večeras u finale Lige šampiona, pošto su u polufinalu eliminisali Romu ukupnim rezultatom - 7:6. Roma je večeras na svom terenu posle preokreta pobedila 4:2, ali je zbog poraza od 5:2 u prvoj utakmici ostala bez plasmana u finale.\nLiverpul je do prednosti došao posle kontranapada u devetom minutu, a strelac je bio Sadio Mane na asistenciju Roberta Firmina. Delovalo je već posle tog pogotka da rimski klub neće moći do finala, a tako se ispostavilo na kraju, iako je u 15. minutu Džejms Milner postigao autogol i doneo izjednačenje Romi.\nVrlo brzo gosti iz Engleske stigli su do nove prednosti i to uz dosta sreće posle kornera s desne strane u 25. minutu. Edin Džeko je loše intervenisao i glavom loptu dobacio do Žoržinja Vajnalduma koji je u situaciji jedan na jedan imao lak zadatak da savlada Alisona.\nDo poluvremena Liverpul je bez većih problema kontrolisao situaciju na terenu, da bi već u 52. minutu Edin Džeko doneo izjednačenje Romi.\nPosle tog gola domaćin je zaigrao znatno ofanzivnije, ali nikako nije uspevao da dođe do gola. To im je ipak pošlo za rukom u 86. minutu kada je Rađa Naingolan iskoristio proigravanje Kolarova i doveo svoj tim do prednosti, da bi potom isti igrač u poslednjim sekundama utakmice iz jedanaesterca postavio konačnih 4:2. Ono što je obeležilo nastavak utakmice su kardinalne greške slovenačke trojke na čelu sa Skominom. Nisu svirana dva klasična jedanaesterca za Romu i ko zna šta bi sve bilo na Olimpiku da su ta dva očigledna penala dosuđena.\nLiverpul će u finalu Lige šampiona 26. maja u Kijevu igrati protiv Real Madrida koji je u polufinalu eliminisao Bajern iz Minhena.\nPrethodna Rodrigez: Ulrajh nije krivac!


CNN o 2016: Rodžerova borba, pa Novakova istorija – Sport – Dnevni sportski list\n25. октобра 2020. 3:39 AM\nTeniska sezona okončana je pre dve nedelje Završnim Mastersom u Londonu, ali mnogi svetski mediji i dalje rekapituliraju prethodnih 11 meseci.\nEndi Mari je trijumfovao u ’O2 areni’, pobedom nad Novakom Đokovićem u finalu, čime je obezbedio kraj godine na prvom mestu ATP liste.\nAmerički CNN je zaokružio sve ono što smo videli u ’belom sportu’ u tekstu u kojem je poseban akcenat stavljen na ono što se prvi put dogodilo.\nAutor Ravi Ubha počeo je priču borbom Rodžera Federera sa povredama, pošto je Švajcarac nakon polufinala Australijan opena povredio koleno, morao na operaciju i propustio gotovo čitavu godinu. To ga je koštalo plasmana, pa će u 2017. ući sa 16. pozicije.\nPotom ide deo koji nosi naslov “Đoković je ispisao istoriju”, a koji se, logično, odnosi na trofej sa Rolan Garosa.\n“Novak Đoković nije završio sezonu kako je počeo, pošto je bio svedok kraja njegove dvogodišnje vladavine na prvom mestu. Ipak, Đoković je cvetao u prvom delu 2016. Kada je Srbin pobedio Endija Marija u junskom finalu Otvorenog prvenstva Francuske, postao je prvi čovek od Roda Lejvera i 1969. godine koji je slavio na četiri uzastopna grend slem turnira. Izuzetnom veličinom Đokovićevog podviga bio je oduševljen i sam Mari: ’Ovo se nije dogodilo toliko dugo i biće potrebno mnogo vremena da se desi ponovo”, stoji u tekstu CNN.\nPosle dvojice velikana, red je bio i na Marija da zasluži reč-dve – Ubha se osvrnuo na neverovatnih šest meseci za nama, u kojima je Mari osvojio pet vezanih turnira, ostvario 24 uzastopne pobede i dokopao se prvog mesta, konačno nadmašivši rivale iz ’velike četvorke’.\nSezonu 2016. obeležila je i Anđelika Kerber na WTA turu, svrgnuvši do sada neprikosnovenu tenisku kraljicu Serenu Vilijams. Nemica je osvojila dva grend slema, igrala u finalu Olimpijskih igara i na najbolji način iskoristila lošu formu Amerikanke.\nU godini za nama svedočili smo doping skandalu Marije Šarapove, ali i prvoj tituli Argentine u Dejvis kupu, u petom odigranom finalu.


Šta je EMS dobio kupovinom akcija Crnogorskog elektroprenosnog sistema? - B92\nSa novom kupovinom akcija Elektromreža Srbije i zvanièno je vlasnik 15 odsto Crnogorskog elektroprenosnog sistema.\nIzvor: RTS èetvrtak, 14.01.2021. | 09:22 -> 18:40\nFoto: Depositphotos, Sehenswerk\nVest o širenju poslovanja EMS-a, i u vreme pandemije, odjeknula je na evropskom tržištu struje i medijima.\nEMS je u crnogorskom prenosnom sistemu veæ imao 10 posto udela a za kupovinu još pet odsto akcija plaæeno je više od šest miliona i devetsto hiljada evra. To Srbiji donosi prihod i višestruko poboljšava poziciju u evropskom sistemu prenosa struje.\n"Tokom pandemije EMS nije stao, èak je radio intenzivno, možda intenzivnije od svih drugih i kupovina dodatnih akcija prenosnog sistema Crne Gore u ekonomskom i poslovnom smislu predstavlja dobra i oprvdana investiciona ulaganja. Nije samo u prihodima, osnovni benefit za društvo ovakvih prenosnih sistema jeste pouzdanost rada kako na nacionalnom tako i na regionalnom nivou", kaže Jelena Matejiæ, direktorka EMS-a, prenosi RTS.\n"To daje moguænost elektromreži našoj da bude u bordu direktora, ali da uèestvuje u dividendi. Ali ono što mislim da je još znaèajnije, što ovo predstavlja prvi korak u našem strateškom cilju da budemo regionalni energtski lider zato što smo mi tranzitni energtski koridor", istièe ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajloviæ.\nEMS nastavlja i gradnju naše trase "Transbalkanskog koridora za prenos struje" koji spaja Istoènu i Zapadnu Evropu. Elektroenergetski kabl ispod Jadranskog mora, koji povezuje Crnu Goru sa Italijom, veæ donosi prihod.\n"Transbalkanski koridor znaèi ne samo poveæanu nacionalnu energetsku sigurnost Srbije, zato što æemo imati nove trafostanice na graniènim delovima sa drugim državama, nego znaèi zapravo energtsku stabilnost regiona, bolji život graðana mnogo više moguænosti za ulgnja i investicije. Nema više promena napona koji se dešavaju", kaže Mihajloviæeva.\nA srpska prenosna mreža tu stabilnost potvrdila je i prošlog petka – u jednoèasovnom evropskom padu napona naši potrošaèi nisu imali problema.\nAli neke zemlje Unije iskljuèivale su struju i prijavljuju štete u milijardama evra jer je zbog ispada više elektrana i pada frekvencije jedva izbegnut potpuni kolaps u snabdevanju Evrope.\nZbog najave ledenih dana i ekipe EMS-a su na terenu, a radna grupa prati situaciju.\n"Sistem radi stabilno, sve naše ekipe su na terenu, držimo i naše sednice kriznog štaba. Prenosni sistem nije imao nikavih ispada ali smo priticali u pomoæ reagovali u minutima kada jer u pitanju sinhronizacija rada distribudivnog sistema, sihronizacija rada sa proizvodnjom i nankraju sinhronizacija u interkonekciji", kaže Jelena Matejiæ.\nA EPS-u je podrška kolega znaèajna. To potvrðuju i snimci zaleðene šume kod Gadžinog Hana gde su se ekipe bore sa ledenicama da otklone kvarove.\nBez struje još je oko 18.000 potrošaèa, najviše u brdsko-planinskim selima na podruèju: Niša, Kraljeva, Zjeèara, Leskovca, Prokuplja, Novog Pazra i Užica. U pomoæ je stigla i Vojska, koja rašèišæava prilaze do trafostanica i bandera.\nPoluvreme: Zvezda promašila niz prilika\nPorsche lansirao luksuzne elektriène bicikle\nU Sloveniji u sijeènju treæina više umrlih nego lani\nEngleska: Šesti uzastopni domaæi poraz Liverpoola


Astrološki dnevnik: март 2022\nAspekti Venere i Saturna\nSa Venerom primarno reagujemo kada se radi o susretima koji su predisponirani da nam u život donesu ljubavnu priču.\nZbog nje osećamo leptiriće i onaj slatki nemir pri svakom kontaktu sa osobom koja nam se dopada. Ona je zadužena za početnu fazu svakog odnosa, kada upoznajemo jedno drugo i kada otvaramo svoje srce.\nVenera je ta koja šalje prvi impuls, koja atmosferu boji ružičastim bojama i donosi ono neobjašnjivo, ali predivno stanje koje se zove zaljubljenost.\nVenera je prirodno egzaltirana u znaku Riba, pa i ako u našem horoskopu nemamo poziciju ove Venere, ipak ćemo u početku osećati emotivni zanos i drugu osobu bar malo gledati kroz ružičaste naočare.\nAli kako vreme prolazi početni zanos opada i Venera se polako povlači, i tada dolazimo do onog momenta kada maske padaju i kada saznajemo da li nekog zaista volimo svim srcem ili smo samo bili opčinjeni početnim okolnostima.\nTada na scenu stupa Saturn i sva njegova jačina. Iako po svojoj prirodnoj simbolici nema nikakve veze sa ljubavnim temama, ipak je veoma važan i neizostavan sastojak u svim ljubavnim vezama, jer je njegova najjača pozicija u znagu Vage koja se prvenstveno odnosi na partnerstva i ljubavne veze.\nSaturn je vladar vremena i kao takav je neophodan svakom odnosu i svakoj ljubavnoj priči.\nDa bi dvoje ljudi zaista živeli priču sa happy end-om, neophodno je da Saturn bude umešan.\nNjegovi aspekti u natalnom horoskopu kao i u sinastrijskom su veoma važni, ali se oni ne osete odmah na početku, već najjače deluju kroz vreme.\nZbog toga mnogi odnosi dodju do kraja i pre nego što su počeli, jer nije bilo potpore Saturna da traju i da se razviju u vremenu.\nKada su Venera i Saturn u dobrom aspektu, recimo u trigonu ili sextilu (aspekti od 120º i 60º), tada možemo reći da osoba sa ovom aspekturom u ličnom horoskopu ima šansu da živi stabilan i kvalitetan ljubavni život.\nObično ove osobe teže da pronadju i izgrade odnos na stabilnim osnovama, koji će trajati, jer kratkotrajni ljubavni kontakti i avanture ne zadovoljavaju njihove potrebe u potpunosti. Ovim ljudima je potrebno da u odnosima istrajavaju i da sebe potpuno izgrade kraj druge osobe.\nOvo su najidealniji aspekti za kvalitetnu vezu i brak, koji opstaje uprkos svim poteškoćama i preprekama, jer ovi ljudi u glavnom pronalaze partnere sa kojima dele iste vrednosti i ciljeve, pa se samim tim i u ostalim segmentima odlično dopunjavaju.\nSaturn je na njihovoj strani, podržava odnose koje grade i dopušta da traju u vremenu. Odnos svakim danom se sve više učvršćuje, odnosno ljubav koja postoji izmedju dve osobe vremenom sve više jača i postaje njihova zajednička pokretačka snaga, koja je dovoljno snažna da odoleva svemu što zajednički život sa sobom nosi.\nU slučaju kada je Saturn u konjukciji sa Venerom (aspekt od 0º), tada se priča komplikuje, jer ovaj aspekt spada u jedan od težih po pitanju ljubavnih odnosa.\nVeoma je intenzivan i jak, pa kao takav igra veoma bitnu ulogu u životu osobe, jer u glavnom donosi veliku potrebu da se u odnosima bude, da se nadje prava ljubav pored koje će čovek ostariti, ali osoba sa ovim aspektom često ima osećaj da joj dobre prilike za ljubav stalno izmiču i da jednostavno nema sreće da se pored druge osobe skrasi.\nSaturn je po energiji uvek jači od Venere, zbog toga intenzivni aspekti izmedju ove dve planete predstavljaju velik teret osobi koja to nosi u svom natalnom horoskopu.\nOvde je Venera zaledjena, nema prostora da sebe iskaže u potpunosti i da svoju emociju ispolji na pravi način, što se konkretno manifestuje kroz komplikovane i emotivno bolne ljubavne priče.\nZaledjenost Venere je samo privid, jer u stvarnosti, ove osobe u sebi nose jake emocije koje čuče negde sakrivene u njima samima.\nGlavni problem leži u tome što ih drugi doživljavaju kao emotivno rezervisane i hladne, dok im je u stvari samo potrebno vreme da bi se u potpunosti prepustili drugom.\nSa druge strane, kada u odnos udju, grčevito će ga čuvati, pa i po cenu toga da njihove potrebe nisu u potpunosti zadovoljene, jer je pozadina ovog aspekta osećaj straha od samoće i usamljenosti.\nObzirom da se ovde radi o konjukciji, Saturn neće težiti da odnos ograniči u vremenu, čak šta više, veze i brakovi sa ovim aspektom mogu trajati do smrti, ali je pitanje koliko je to po ove osobe dobro, i da li one u tim odnosima zaista uživaju ili ih samo životne okolnosti drže kraj partnera sa kojim dele zajednički život.\nŠto se tiče kvadrata i opozicije Venere i Saturna (aspekti od 90º i 180º), priča je slična. Ovde nije toliko problematično da se u odnos udje, koliko su problematične okolnosti koje ove veze prate.\nČesto osobe sa ovim aspektima imaju konstantan osećaj da partnere pronalaze u pogrešno vreme i na pogrešnom mestu. Uvek fali bar jedan korak da bi se sreća uhvatila i odnos razvio na željeni način.\nOvde je najčešće prisutna velika razlika izmedju dvoje ljudi, bilo da je reč o godinama, stilu života, poreklu ili socijalnom statusu, usled čega odnos ne dobija odobravanje odredjenog kruga ljudi, što dodatno može opteretiti vezu.\nTakodje je čest slučaj da je jedna osoba zauzeta ili već u porodičnom odnosu od ranije, pa je iz tog razloga veza primorana da se održava kao tajna ili pak fizička odvojenost predstavlja najveću prepreku da bi dvoje ljudi mogli da ostvare svoju ljubav.\nKako god bilo, sa kvadratom ili opozicijom izmedju ove dve planete, osobe su primorane da čine odredjene ustupke, da se nečeg odreknu kako bi u potpunosti oživeli svoju vezu i u njoj bili srećni.\nZa neke je to prevelik zalogaj, pa vrlo brzo odustaju, jer Saturn od ovih osoba prvenstveno zahteva da se za svoju ljubav bore i da prevazidju razlike i okolnosti koje ih sputavaju, a koje ih na kraju, u potpunosti mogu spojiti.\nUspeće samo najistrajniji, i oni koji istinski veruju u svoju ljubav i u svoj odnos, jer u tim slučajevima, Saturn neće ograničavati vezu na odredjeno trajanje u vremenu, već će dvoje ljudi nagraditi i dati im snagu za dalju borbu, kako bi ljubav na kraju ipak pobedila.\nAspekti izmedju Venere i Saturna uvek sa sobom nose odredjen karmički teret. Sa trigonom i sekstilom taj teret je veoma lagan, jer ljudi sa ovim aspektima imaju jedini zadatak da postojeće odnose neguju i sačuvaju do kraja.\nKod nepovoljnih aspekata situacija je teža, jer pred osobe stavlja odredjene prepreke i iskušenja, kako bi testirao emotivnu zrelost ljudi i njihovih namera da se u odredjenim odnosima ostvare.\nNjegovi aspekti sa Venerom nisu uvek ugodni i mogu uneti tugu u naše živote, jer je nekad ipak neophodno da se od nekog oprostimo i da ga pustimo.\nKroz svaki odnos se izgradjujemo i sve više učimo, kako o sebi tako i o drugima, zato je važno da nakon neke veze izvučemo pouku i shvatimo gde grešimo, jer na taj način radimo na sebi i pripremamo se da u sledećem odnosu damo mnogo više i ne načinimo istu grešku.\nОбјавио Astrološki dnevnik у 13:42:00 Нема коментара:\nОзнаке: astrologija, horoskop, natalna karta, saturn, sinastrija, venera