Održan kurs Teorija i praksa pravnog rasuđivanja - CEPRIS\nYou are here: Home / Događaji / Održan kurs Teorija i praksa pravnog rasuđivanja\nSve fotografije: B.S./CEPRIS\nPrvog dana kursa “Teorija i praksa pravnog rasuđivanja” 26. aprila, govorile su dr Svetlana Nenadić iz Prvog osnovnog javnog tužilaštva na temu “Položaj tužilaštva i tužilačko rasuđivanje” i prof. dr Pravnog fakulteta u Beogradu Jasminka Hasanbegović na temu “Osnovni problemi pravnog rasuđivanja”.\nDrugog dana kursa govorili su prof. dr Tamaš Korhec, sudija Ustavnog Suda Srbije, na temu “Proporicionalnost u presudama Ustavnog suda Srbije”, kao i doc. dr Bojan Spaić sa Pravnog fakulteta u Beogradu, na temu “Analiza proporcionalnosti i pravno rasuđivanje”.\nTrećeg dana kursa, 28. aprila govorila je advokatica i članica CEPRIS-a Ljubica Tomić na temu “Advokatska profesija u međunarodnom poslovnom kontekstu”, dok je Balša Stevanović iz kancelarije Tomić Sinđelić Groza govorio na temu “Pregovora u međunarodnom kontekstu”.\nKurs su zatvorili dr Aleksandar Trešnjev, sudija Višeg suda u Beogradu, koji je govorio na temu “Problema krivično-pravnog rasuđivanja” i prof. dr Goran Dajović, koji je govorio o “Pravnom rasuđivanju u krivičnom pravu”.\n*Ovaj kurs organizovan je u saradnji s Advokatskom kancelarijom TSG (Tomić Sinđelić Groza) i Centrom za pravosudna istraživanja (CEPRIS)


menjač Archives - Autobusi.NETAutobusi.NET\nArhiva tagova: menjač\nSejari i Voith Turbo postali partneri\n23.05.2017\tLeave a comment\nFirme Sejari d.o.o. i servis Voith Turbo d.o.o. su, 18. maja, potpisali ugovor o servisnom partnerstvu. Ovaj ugovor podrazumeva opravku, remont, prodaju rezervnih delova i održavanje Voith agregata iz programa komercijalnih vozila u šta spadaju automatski menjači, osovine, retarderi i druge komponente zadužene za prenos snage. Ovim se dokazuje da se na Sejari d.o.o. Beograd, od strane svetski poznatih proizvođača vozila i ...\tRead More »\nVOITH MENJAČI U 337 AUTOBUSA ZA RIM\n28.06.2013\tLeave a comment\nVoith isporučuje automatske menjače DIWA.5 za 337 novih gradskih autobusa Iveco Citelis namenjenih glavnom gradu Italije. Voith oprema 337 novih gradskih autobusa proverenim automatskim menjačima DIWA.5. Autobusi su namenjeni javnom gradskom prevozniku ATAC iz Rima. DIWA menjači su posebno razvijeni za gradske autobuse sa čestim kretanjima i zaustavljanjima i obezbediće ekonomičan prevoz u „večnom gradu“.\tRead More »\nJUTONG SA ALISONOM U URUGVAJU\n02.04.2013\tLeave a comment\nUrugvajski prevoznik proširuje svoju flotu sa 38 autobusa Jutong opremljenih Alison automatskim menjačima. Prvi urugvajski prevoznik La Compañía de Omnibus de Pando S.A (COPSA) je nedavno kupio 38 autobusa marke Jutong (Yutong) opremljenih automatskim menjačima marke Alison (Allison). COPSA se pridružila dvema urugvajskim prevoznicima Corporación Ómnibus Micro Este S.A (COME) i Union Cooperativa Obrera del Transporte (UCOT) u obnovi voznog ...\tRead More »\nALISON PREDSTALJA AUTOMATSKI HIBRIDNI SISTEM POGONA\n20.03.2013\tLeave a comment\nAmerički proizvođač „Allison Transmission“ predstavlja svoj novi potpuno automatski hibridni sistem pogona „H 3000“ za komercijalna vozila. Alison je početkom marta predstavio svoj hibridni sistem pogona H 3000 na sajmu komercijalnih vozila u Indijanapolisu u SAD. Potpuno automatski paralelni hibridni sistem pogona je baziran na menjaču serije Allison 3000 koji je uparen sa komponentama hibridnog sistema, kao što su motor-generator, ...\tRead More »\nZF MENJAČI ZA PREKO 2.000 AUTOBUSA U TURSKOJ\n21.11.2012\tLeave a comment\nZF-EcoLife, 6-stepeni automatski menjač se trenutno koristi u 1.108 novih solo i zglobnih autobusa koje prave Karsan, Mercedes-Benz Türk, Temsa i Solaris. Stalno proširivanje mreže gradskog prevoza u gradovima sa rastućim brojem stanovnika i prelazak na moderne niskopodne autobuse, čine tursko tržište autobusa veoma interesantnim za ZF. Već danas, ZF je vodeći dobavljač menjača i šasijskih sistema za autobuse preko ...\tRead More »\nZF OSOVINE I MENJAČI NA IAA 2012 U HANOVERU\n17.09.2012\tLeave a comment\nNova električna portalna osovina ZF AVE 130 i automatski menjač ZF-EcoLife za gradske autobuse su glavni aduti proizvođača iz Fridrihshafena. Pored niza novina koje je nemački proizvođač šasijskih i pogonskih sklopova pripremio za kamionski program, u Hanoveru će proizvođačima autobusa biti veoma interesantna nova osovina i automatski menjač. Sa električnom portalnom osovinom ZF AVE 130 i 6-stepenim menjačem EcoLife, gradski ...\tRead More »\nMERCEDES-BENZ INTOURO SADA I ZA ZAPADNU EVROPU\n25.06.2012\tLeave a comment\nMercedes-Benz proširuje asortiman ponude gradskih i turističkih autobusa za Zapadnu Evropu. Sveobuhvatni ekonomični koncept baziran na dokazanim komponentama i, uz to, ekološki pogodan. Mercedes-Benz sada dodaje svoj međugradski autobus Intouro u svoj asortiman ponude za Zapadnu Evropu. Ovaj autobus se već pokazao kao vrlo popularan u mnogim zemljama Centralne i Istočne Evrope, kao i u Francuskoj i Portugalu. Od 2007. ...\tRead More »\nALLISON OTVORIO CENTAR ZA KORISNIKE I POLIGON U MAĐARSKOJ\n21.06.2012\tLeave a comment\nGosti su imali jedinstvenu priliku da saznaju se o proizvodima Allisona kroz informativne demonstracije i priliku da voze na stazi. Sadašnji i potencijali kupci susreli su se sa predstavnicima mađarskog mesta Sentgotard, lokalnim firmama i ključnim dobavljačima u novom Allisonovom centru koji se zove Allison Customer Experience (ACE) i novom poligonu za vožnju. 5. juna 2012. godine, menadžment Allisona se ...\tRead More »\nPrevoznici iz BiH • Re: Usora Turs, Jelah\nPrevoznici iz centralne Srbije • Re: Raketa AB, Bajina Bašta\nPrevoznici iz centralne Srbije • Re: Čole Prevoz, Užice\nMini i midi autobusi • Re: OSTALI PROIZVODJACI MINI-MIDI AUTOBUSA\nAutomobili • Re: Vozila za prevoz bolesnika\nAutomobili • Re: Dostavna vozila\nKamioni • Re: Kiperi\nKamioni • Re: MAN\nKamioni • Re: Volvo


Iskra nišani Sutjesku, Rudar sa Trešnjice gleda ka 2. mjestu\nVečeras u 19 časova dva zaostala meča 3. kola Telekom 1. CFL\n4615 pregleda\t2 komentar(a)\nSa prošlogodišnjeg meča Sutjeske i Iskre, Foto: Milan Šapurić\nDva zaostala meča 3. kola Telekom 1. CFL igraju se večeras u 19 časova, a Rudar, koji je po običaju kasno kompletirao tim, mogao bi do drugog mjesta na tabeli ako pobijedi Zetu na Trešnjici.\nDa se igrao u planiranom terminu, 30. avgusta, s druge strane, duel Sutjeske i Iskre bio bi derbi kola - dva tima borila su se prošle sezone za sam vrh tabele, Nikšićani su na kraju (u momentu prekida, pet kola prije kraja) bili drugi, a Danilovgrađani treći.\nDva tima se još pozicioniraju na tabeli u novoj sezoni nakon evropskih obaveza, Sutjeska je krenula loše, pa je u subotu protiv Jezera konačno ostvarila prvu pobjedu, dok Iskra ima jedan trijumf i dva remija i pokušaće kraj Bistrice da opet ostane neporažena.\n- Slabije smo ušli u prvenstvo i prijeko nam je bila potrebna pobjeda protiv Jezera. Ostvarili smo je i sada želimo da nastavimo niz. Poštujemo Iskru, ali kao i na svakom meču, posebno kod kuće, idemo na tri boda. Iskra igra otvoreno, posebno u gostima i mislim da nam to odgovara - kaže Branislav Janković, vezista Sutjeske.\nDamir Kojašević je počeo da trenira, ali je pitanje da li će biti u sastavu za večerašnji duel, dok je defanzivac Stefan Cicmil i dalje van stroja.\n- Utakmica iz prvog ciklusa i dobro je što se sada igra, iako smo u malom problemu što se tiče povreda i igrača koji su bili sa reprezentacijom. Mnogo je važno što smo u međuvremenu zabilježili pobjedu. Pripremićemo se za meč protiv nezgodne ekipe, koja zna da igra fudbal i koja je u najužem krugu kandidata za titulu - kaže trener Sutjeske Dragan Radojičić.\nIskra kao da još traži formu nakon “pražnjenja” u Evropi.\n- Želim da nastupimo sa jačim stavom nego na prethodnim mečevima, da zaigramo čvršće, agresivnije, da ne ponavljamo greške koje smo pravili, posebno na posljednjem meču protiv Podgorice. Znamo sve vrline Sutjeske, to je ekipa koja će se boriti za titulu, ali vjerujem da ćemo imati šta da pokažemo - kaže trener Iskre Aleksandar Nedović.\n- Nadam se da ćemo krenuti sa pobjedama i prikazivati igre kakve se očekuju od Zete - kaže kapiten Zete, golman Zoran Aković.\nNjegov tim u subotu protiv Dečića nije imao šut u okvir gola...\n- Ne pamtim kada smo odigrali lošiju utakmicu. Želimo da se iskupimo, da protiv Rudara odigramo bolje, konkretnije, pametnije, dodaje 34-godišnji čuvar mreže.\n- Prvo od dva teška gostovanja, jer odmah idemo i Dečiću. Bio sam prinuđen da protiv Petrovca u igru ubacim Golubovića, iako nije još sasvim oporavljen, a dobra stvar za nas je povratk u tim Zečevića koji će biti spreman za Zetu - kazao je trener Rudara Vuko Bogavac.\nSUTJESKA - ISKRA (19 h)\nZETA - RUDAR (19)\nSutjeskaIskraFK RudarZetaVuko BogavacBranislav Janković\n10:27 h\t21\n27.09. 16:29 h\t27\t37656\n27.09. 18:30 h\t17970\n27.09. 17:31 h\t24\t16660\n27.09. 13:01 h\t21\t16520\n27.09. 17:58 h\t53\t13626\n28.09. 08:40 h\t7


VIRTUELNA REALNOST STIŽE NA FEJSBUK: A u njoj ćete moći i da se družite sa PRIJATELJIMA! | Najnovije vesti - Srbija danas\n08.10.2016. • 11:40 Srbija Danas\nVIRTUELNA REALNOST STIŽE NA FEJSBUK: A u njoj ćete moći i da se družite sa PRIJATELJIMA!\nFoto: Twitter printscreen/@FikoR87\nVirtuelna realnost nas neće odvajati od ljudi, najavljuje Mark Zakerberg.\nIako virutelna stvarnost trenutno predstavlja ultimativni vid izolacije, Fejsbuk se nada da će ona postati društvena mreža budućnosti.\nMark Zakerberg otkio je deo svojih planove u vezi sa kompanijom koja se bavi virtuelnom stvarnošću, koju je kupio 2014. godine za 2 milijarde dolara. Glavni deo njegove vizije odnosi se na stvaranje čitave virtuelne stvarnosti čiji bi centar bile socijalne interakcije. To bi moglo da uključi upotrebu vašeg ličnog VR avatara za četovanje sa prijateljima ili igre i druga iskustva koja bi se delila sa drugim ljudima.\nVećina VR iskustava koja su trenutno dostupna korisnicima nemaju mogućnost učešća više ljudi, odnosno igrača, iz ostatka sveta. Ali, na trećoj godišnjoj Okulusovoj konferenciji, predstavljen je deo Fejsbukovih eksperimenata koji se odnose na društvenu virtuelnu realnost, koja će uskoro biti ponuđena korisnicima.\n- Virtuelna realnost je savršena platforma u kojoj ljudi mogu da budu na prvom mestu - rekao je tvorac i vlasnik Fejsbuka, Mark Zakerberg, koji je na ovom događaju i sam stavio VR masku.\nOn je stupio na različite egzotične lokacije zajedno sa dva druga čoveka zaposlena u Fejsbuku, koji su kreirali svoje VR avatare. Ovi su se avatari mogli videti na istoj lokaciji, a dok su se njihovi vlasnici pomerali okolo, pomerale su se i njihove virtuelne verzije. Oni su igrali igre u virtuelnoj verziji sedišta Fejsbuka, gledali filmove, i fotografisali se virtuelnim selfi štapom.\nPredstavljeni su i nove aplikacije, uključujući Avatare, koja omogućuju ljudima da naprave virtuelne verzije sebe, kao i "Parties" i "Rooms", koje omogućavaju ljudima da se okupljaju u virtuelnoj realnosti.\nKompanija je takođe pokazala kako bi VR iskustva mogla da stignu na Fejsbuk u bliskoj budućnosti, demonstrirajući svoj rad na uvođenju lajv striming igara u virtuelnu stvarnost, a otkriveno je i da se radi na tome da oprema za pristupanje virtuelnoj stvarnosti postane dostupna svakom prosečnom potrošaču.\nFejsbuk facebook VR virtuelna realnost Mark Zakerberg\nKONTROLIŠITE ONO ŠTO SANJATE! Ova naprava će vam to omogućiti (VIDEO)\nOVO NISTE ZNALI: Isprobajte 7 prečica na tastaturi - uštedeće vam MNOGO VREMENA!\nŽIVEO JE BEZ INTERNETA GODINU DANA: I doživeo šokantnu spoznaju o svojim manama (VIDEO)


Novi film Rajana Goslinga: "PRVI ČOVEK NA MESECU" od 11. oktobra u našim bioskopima\nOvaj poznati glumac se opet združio sa rediteljem Damijenom Šazelom da prikaže životnu priču legendranog austronauta na velikom platnu\nRajan Gosling u filmu "Prvi čovek na mesecu"foto: Promo\nNa krilima uspeha koji je ostvario film La La Land, reditelj, dobitnik Oskara, Damijen Šazel i glumac Rajan Gosling ponovo udružuju snage u filmu "PRVI ČOVEK NA MESECU", koji prikazuje priču o Nasinoj misiji sletanja na Mesec, sa fokusom na Nilu Armstrongu i periodu od 1961. do 1969. godine. Ovaj film, prikazan iz prvog lica i baziran na knjizi Džejmsa R. Hansena, istražiće žrtvu i cenu jedne od najopasnijih misija u istoriji.\n“Mislim da od trenutka kada sam naučio šta je Mesec, znao sam i da je neko po imenu Nil Armstrong hodao po njemu” izjavio je Rajan Gosling.\n“Nil Arsmstrong je sinonim za Mesec ali sam shvatio, nakon čitanja knjige Džejmsa Hansena, da sam znao izuzetno malo o svakom od članova posade. Na emotivnom nivou, bio sam iznenađen kada sam saznao koliko su mnogo gubitaka Nil i njegova žena Dženet doživeli pre i tokom ovih istorijskih misija. Na praktičnom nivou, mislim da sve do sada nisam zaista shvatao koliko su sve ove misije bile opasne. Kako su klaustrofobične i krhke bile kapsule i kako je tehnologija bila primitivna u odnosu na današnje standarde. Uvek me je privlačila ekstremnost ove priče. Ono što je za mene jedinstveno u ovoj priči je to do kojih se ekstremnih granica išlo zarad uspeha. Ne mogu da zamislim bolju sponu od intimnosti Armstrongovog privatnog života i beskonačne prirode kosmosa sa kojom je neraskidivo vezan.”\nFilm "PRVI ČOVEK NA MESECU" (FIRST MAN) od četvrtka, 11. oktobra naći će se na redovnom repertoaru bioskopa: Cineplexx UŠĆE Shopping Center, Cineplexx Delta City, Cineplexx BIG Beograd, Roda, Tuckwood, Cine Grand Capitol Park Rakovica, Kombank dvorana, Fontana, Arena (Novi Sad), CineStar (Novi Sad), Kulturni centar Novi Sad, Cineplexx Niš, Cineplexx Kragujevac Plaza, CineStar (Zrenjanin), CineStar (Pančevo), Vilin grad (Niš), Kvart (Kraljevo), Eurocinema (Subotica), A. Lifka (Subotica), Ekran (Sombor), Dom kulture Čačak, Art (Užice), Dom kulture Pirot, Leskovački kulturni centar, LM (Šabac), Kulturni centar Gornji Milanovac, Centar za kulturu Valjevo, Kulturni centar Jagodina, Cineplexx Priština, Kino ABC (Priština), DokuFest (Prizren), Cineplexx MNE Delta City (Podgorica), Cadmus Cineplex (Budva) i Cinema 213 (Nikšić).\nFilmski i muzički spektakl koji smo dugo čekali: Premijera "Beomske rapsodije" 30. oktobra\nZa sve ljubitelje poznatog benda: "Queen veče" u Kombank dvorani 3. novembra\nOpasan, strašan, nepredvidiv: Novi deo Marvelove franšize "Venom" stiže u Srbiju ovog oktobra\nOd 4. oktobra bioskopi će se oriti od smeha uz komediju "VEČERNJA ŠKOLA"\nTAGOVI: Rajan GoslingDamijen Šazelfilm"Prvi čovek na mesecu"Nil Armstrong\n5 SAVETA KAKO DA PRIVUČETE OSTVARENJE SVOJIH ŽELJA: Evo kako da tražite od Univerzuma ono što vam je potrebno


"ONA JE SRPSKA MAJKA, EJ": Nebojša Glogovac BRUTALNO ISKRENO isprozivao Cecu Ražnatović! | DNEVNE\n“ONA JE SRPSKA MAJKA, EJ”: Nebojša Glogovac BRUTALNO ISKRENO isprozivao Cecu Ražnatović!\nU intervjuu za bosanski magazin “Dani”, Nebojša Glogovac je pričao o ulozi Hamleta u predstavi Aleksandra Popovskog u Jugoslovenskom dramskom pozorištu, i tom prilikom je pomenuo Cecu Ražnatović, ali i Daru Bubamaru.\n– Ne znam. Samo znam da je ta ginekologija veoma interesantna. Možda je tu bilo i nekog masovnog silovanja, a, pa otud “srpska majka”? Ili je reč o nečemu drugom? Ko to zna?! Ipak, ponavljam: ta osoba je tek posledica višedecenijskog, konstantnog bombardovanja društva trešom, neukusom, nemoralom.\n-Istovremeno, reč je o očitoj nezainteresovanosti svake vlasti da promoviše krupne i ozbiljne sadržaje. Zašto?\nVerovatno zato što znaju da je čoveku koji živi u ovakvim sistemima, posle teškog i napornog dana, lakše da kada se vrati kući, pusti neku cajku, što bi rekli Hrvati, nego da sluša Betovena… Možete li u bilo kojoj od država tzv. regiona da zamislite bogatog doktora nauka, inženjera, naučnika, umetnika? Možete li?!\n-Pokažite mi čoveka koji je crkao učeći, koji u malom prstu ima sve znanje ovog sveta, a koji od svoje plate ovde može da živi životom dostojnim čoveka. Pa, nema ga! Nema takvog.\nLjudi sa znanjem i talentom ovde uglavnom nemaju kinte.\nUmesto da se bave svojim poslom, doktori nauka sa diplomama koje nisu kupljene ili ukradene danas rade kao kondukteri, kao taksisti, prodavci… Ili popravljaju televizore. Kapital se sliva na drugu stranu.\nPo tome gde i kome novac ide, lako možete zaključiti u kakvom društvu živimo, za koje se vrednosti zalažemo, šta se ceni. A ceni se Dara Bubamara, je**ga! Ona napuni koju god hoće halu kad god poželi. I puna je love! Verovatno ima i neke dodatne aktivnosti, ali, bože moj.\nOvo je svet silikonskih si*a i du*eta. U njemu je Dara Bubamara zakon, ne ja – zakljućio je Nebojša Glogovac.\n8 Comments on "“ONA JE SRPSKA MAJKA, EJ”: Nebojša Glogovac BRUTALNO ISKRENO isprozivao Cecu Ražnatović!"\nustasa | 31. July 2017. at 23:39 |\nceca je cetnicka drolja i ja san je jeba\nТереза Кесовија | 1. August 2017. at 23:58 |\nЕ нека си вала, алал ти ћуфте, ако си још и фасовао нешто, па жени пренео…ето среће изненада! А ко зна, можда сте и рођаци, пошто су усташе листом били конвертити, или су им мајке биле Српкиње, па су се морали доказивати. Ау, Србине…наопако 😉\nGang | 4. August 2017. at 06:00 |\nI ja sam tebi majku na flaši srpskog vinjaka zato si i ispao takav,lażni ustašo Srbine\nskoda | 31. July 2017. at 23:55 |\nPanem et circenzes.A rulja bleji\nskoda | 31. July 2017. at 23:56 |\nnesimed | 1. August 2017. at 09:35 |\nNebojsa ono sto je Bogom dano i Majka priroda iznedrila nijedna tvoja predstava a ni pozoriste nemoze.. to je bolno i verujem kad bih glumio romea a ceca juliju imao bih prepuna pozorista i popularnost u celom svetu..!!!\nTina | 1. August 2017. at 14:06 |\nUpravo je to taj poremećen sistem vrednosti. Bezvrednost i nemoralnost se više ceni i poštuje.\nBranko | 1. August 2017. at 10:15 |\nGlogovac je jako pametan čovek. Ima dosta istine u njegovim rečima, ali nikoga to ne zanima, pa ni ove dnevne. Sam naslov sve govori: Nebojša Glogovac brutalno isprozivao Cecu i Daru. A zašto nie napisano da je pričao realnu stvar? Pa zato što taj naslov ne “prodaje” novine.


Traktor YTO - X904, 90 KS | Agrovojvodina\nAGROVOJVODINA - PALANKA DOO\nweb sajt i internet prodavnica\nBlog o poljoprivredi\nTraktor YTO - X904, 90 KS\nAkcija ! ! ! Kupac našega traktora može da bira jedan od Daewoo Alata koji dobija gratis !\nMotornu Testeru 2.3 ks, Benz. trimer za travu 3 ks, Peromat  120 bara, Udarni odvijač (sa koferom , baterijom i punjačem) ili 5 kg. Actare !\nNa prodaju, novo, traktor YTO - X904, novi model !!!\nProdaja za Srbiju: Agrovojvodina - Palanka, Bačka Palanka, kontakt: 021/6043-379,\nCena: 26.880,00 e sa PDV,\nSa reverzerom, novi model, brzina 40 km/h,\nObavezno pogledajte video na našem Youtube kanalu:\nYTO X904 je traktor najvećeg proizvođača sa najdužom tradiciom u Kini (YTO prevedeno znači “Prvi traktor”), nastupaju na tržištu Srbije od 2004.\nZadobili su veliki broj kupaca od kojih možete čuti samo pohvale. Traktori su izrađeni po tehnologiji FIAT AGRI-a, a pokazali su se kao izuzetno izdržljivi, odlični za teške radove poput oranja i spremanja zemljišta. Standardno imaju podesive felne, a prilikom kupovine možete da birate jednu od dve ponuđene dimenzije pneumatika, tako da traktori ulaze u sve vrste redova, što ih čini univerzalnim i ekonomičnim, jedan traktor za sve poslove.\nNjihova jednostavna konstrukcija ne zahteva skupo održavanje, niti visoko kvalitetna goriva. Jednostavni 4-cilindrični motori bez elektronike i turbopunjača obezbeđuju vrlo malu potrošnju goriva i lak hladan start.\nKompresor sa instalacijom za kočenje prikolica, GRAMMER sedište i klima uređaj predstavljaju standardnu opremu. Sve u svemu ovo je prava formula za veliku produktivnos vašeg gazdinstva uz malo ulaganje.\nYTO traktori su zadobili veliki broj kupaca od kojih možete čuti samo pohvale. Sve u svemu ovo je prava formula za veliku produktivnos vašeg gazdinstva uz malo ulaganje.\nDa li ste znali da svi traktori YTO-X904 od 2019. godine imaju mehanički reverzer u standardnoj opremi, a opciono mogu da razviju brzinu od 40 km/h?\nModel traktora \t\t\t  YTO-X904\nBroj cilindara \t\t\t  4\nNominalna snaga \t\t\t  66,5 kW / 90,5 KS\nNominalni broj obrtaja \t\t\t  2300 o/min\nMaksimalni obrtni moment / pri  \t\t\t  345 Nm / 1600-1800 o/min\nZapremina \t\t\t  5320 cm3\nTip \t\t\t  Mehanička, sinhro\nBroj stepena prenosa \t\t\t  12 / 12\nMaksimalna brzina kretanja \t\t\t  40 km/h\nBroj obrtaja priključnog vratila \t\t\t  540 i 1000 o/min\nSpoljni hidraulični cilindri \t\t\t  2 kom.\nUređaj za prikopčavanje \t\t\t  Kategorija II\nPodizna moć na krajevima poluga \t\t\t  3200 kg\nKapacitet pumpe \t\t\t  35,2 l/min\nBroj razvodnika spoljne hid. \t\t\t  6 priključka\nDužina / širina / visina \t\t\t  4350 / 2170 / 2765 mm\nMeđuosovinski razmak \t\t\t  2314 mm\nKlirens \t\t\t  440 mm\nKoncepcija traktora \t\t\t  4WD\nTežina sa tegovima \t\t\t  4620 kg\nDimenzije pneumatika \t\t\t  13.6-24 / 16.9-34 (standard)\n11.2-28 / 13.6-38 (opcija)\nGrammer sedište \t\t\t  Standard\nKlima uređaj \t\t\t  Standard\nDodatni rezervoar \t\t\t  90+60 l\nTraktori se sklapaju u Srbiji\nMontažna linija za sklapanje je izgrađena 2010. godine kako bi se traktori još više poboljšali, kako bi rezervni delovi bili još povoljniji i brže dostupni, a servisna podrška još kvalitetnija.\nPored navedenog sklapanje YTO traktora je pomoglo da se proširi paket dodatne opreme, poput klima uređaja, prednje hidraulike i razne druge opreme. Sklapanje traktora kod nas omogućilo je da se pojedini modeli prilagode EU standardima i izvoze u zemlje EU, a kod nas ponude i preko IPARD fondova.\nKakvi su YTO traktori?\nYTO traktori se proizvode po tehnologiji FIATAGRI-a i kao osavremenjeni i redizajnirani FIAT-i predstavljaju hit u celom svetu.\nYTO traktori su se pokazali kao mali potrošači, izuzetno pouzdani, neverovatno snažni, jednostavni i povoljni.\n1000 rs ili 1 godina, šta pre istekne\nPredračun ili keš, plaćanje po srednjem kursu NBS na dan plaćanja, po plaćanju izdaje se faktura i garancija\nZahtev poslati na: vrzinag@gmail.com\nTraktor YTO - X904\nRegistrujete se i uštedite 480 e\nRadnim danima: 07:30 - 15:00\nSubota: 08:00 - 11:00\nII Železničko naselje 2,21400 Bačka Palanka, Srbija\nHvala, ubrzo odgovaramo !\n©2020 by agrovojvodinapalanka. Sva prava su zadržana.


FAGUS, fabrika drvenih proizvoda iz Poljskog Sępólno Krajeńskie, porodična je firma koja se temelji na tradiciji i dugogodišnjem iskustvu. Specijalizovanaje za proizvodnju namještaja od punog drveta, uglavnom od hrasta i bukve. Njihov vrhunski namještaj dizajniran je za spavaće sobe, dnevne sobe i trpezarije.\nSvaki od ovih komada namještaja izvanredan je svojim izgledom i stilom. "Naš konačni proizvod jedinstven je. Nemoguće je izraditi jednu komodu ili ormarić i učiniti da izgledaju tačno kao drugi", - kaže Kacper Ziemiński, suvlasnik firme. "Trudimo se okrenuti svaki nedostatak drvenog materijala u vrhunski dizajn. Danas se većina namještaja proizvodi od iverica, ali u našoj fabrici izgleda potpuno drugačije. Morate ga videti očima i osetiti rukama kako biste shvatili da je drvo neponovljivo i da je ovo njegova najviša lepota."\nMateusz i Kacper Ziemiński, braća i suvlasnici, nastavljaju strast svojih roditelja i dedova prema radu s drvetom. Njihovi baka i deka započeli su porodičnu avanturu s drvetom pre mnogo godina kada su kupili prvu brentu. Zatim je njihov otac osnovao firmu u kojoj braća rade od 2013. "Davno, dok smo bili deca, trčali smo po radionici i zabijali eksere u daske", - priseća se Kacper.\nSvi članovi porodice odgovorni su za vođenje firme - podržavaju se analizirajući različite probleme i trude se pronaći najbolja rešenja za njih. Braća su počela raditi s jednostavnim stvarima - igrajući se po trgovini, čisteći piljevinu i na kraju sastavljajući namještaj. Danas ima smisla reći da je poticanje strasti u najmlađoj dobi preraslo u obilje iskustva i predanosti. Znaju se prilagoditi individualnim i sofisticiranim potrebama kupaca stvarajući izvanredne proizvode, koji se nikada ne mogu duplirati.\nNisu im samo iskustvo i veštine stečene u porodičnoj firmi pomogle da se istaknu u ovoj industriji, već i njihove strasti i, što je najvažnije, obrazovanje. „Bavio sam se profesionalnim sportom dugi niz godina baveći se olimpijskim jedrenjem," - kaže Kacper. "Ostvarivao sam svoje snove učešćem na Olimpijskim igrama i osvajajući medalje na raznim međunarodnim takmičenjima. Sport mi je pomogao da oblikujem karakter i učinim me poslušnijom, odlučnijom i uvek usredotočenom na cilj. Sport me takođe naučio kako se nositi s ljudima, kao što sam uvek vežbao u međunarodnim timovima." Ovi treninzi u raznolikom okruženju omogućili su mu učenje stranih jezika i pomogli u saradnji s međunarodnim tržištima.\nDrugi brat, Mateusz, diplomirao je na fakultetu za nauku u Poznanju, diplomiravši tehnologiju obrade drveta. Sve profesionalne odgovornosti dodijeljene su braći prema njihovim veštinama. Dok se Kacper brine za dobru komunikaciju s njihovim stranim kupcima, Mateusz nadgleda proizvodnju. Razume njihov proizvod i dobar je u izradi novih dizajna. "Uzimamo svaki slobodan trenutak, čak i dok šetamo hodnikom da proverimo što bi se još moglo poboljšati", - primećuje Kacper.\nFirma braće Ziemiński uspešno se razvija s velikim fokusom na nova ulaganja. Nedavno su sagradili novi proizvodni pogon i instalirali ogromnu industrijsku brentu firme Wood-Mizer. Brenta sa širokom tračnom testerom “WB2000” dobro se podudara s našim razvijenim proizvodnim pogonom koji uključuje 10 komora za sušenje drva s računalom, višelisnu testeru, nekoliko testera za drvene ploče, 2 četverostrane glodalice, 4 CNC mašine, bušilicu CNC, širokotračne brusilice, nekoliko mašina za lepljenje drva i linije za nanošenje-premazivanje uljem", - objašnjava Mateusz.\n"Odlučili smo kupiti brentu „WB2000”, koja je preko potrebna u početnoj fazi proizvodnje, tokom rezanja velikih trupaca. Ovo ulaganje je osmišljeno uglavnom za povećanje produktivnosti u našoj firmi. Sarađujemo s Wood-Mizer-om otkako smo započeli svoje poslovne aktivnosti. Prva brenta koju je kupio naš deda i naša najnovija brenta već je četvrti Wood-Mizer. Ulaganje u brentu „WB2000” čini se pametan potez jer smo zaista podigli produktivnost. Ono na šta mislim, jest porast proizvodnje od 10 do 15% u odnosu na naše stare mašine", - kaže Mateusz." Izgradnja novog pogona bila je strogo povezana s kupovinom „WB2000”, a rešenja koja su razvili inženjeri Wood-Mizer rezultirala su poboljšanjem celokupnog postupka, i još značajnije, smanjenje potreba za narednim fazama proizvodnje".\n"Dodatno smo odlučili uložiti u dva stola za sortiranje radi lakšeg odvajanja obrađenog drveta s tri strane. Ovi stolovi izuzetno su korisni pri razvrstavanju materijala, a da ne spominjemo bočne transportere s gravitacijskim valjcima za sakupljanje rezane građe koju su dizajnirali Wood-Mizer-ovi inženjeri omogućujući brenti da radi praktično 8 sati sa samo jednim zaustavljanjem za promjenu lista tračne testere", - objašnjava Mateusz. "Tehnički dizajn ove mašine u potpunosti ispunjava naša očekivanja, s obzirom na činjenicu da su trupci veliki i teški, a ova brenta može ih raspilit bez puno napora - pa je ovo apsolutno ono, što smo tražili", - kaže Kacper.\nNa pitanje zašto su odabrali brente Wood-Mizer, Mateusz je odgovorio - "Wood-Mizer nas nikada nije izneverio, zato smo odlučili kupiti drugu brentu. Izuzetno cienimo saradnju s Wood-Mizer-om. Dopustite mi, da ponovim to - godinama koristimo njihove mašine i uviek se možemo osloniti na njihovu visoko profesionalnu korisničku službu i podršku. Po mom mišljenju, Wood-Mizer je poslovni partner kojem zaista možete verovati."


Na desetine hiljada ljudi okupilo se na ulicama gradova u Slovačkoj, na protestima protiv Vlade slovačkog premijera Roberta Ficoa, pozivajući vlast da se povuče zbog neuspjeha u borbi protiv korupcije, nakon ubistva novinara Jana Kucijaka, prenijeli su lokalni mediji.\nKriza u zemlji se danas pogoršala nakon što je Fico odbio da povuče optužbe usmjerene ka demonstrantima, za koje je rekao da su angažirani iz inozemstva, kao i optužbe da se aktivisti spremaju za nasilne sukobe.\nOvakve izjave su Fica stavile u grupu s populističkim liderima istočnih zemalja EU, među kojima je i premijer Mađarske Viktor Orban, koji su optužili strance da pokušavaju da ih smijene.\nProtesti su organizirani u više od 40 gradova u državi koja ima 5,4 miliona stanovnika.\nDemonstranti su popunili glavni trg u slovačkoj prijestonici Bratislavi, koji vraćaju sjećanje na "Plišanu revoluciju", proteste protiv komunističkih vlasti u bivšoj Čehoslovačkoj 1989. godine, piše "Blumberg".\nProtestni marševi su u Slovačkoj počeli prošle sedmice, nakon ubistva Kucijaka i njegove djevojke, nakon što je pisao o mogućim vezama ministara u slovačkoj Vladi sa ličnostima iz kruga organiziranog kriminala.\nSlovačka Robert Fico Viktor Orban\nPonovo se otvara istraga o prijetnjama kontroverznog biznismena Kucijaku\nMilion eura za informacije koje će dovesti do ubice novinara\nSlovački premijer Robert Fiko najavio da će spriječiti posredničke agencije da profitiraju na nezaposlenosti


/ Plus / Društvo / Za opremanje školarca u BiH roditeljima potrebno pola prosječne plate\nklix.ba02.09.2018. u 14:59\nOsim udžbenika potrebno je nabaviti radne sveske, pribor za crtanje, pisanje i slikanje, opremu za tjelesni odgoj, ali i novu odjeću i obuću. Prosječno porodice imaju dvoje djece, pa se svi ti troškovi uduplavaju.\nKako nam je rekla Dijana Parla iz Vijeća roditelja KS, roditelji se snalaze na različite načine. Najčešće nabavljaju polovne knjige, posebno za starije razrede kada ima više predmeta.\n“Imamo školske bazare na kojima se knjige razmjenjuju, ali to sve pod uvjetom da škole nisu mijenjale autora, a znate da se kod nas autori mijenjaju od škole do školske ovisno od školske godine. Ukoliko roditelji opremaju svoje dijete na ovaj način, onda potroše do 200 KM, kada uključimo i pribor i radne sveske”, kazala je Parla.\nNije lako opremiti djecu\nKada govorimo o knjigama, sveskama, proboru i pratećom odjećom za novu godinu, prostom računicom dolazi se do zaključka da za opremanje jednog školarca roditeljima treba pola prosječne plate ili oko 400 KM. Ako k tomu imaju dvoje djece, zaključak je jasan – cijela prosječna plata.\n“Iako je Ministarstvo obrazovanja KS izdalo naredbu da radne sveske nisu obavezne, nastavnici ih i dalje traže. Njihova cijena se kreće od 10 KM do 15 KM. Nije lako opremiti djecu danas. Iskreno se nadamo da će zakon o udžbenicima za koje je Ministarstvo uradilo nacrt, biti usvojen i uvažavati se od naredne godine, te da će se pristupiti pravljenju kvalitetnih i adekvatnih udžbenika za našu djecu po pristupačnim cijenama. Zakonom bi bilo uređeno i jedan predmet-jedan udžbenik, kako bi se olakšalo roditeljima koji imaju dvoje i više djece”, kazala je Parla.\nUkoliko roditelji oblače djecu na pijaci i kupuju ruksak na pijaci, onda je potrebno oko 150 KM. Mnogo veće svote novca se izdavajaju ukoliko se odjeća, obuća i ruksaci kupuju u radnjama.\n400 KM za peti razred u Gradačcu\nDamir Berberović iz Vijeća roditelja JU OŠ “Hamdije Kreševljakovića” iz Gradačca kazao je kako je za udžbenike potrebno izdvojiti između 150 i 300 KM ovisno koji je razred dijete.\n“Moje dijete je 5. razred i udžbenici sa radnim sveskama, torbe, pernice, sveske i ostale sitnice koštale su približno 200 KM. Tu sada dolazi garderoba, obuća oko 200 KM, znači ukupno 400 KM. Djeca u većim razredima izdvajaju daleko više novca za udžbenike jer imaju više predmeta. Ono što meni osobno ‘para uši’ a Boga mi i oči jesu udžbenici engleskog jezika koji su preskupi i koštaju od 35 do 40 KM jer se navodno štampaju u Engleskoj na ‘posebnom’ papiru”, kazao nam je Berberović.\nPlaćanje knjiga na rate\nBanjalučki roditelji koji imaju dvoje školaraca u prosjeku izdvoje minimalno 400 KM za knjige i školski pribor. Osim što smatraju da su cijene visoke, smeta im i to što Zavod za udžbenike i nastavna sredstva RS svake godine kasni sa štampanjem knjiga za određene predmete. Ove godine su u pitanju njemački jezik i Čitanka.\n“Ranije smo se ‘opekli’ kada je bila u pitanju kupovina knjiga i krajem augusta bismo morali izdvojiti 300 KM za knjige i oko 100 KM za pribor. Ove godine smo odlučili kupovati na rate. Počeli smo u maju i posljednju isplatili sredinom augusta”, kazao nam je roditelj Nikola M. iz Banje Luke.\nNe mogu sačuvati udžbenike od starijeg djeteta za mlađe jer se svake godine promijeni neki od autora, pa knjige postaju nevažeće. Ironično je to što se mijenjaju čitanka i muzičko.\nU Mostaru se cijene knjiga kreću od 10 KM do 18 KM.\nS druge strane, školarci osnovnih škola u Brčkom imaju besplatne knjige koje im je osigurala Vlada Brčko distrikta. U ove svrhe iz budžeta je izdvojeno 420.000 KM.\n“Škola” skupa i u Njemačkoj\nOpremanje za školu nije skupo samo u BIH. Velike svote novca izdvajaju i zemlje s mnogo većim standardom u Evropi. Deutsche Welle je objavio kako i roditelji u Njemačkoj izdvajaju oko 340 KM za školski pribor, vježbanke i sl, dok sa svim dodatnim troškovima (školska oprema, prijevoz, cjelodnevni boravak u školi, izleti, hrana…) ukupno po školskoj godini izdvoje oko 5.000 KM.\nKompletni troškovi osnovnog i srednjeg obrazovanja Nijemce košta oko 20.700 eura – otprilike kao novi Golf.


Učestvujući u javnoj raspravi o Nacrtu zakona o finansiranju lokalne samouprave koja se danas održava u Podgorici, prvi potpredsjednik opštine Budva Vladimir Bulatović izjavio je da se ovim zakonodavnim projektom ne smije narušavati autonomija jedinica lokalne samouprave u Crnoj Gori.\n„Pojedinim rješenjima u ovom nacrtu se zadire u autonomiju lokalne samouprave, koja je kao važan princip definisana crnogorskim ustavom, crnogorskim zakonom o lokalnoj samoupravi i Evropskom poveljom o lokalnoj samoupravi. Koji je to argument kojim se opravdava ideja uvođenja davanja saglasnosti Vlade za odluke lokalnih samouprava o uvođenju sopstvenih prihoda“, pitao je danas Bulatović.\nOn je dodao da je Ustavom Crne Gore zajemčeno pravo na lokalnu samoupravu koje obuhvata pravo gradana i organa lokalne samouprave da uređuju i upravljaju određenim javnim i drugim poslovima, na osnovu sopstvene odgovornosti i u interesu lokalnog stanovništva.\nPrvi potpredsjednik opštine Budva upozorio je da se predloženim nacrtom zakona vrši dodatna centralizacija kako evidencije tako i naplate lokalnih javnih prihoda, što nije dobro.\n„Razvoj pojedinih opština ne smije da ide na štetu primorskih opština i konkretno Budve, posebno kada se zna da primorske opštine jedan dio svojih sredstava preusmjeravaju kroz Egalizacioni fond, koji služi ujednačavanju razvoja sve tri regije u Crnoj Gori. Naši podaci govore da je opština Budva u proteklih pet godina, po raznim osnovama, učestvovala sa više od šest miliona eura u formiranju Egalizacionog fonda“, tvrdi Bulatović.\nBulatović je apelovao da Ministarstvo finansija omogući kvalitetniju saradnju sa Katastrom Crne Gore i Zavodom za statistiku.\n„Mislimo da Katastar Crne Gore i Zavod za statistiku Crne Gore mogu efikasnije da obavljaju poslove iz svoje nadležnosti. Ažurnost, preciznost i adekvatna evidencija bi trebalo da još snažnije odlikuju djelovanje ove dvije institucije“, rekao je Bulatović.


Nova enciklopedija pasa je knjiga koju je napisao Bruce Fogle, jedan od najprodavanijih autora i veliki stručnjak za ponašanje, veterinarsku negu i školovanje pasa. Ako želite da obogatite svoje znanje o vermin kućnim ljubimcima, ova knjiga je idealna prilika za to. Nova enciklopedija pasa je obnovljeno i dopunjeno izdanje, koje obuhvata 420 pasa i varijeteta, prikazuje njihovu istoriju i upućuje kako uspešno voditi brigu o svom psu. U enciklopediji možete videti više\nZmajeva velika riznica poezije i proze za decu je najkompletnije izdanje Jovana Jovanovića Zmaja. Ovo je jedna od najlepših knjiga na srpskom jeziku i po prvi put u jednj knjizi (propraćeno lepim ilstracijama, na luksuznom papiru, sa zaštitnom koricom) možete omogućiti deci da uživaju u pesmama, pričama, bajkama, dosetkama, kao I da saznaju više o Zmajevom detinjstvu. Knjiga je podeljena na pet delova, koje čine kompletnu zaostavštinu J. J. Zmaja.\nKnjiga Manastiri i crkve u Srbiji Tomislava Ž. Popovića preporučena je od strane episkopa Lavrentija. Ona je bogato ilustrovana, sa prelepim slikama naših crkava i manastira i slobodno se može reći, jedna od najkompletnijih kniga iz te oblasti. Obuhvata 93 manastira: Gračanica (Svedok kosovskih stradanja), Jovanja (Hram neprekidnog hodočašća), Kaona(Preplitanje vekova ispod Ravnih livada), Krčmar (Mera bratske ljubavi), Mileševa (Dom Svetitelja i\nZamislite u istoj knjizi, na jednom mestu niz istorijskih misterija koje obuhvataju skoro 5.000 godina istorije čovečanstva, od drevnog Egipta do današjih dana. Takva je knjiga Misterije istorije, koju, uz cenu sa popustom, možete nabaviti u izdavačkoj kući Pan knjiga. Čitajući ovu knjigu, saznaćete šta su doneli rezultati savremenih istraživanja, u nastojanju da se razdvoje činjenice i maštovite pretpostavke. Ilustracije, fotografije i specijalizovane geografske karte doprinose ož\nKomplet iz edicije Popularna lingvistika sadrži vrhunska dela akademika Ivana Klajna i prof dr Milana Šipke, autora Velikog rečnika stranih reči i izraza. Sastoji se iz pet knjiga luksuzno štampanih, u tvrdom povezu, upakovanih u zaštitnu kutiju: Hrvatsko-Srpski rječnik inačica/Srpsko-Hrvatski rečnik varijanata – Ćirilov, Rečnik opscenih reči i izraza – Milan Šipka, Kako se kaže – Telebak, Pravogovor – Telebak, Ime moje i tvoje -Ivan Klajn, Milan Šipka.


Hrvatska policija - Radio-televizija Unsko-sanskog kantona\nSve vijesti koje uključuju pojam: Hrvatska policija\nMIGRANTI U MAGLI: PRIČA O JOŠ JEDNOM PRISILNOM VRAĆANJU SA PODRUČJA HRVATSKE\nBIHAĆ, 1. novembra - Prisilno vraćanje migranata, sve češća je pojava na granici naše zemlje i susjedne Republike Hrvatske. Probitno izražena na graničnom području Općine Velika Kladuša i Grada Cazina, sve češće u graničnom pojasu prema Bužimu odnosno Bosanskoj Krupi a sve masovnija u ...\nHRVATSKA: KOD 81-GODIŠNJAKA PRONAĐEN ARSENAL ORUŽJA, STRELJIVA I EKSPLOZIVNIH SREDSTAVA\nZAGREB, 12. augusta – Hrvatska policija je tokom akcije u Bjelovaru zaplijenila arsenal oružja, streljiva i ekplozivnih sredstava kod 81-godišnjaka, protiv kojeg je 40-godišnjakinja zbog nametljivog ponašanja i narušavanja nepovredivosti doma, podnijela kaznenu prijavu. Naime, policijski službenici postaje ...\nSARA KEKUŠ IZ CMS-A TVRDI: MIGRANTI SE IZ HRVATSKE NA NEZAKONIT NAČIN PROTJERUJE U BIH ILI SRBIJU\nZAGREB, 12. augusta - Značajan broj migranata zastao je na teritoriju BiH i ostalih država Balkana od 2016. godine, a Hrvatsku vide kao tranzitnu zemlju za odlazak u razvijene države Europske unije. Dok su migranti s jedne strane suočeni s neadekvatnim uvjetima smještaja u zemljama koje su postale migratski “hot ...\nVELIKA KLADUŠA, 8. augusta - Njegov sunarodnjak potvrđuje istu priču. Hrvatski policajci su ih pronašli i, kako tvrdi, pretukli. On je prošao sa lakšim povredama ali neki njegovi prijatelji, kaže, nisu bili te sreće. Incident od prije dva dana u kladuškom naselju Požar, gdje svjedoci tvrde da su ...\nVELIKA KLADUŠA, 7. augusta – Prema dostupnim informacijama, sinoć je oko 23 sata i 30 minuta 18 migranata primljeno u Dom zdravlja Velika Kladuša zbog povreda koje su im, kako su kazali, nanijeli hrvatski policajci prilikom ilegalnog prelaska državne granice. Među njima je, kako nam je kazala Nermina Ćemalović, ...


Mihailo Lalić | ZRCALO\nMihailo Lalić rođen je 7. oktobra 1914. u Trepči kod Andrijevice. Potiče iz seljačke porodice, od oca Todora Lalća (Dabetića) i majke Stane, rođene Bajić (iz sela Mašte, Polica). Majka je umrla u epidemiji tzv. španskog gripa 1918; otac iscrpljen u tri rata, obolio u zarobljeničkom logoru Nađmeđer (Mađarska), umro od tuberkuloze pluća 1921; jedan brat (iz očevog drugog braka) Dušan umro 1942. kao zarobljenik u Pjaćenci, Italija. Maćeha Jaglika (rođena Bulatović-Tapušković, iz Rečina kod Kolašina) i stric Milutin, šumar, opterećen brojnom porodicom, pomogli su Laliću da se školuje. Osnovnu školu (1921.-1925) učio je u Trepči, gimnaziju u Beranama (1925.-1933). Beranska gimnazija je u to vrijeme bila oskudno opremljena, bez tehničkih nastavnih pomagala, ali je utoliko više u njoj cijenjena književna djelatnost. Neki profesori su se i sami bavili književnim radom (Dragiša Boričić, Batrić Marijanović). Drugi profesori su kod đaka razvijali ljubav za književnost i humanističke nauke (Đuro Pešić, Đoko Zečević, Ilija Popović, Stevan Marković) tako da je nekoliko njihovih vaspitanika u đačkim danima pokazalo značajne talente za pisanje, objavljujući radove u listovima i časopisima. To su Risto Ratković, Đuza Radović, Blagoje Kastratović, Manojlo Laban, Radovan Zogović, Vukajlo Kukalj, Milovan Đilas. Pod uticaj ovih svojih prethodnika Lalić se zainteresovao za književnost. čitao je Andrića, Boru Stankovića, Gorkog, Cankara, Krležu i Crnjanskog. Kao đak sedmog razreda (1931.-1932) pod uticajem Krleže i Galogažina časopisa „Literatura“, Lalić se zainteresovao za revolucionarni pokret, upoznao sa komunistom Svetozarom Popovićem i zajedno sa svojim istomišljenicima đacima (Branko Veljič, Milorad Piper, Milivoje Đilas, Mirko Arsenijević, Mihailo Vukićević) formirao kružok gimnazijalaca-marksista. Arsenijević je 1943. poginuo u Makedoniji i proglašen je za narodnog heroja. Milivoje Đilas je strijeljan ispod Avale 1942.\nU jesen 1933. Lalič se upisao na pravni fakultet u Beogradu, će, s prekidima ostaje do 6. aprila 1941. Jedno vrijeme je radio kao raznosač mlijeka Studentske zadruge „Samopomoć“ (1937. do marta 1938). Kasnije je na preporuku književnika Živka Milićevića primljen na rad u ekspediciji „Politike“. Pred kraj 1939. dobio je posao reportera u dnevnom listu „Pravda“ đe je radio do aprilskog rata 1941. Istovremeno Lalić je učestvovao u radu poluilegalnih i ilegalnih organizacija revolucionarnog pokreta. Član SKOJ-a postao je 1935. (primio ga je Rifad Burdžović). Avgusta 1936. primljen je u članstvo KPJ Jugoslavije. Bio je član partijskog komiteta za Berane. Dobio je zadatak da formira Mjesni komitet u Anrdijevici. Formirao ga je i osnovao nekoliko partijskih ćelija. U proljeće 1938., kao sreski sekretar ilegalne studentske Narodne omladine, uhapšen je u Beogradu i ostao u istražnom zatvoru „Glavnjača“ i sudskom zatvoru „Ada Ciganlija“ blizu 6 mjeseci. Sud za zaštitu države oslobodio ga je zbog nedostatka dokaza. Jula i avgusta 1940. nalazio se u zatvoru u Andrijevici i Beranama. Ali i tada ga je Sud za zaštitu države pustio prije suđenja, zbog nedostatka dokaza.\nPrvi književni rad, prozu o samoubici Jandalu Čehu štampao je Lalić u dnevnom listu „Pravda“ (1935) pod pseudonimom „Dabetić“. U „Pravdi“ je, potpisan punim imenom i prezimenom objavio jednu od svojih prvih priča „Ljubav Vulete Petrova“. Kratke priče („Obrad i Majo“, „Strah“) štampao je u „Mladoj kulturi“ i „Politici“ 1939. Prije toga objavljivao je pjesme i reportaže u „Studentu“, „Zeti“, „Mladoj kulturi“, „Našoj stvarnosti“, „Životu i radu“, „PTT“, i drugim listovima.\nPoslije bombardovanja Beograda (6. april 1941). Lalić napušta Beograd pokušavajući da se uključi u vojnu jedinicu. Stiže do Crne Gore, đe ga je zatekla okupacija zemlje. Vrativši se u svoj zavičaj, on, prema partijskim direktivama, prikulja pružje, radi na pripremi narodnog ustanka i učestvuje u ustaničkim borbama na Crvenom prlu, Brezojevici i Novšiću. Od početka 1942. učestvuje u borbama protiv četničke reakcije kod Kolašina, na Markovoj glavi i Kraljevom kolu kod Mojkovca. Vraćen je na teren kao partijski radnik. Tokom ljeta 1942. ostao je usamljen. Bez veze i direktiva pada u ruke četnika koji ga odvode u kolašinski zatvor. U zatvoru ostaje od 2. septembra 1942. do 15. maja 1943. Najprije je osuđen od četničkog „suda“ na 10 godina robije a zatim na smrt odlukom vojvode Đurišića. U zatvoru ostaje sve do dolaska njemačke vojske koja je odvukla u zarobljeništvo i zatvorenike i razoraužane četnike. U zarobljeništvu, u Solunu (Grčka) ostao je Lalić od 8. juna 1943. do kraja avgusta 1944; kad je uspio da pobjegne iz logora i stupi u grčke partizane na Halkidiku. Odbjegli zatvorenici su organizovali svoj bataljon u kojem je Lalić bio izabran za zamjenika političkog komesara. Novembra 1944. sa svojom jedinicom stigao je brodom u Italiju. Prebacili su se iz Barija u Dubrovnik i privremeno se priključili Desetoj hercegovačkoj brigadi. Lalić je iz Dubrovnika upućen na Cetinje, na rad u list „Pobjeda“, đe je stigao početkom decembra 1944. Kasnije radi kao član Agitpropa, Pokrajinskog komiteta na oživljavanju kulturne djelatnosti (radio, Tanjug, pozorište). Tokom 1946. zajedno sa Mirkom Banjevićem i Jankom Đonovićem pokreće časopis „Stvaranje“. Krajem 1946. prelazi na rad u Beograd kao urednik „Borbe“. Kasnije prelazi u „Književne novine“ iz kojih biva otpušten zbog neposlušnosti. Ponovo vraća u „Borbu“ i radi kao urednik kulturne rubrike, a kasnije kao reporter. Godine 1955. napušta „Borbu“, pokušava da živi od književnog rada a potom stupa u izdavačko preduzeće „Nolit“ đe ostaje na dužnosti urednika sve do penzionisanja 1965.\nNakon više od godinu dana (1953. i 1954) Lalić je proveo u Parizu na studijskom putovanju đe je napisao roman „Zlo proleće“ 1953. za koji je dobio nagradu Saveza književnika Jugoslavije. Godine 1955. objavljena je prva verzija romana „Raskid“ a 1957. prva verzija „Lelejske gore“, koja je dobila nagradu Udruženja književnika Srbije. Za roman „Hajka“ Lalić dobija Oktobarsku nagradu Beograda, a za novu verziju „Lelejske gore“ Nolitovu i Njegoševu nagradu. Roman „Ratna sreća“ nagrađen je nagradom kritike („NIN“) i prvom nagradom Narodne biblioteke Srbije kao najčitanija knjiga Srbije. Lalić je za životno djelo dobio i nagradu AVNOJ-a 1947. a u tri maha dobio je Trinaestojulsku nagradu SR Crne Gore.\nKratki URL: http://zrcalo.me/?p=168\nObjavio Urednik dana okt 31 2010. u kategoriji Lik i djelo. Možete pratiti sve u vezi ovog teksta putem RSS 2.0. Ako želite, prokomentarišite ovaj tekst


PREPUNA SALA FAKULTETA ZA SPORT NA PREDAVANJU OD DVA I PO SATA – Sportski savez Beograda\nPočetnaVestiPREPUNA SALA FAKULTETA ZA SPORT NA PREDAVANJU OD DVA I PO SATA\nSjajna atmosfera za kraj 2018. godine. I na četvrtom stručnom savetovanju pod nazivom „Medicinska edukacija sportskih stručnjaka – novi ciklus 2018“, Zdravstvena komisija Sportskog saveza Beograda obezbedila je sjajne predavače. Prof. dr Dušan Ugarković, pričao je o pretreniranosti u sportu, mr sci med dr Duško Spasovski predstavio je način na koji bi trebalo dozirati zdravstveno vežbanje, da bi se na kraju prof. dr Dejan Čubrilo bavio temom “Procena metabiličko – endokrinog sistema fizički aktivnih osoba. Sport za svakoga. Kada i kako?”.\nPredsednik naše organizacije Dragan Tomašević obratio se prisutnima, a selektor vaterpolista Srbije Dejan Savić redovan je gost na stručnim savetovanjima u organizaciji SSAB, pa je i ovog puta uzeo aktivno učešće u diskusiji.\nPosle dva i po sata intenzivnog rada, uz obećanje predstavnika stručne službe SSAB Bojane Milićević i Nine Peković Savić, da će se u 2019. godini nastaviti sa kvalitetnim savetovanjima i predavačima, sportski i medicinski radnici, treneri, sportisti, profesori i studenti, prepuni pozitivnih utisaka napustili su salu Fakulteta za sport Beograd Univerziteta “Union – Nikola Tesla”, koji je na čelu sa dekanom Ivankom Gajić bio divan domaćin i ovog puta.


Hotel Predela I, Bansko, Zima 2022, Bugarska, Hoteli\nŠkola skijanja Bansko 2020\nHotel Predela I\nPočetna / Zima / Bugarska / Bansko / Hotel Predela I\nUdaljenost od gondole: 100m\nobavezna doplata za boravišnu i komunalnu taksu 5€ po osobi za ceo period\nUdaljen 100 m od ski lifta. Sagrađen 2007.\nGostima su na raspolaganju zatvoreni bazen, Wi-Fi u lobiju, parking (ne doplaćuje se), bar, bazen za decu, krevetac za bebe (ne doplaćuje se), skijašnica, fitness, sauna, masaža, jacuzzi, bilijar.\nApartman sa jednom spavaćom sobom – sadrže sofu na razvlačenje, francuski ležaj, pogled na skijalište I planinu, balkon, internet, kupatilo sa tuš kabinom, fen, čajna kuhinja (električno kuvalo, mikrotalasna, aspirator, fižider).\nApartman sa dve spavaće sobe – francuski ležaj ili dva standardna ležaja, pogled na skijalište I planinu, balkon, TV Sat, internet, kupatilo sa kadom ili tuš kabinom, fen, čajna kuhinja (električno kuvalo, mikrotalasna, aspirator, fižider).\nApartman sa tri spavaće sobe – francuski ležaj ili dva standardna ležaja, sofu na razvlačenje, dva standardna ležaja, pogled na skijalište I planinu, kamin, balkon, TV Sat, internet, kupatilo sa kadom, fen, , čajna kuhinja (električno kuvalo, mikrotalasna, aspirator, fižider).\nNAPOMENA: Cene u tabeli su izražene u Eurima. Plaćanje se vrši isključivo u dinarima prema zvaničnom kursu za devize NBS na dan plaćanja. Ukoliko aranžman nije plaćen u celosti, ostatak duga se izražava u evrima i plaća prema kursu na dan uplate. U slučaju poremećaja na tržištu roba i usluga organizator zadržava pravo korigovanja cena na neplaćeni deo aranžmana.\n1. UPLATA DO POLASKA – prilikom rezervacije uplaćuje se 50% akontacije od cene aranžmana, a ostatak najkasnije 15 dana pre polaska.\n2. PLATNIM KARTICAMA – (Visa, Visa Elektron, Maesto, Master, Dina)\nOrganizator puta: Uz ovaj program važe Opšti uslovi putovanja agencije Travelland, Licenca OTP br. 204/2010. Fun travel je ovlašćeni subagent\nOve cene su validne samo za kupovinu navedenih usluga u agenciji najkasnije 3 dana pred dolazak! Cene su validne za decu: od 7 do 11,99 god. za ski usluge.\nSki škola za 13 dana uključuje 12 dana ski instruktaže + 1 večernje skijanje\nVeliki ski paket uključuje ski opremu, instruktažu, večernje skijanje i lift pass\nSnowboard paket uključuje snowboard opremu, instruktažu 3 dana, 2h/dnevno, lift pass\nSnowboard školarina uključuje u 3-dnevni paket 3 dana, 6-dnevni paket 6 dana, 9-dnevni paket 6 dana i 13-dnevni paket 12 dana.\nNajkasnija mogućnost rezervacije ovih usluga po ovim cenama je 3 dana pred dolazak!\nMogućnost otkazivanja ovih ski usluga bez storno troškova je najkasnije 7 dana pred dolazak!\nNAPOMENA: U najvećem broju hotela ulazak u sobe je posle 14:00h, a iste se poslednjeg dana boravka napuštaju najkasnije do 11:00h.\nPOTVRDA REZERVACIJE HOTELA SE DOBIJA 48 SATI PO UPLATI AKONTACIJE. U slučaju ne dobijanja potvrde, putnik ima pravo na povraćaj celokupnog iznosa uplaćenog avansa.\nMINIMALAN BROJ PUTNIKA ZA REALIZACIJU PREVOZA AUTOBUSOM JE 40. KRAJNJI ROK ZA OBAVEŠTAVANJE PUTNIKA ZA SLUČAJ OTKAZIVANJA ILI PROMENE PROGRAMA PUTOVANJA OD STRANE AGENCIJE JE 5 DANA PRE POČETKA PUTOVANJA.\nHotel Grand Royale & Spa\nUdaljenost od gondole: 600m\nHotel Elegant Lux\nUdaljenost od gondole: 250m\nUdaljenost od gondole: 200m\nUdaljenost od gondole: 350m\nHotel Elegant Spa\nHotel Grand Bansko\nUdaljenost od gondole: 1.5km\nUdaljenost od gondole: 1500m\nVi ste ovde: Početna / Zima / Bugarska / Bansko / Hotel Predela I


Transferi glob metropoliten Touras - Glob Metropoliten Tours Beograd\nSavremen dizajn i izuzetna sigurnost učiniće da se u ovaj automobil zaljubite „na prvu vožnju“.\nPredstavlja idealno prevozno sredstvo za prevoz grupe do 15, 16 ili do 17 osoba, za sportske timove, transfere i turistička putovanja u zemlji i inostranstvu.\nDnevni najam se računa auto dan do 250km, ukoliko se pređe ta kilometraža onda se vrši doplata po km po ceni koja je u tabeli u zavistnosti od vozila, a ukoliko se prekorači vreme (10-12h) onda je svaki naredni sat 15 eura.\nGALERIJA EKSTERIJER I ENTERIJER VOZILA


Evropski dan parkova biće obilježen na Bijambarama |\n2013-05-23 | Filed underBosna i Hercegovina | Posted by admin\nEvropski dan parkova 24. maja, studentska nevladina organizacija S.T.E.P. obilježit će u subotu 25. maja na području Zaštićenog pejzaža Bijambare.\nSvi posjetioci i učesnici će imati priliku da učestvuju u jednom opuštajućem danu sa zabavnim, korisnim i edukativnim sadržajem.\nPlanirane su kreativne radionice, sportske aktivnosti, zabavne igre i mini takmičenja.\nManifestacije počinje u 11 sati i trajat će do 17 sati, najavili su iz S.T.E.P-a.\nPosted by admin on 2013-05-23. Filed under Bosna i Hercegovina. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


Marija Ranković: Borhesove kozje uši — Festival europske kratke priče\nBorhes je iskopao rupu u zemlji i rekao kako na svetu postoje samo četiri priče: mit o ratu, povratku, potrazi za moći i stradanju. Rupu nije zatrpao.\nTrojanski je konj ušetao u zgradu Kompanije u niskim štiklama, koje naizgled i nisu bile štikle. Pretvarale su se da su nešto skromnije, a odavao ih je ne toliko izgled, koliko zvuk. Nestale su iza prvih kancelarijskih vrata, koja su bar prividno držala na okupu jedan deo srednjeg menadžmenta. Omiljeni sport trojanskog konja, već od samog početka radnog vremena, je bilo lagano i neopterećeno čavrljanje, u kojem se najčešće usputno dešavao i protok bitnih informacija za posao. Proces se odvijao slično kao u ambulanti za sitne životinje, kada veterinar jednom rukom mazi mačku, a drugom na brzinu nabija iglu u zadnju nogu. Jedina razlika je što u ovakvom razgovoru životinja ne prepozna ubod igle.\nTrojanski je konj gradio lagano sliku nekompetetivne otvorene osobe, a pritom u svim restruktuiranjima isplivavao negde bliže površini, mada nikad sasvim na vrhu. Često je propitivao kolege o potencijalnim idejama za posao, a potom sam odlazio kod šefa, prezentujući tuđe ideje kao svoje. Za razliku od kolega koji su u potpunosti bili podobni i prepušteni grebanju za poziciju, on je vodio još jednu, unutrašnju borbu. Ona je povremeno eskalirala, probijajući želatinozne i savitljive opne koje su delile ova dva fronta, rezultujući ogovaranjima šefova, bojkotovanjem posla praznim zurenjem u ekran i anonimnim pozivima različitim inspekcijama koje su dizale prašinu, ali nisu davale željeni rezultat. Posledice takvih izliva su, začudo, izostajale. Borba se dalje prelivala privatno, u kratke izlive autodestrukcije u vidu opijanja, gašenja cigareta na telu i grubog seksa, a nakon toga bi se vojske, oslabljene sopstvenom naprasitošću, vraćale u kalup i ignorisale uverenja zbog kojih su krenule u rat. Jednog se naročitog šefa odrekao tri puta.\nIsus je nepoznatim misaonim procesom Uprave doveden na čelo odeljenja koje se tek oformilo. Topao i otvoren, mladić je neobično brzo stekao naklonost radnika, s kojima je, suviše naglo da bi bilo podržano od strane drugih odeljenja, od vode napravio vino. Mada su svi skupno ostajali neplaćeno prekovremeno, poslednji gasili svetla u firmi, sve češće rešavajući probleme koji se nisu ticali njihovih radnih mesta, oko Isusa i njegovih podređenih je rasla napetost, pasivni konflikti i neopravdane kritike. Iako zadovoljna rezultatima, Uprava je pokrenula neobične mere za unapređenje kvaliteta rada u firmi. Zabranjene su, do tada uobičajene prakse poput korišćenja liftova, kafe i užine u kancelarijama. Učestali su sastanci na kojima je zahtevano nešto što je bilo u suprotnosti sa zahtevima prethodnih sastanaka. Na svakom narednom se nišanila nova meta koju je bilo izvesno promašiti. Pritisak je dodatno pojačavan komplikovanjem procedura za odobravanje godišnjih odmora, odlazaka kod lekara, koji su, jednom odobreni, naprasito otkazivani u poslednjem trenutku sa bizarnim objašnjenjima. Zabrane koje su u početku važile za sve zaposlene, postepeno su se odnosile samo na Isusovo odeljenje. On je sve manje spavao, sve više radio prekovremeno, nadajući se da će rezultati govoriti umesto njega. Kao i uvek, bube u uhu su ispoljile veću moć od rezultata.\nZid napetosti se preko noći pretvorio u zid tišine. Ličio je na onaj mir šume koji se oseti u trenutku kada jelen, mirno pasući travu podigne pogled, pre nego što se razlegne zvuk prvog hica. Juda je jednim od trideset dobijenih zlatnika Isusu kupio blender. Do tada blagonakloni šef Uprave i lovac na zlatno runo je doneo Odluku da raspušta odeljenje. Na početku su radnici složno stali uz Isusa. Kako je Isus prihvatio otkaz, njihov je Argus raspršen restruktuiranjem i minornim poboljšanjima ugovora i uslova rada. Na čelo grupa su dovedeni ljudi koji su imali taman dovoljno entuzijazma da dođu i odu s posla, a Sveti Petar je nasledio skoro dovršen projekat i uspešno ga priveo kraju. Juda se na drvetu popeo na višu granu. Šef Uprave je oprao ruke u vodi od svojih kontraverznih zahteva i sva krivica za stvarne i navodne neuspehe je pripisana Isusu. On je, pak, nakon par meseci vegetiranja u poluzamračenom prostoru, vaskrsao na automobilskoj pumpi gde je, umesto vina, točio gorivo. Jedini mu je glas iz starog sveta bio još glas Marije Magdalene sa administrativnog odeljenja.\nNa Mariju su se lako lepile priče jer se ni jednoj nije opirala. Kao stjuardesa, jednako se plastično ljubazno osmehivala na osorne i zavidne kolege, kao i na goste koji su imali sklonost da ližu pogledom i bacaju lepljive komentare na žene u prolazu, kao da su deo inventara. Slično kao u prostituciji, u opisu zanimanja joj je bilo da svoje mišljenje zadrži za sebe, a najveći vid pobune i kršenja etike radnog mesta bi bio dolazak na posao u suknji, neobrijanih nogu. Papirima se štitila od nabacivanja, pletući ih kao šal koji je noću parala i sutradan započinjala iz početka. Pauze je provodila na terasi, pušeći cigarete, fiksirana na horizont koji dosledno izneverava. Odisej se nije pojavljivao. Čekanje u kom se zatekla je utoliko više bilo parališuće, što je odabrano nakon razilaženja koje nije najavljivalo povratak. Od posledica umerenog izbegavanja nepisanih zahteva njenog radnog mesta i pomoći i saveta upućenih Isusu prilikom raspuštanja njegove grupe, spašavala ju je jedino Jasonova zaštita i impotencija. Poput Penelope, svaki je dan uveravala sebe, kako će jednom osvanuti taj konkurs, na koji neće morati slati biografiju sa fotografijom.\nJason je voleo dolazak na posao u kasno jutro, kada bi svetlost koja još sadrži primese žute, obasjavala građevinu zaklonjenu skelama. Pričinjavalo mu je zadovoljstvo da posmatra ravnomerno kretanje oznojanih muških mišića pod kojima je pigmalionski nicao živi spomenik njegove genijalnosti. U takvim retkim trenucima, kada bi se moglo reći da je imao sposobnost da oseća ljubav, zaboravljao je na zakazane preglede na privatnim klinikama, noćni kašalj i vešticu od žene, bez čijeg sakupljanja sitnog novca ne bi zadržao ono što je stvorio. Više od svega se divio sopstvenim režiserskim sposobnostima, lakoći kojom je ubeđivao ljude da pristanu na uloge koje im ne odgovaraju. Utoliko je ova sposobnost bila izraženija, što bi najčešće prilikom sklapanja dogovora obećavao, a potom uspešno izbegavao prisećanje obećanog, oslanjajući se na ljudsko pamćenje koje je bilo znatno slabije od pamćenja papira. Predstavljao se kao veliki vođa, mada se s Upravom često igrao dobrog i lošeg policajca. Na njegov se brod ukrcalo i iskrcalo mnogo Argonauta bez otpremnine. Zlatno je runo našao i zaključao na ofšor računu.\nNakon Borhesa je pred rupu došao Kembel i rekao kako na svetu zapravo postoji samo jedan mit, a potom zatrpao rupu. Iz rupe je niklo stablo.\nMarija je završila ekonomiju, ali se usput predomislila i ne radi u struci. Piše priče i poeziju u stanju svesti koje liči na asfiksiju, učestvovala je na par radionica za kreativno pisanje, a rado prihvata pozive na kafu i rakiju, naročito ako je zagrebačka. Panično probija rokove.\nBorhesove kozje uši


48°45′24″N 7°41′26″E / 48.7566666666667°N 7.69055555555556°E / 48.7566666666667; 7.69055555555556\nBernolsheim na karti Francuske\nBernolsheim (fr. Bernolsheim) je naselje i opština u istočnoj Francuskoj u regionu Alzas, u departmanu Donja Rajna koja pripada prefekturi Strazbur Kampanj.\nPo podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 510 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 150 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 3,39 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 175 metara (maksimalnoj 191 m, a minimalnoj 147 m).\n253 272 298 338 436 510 615\nBernolsheim na Wikimedijinoj ostavi\nBernolsheim na stranici Nacionalnog geografskog instituta Francuske ((fr))\nBernolsheim na stranici organizacije INSEE ((fr))\nPoložaj mesta Bernolsheim na mapi Francuske (sa osnovnim podacima o mestu)[mrtav link] ((fr))\nPlan naselja Bernolsheim na mapi (Mapquest)\nKoordinate: 48° 45' 24" SG Š, 07° 41' 26" IGD\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 18:21, 24 rujan-септембар 2021.


Još jedan Srbin u NBA ligi - MaxBet Sport\n11.07.2019. Ažurirana vest: 11.07.2019. u 14:17\nAlen Smailagić (desno) igraće u NBA ligi naredne godine (Foto: Beta/AP)\nKolonija srpskih igrača u NBA ligi naredne godine biće brojnija. Starosedeocima Bogdanu Bogdanoviću, Nemanji Bjelici, Nikoli Jokiću i Bobanu Marjanoviću pridružiće se naredne sezone Marko Gudurić, koji nastavlja karijeru u Memfisu, a deo najjače košarkaške lige na svetu biće i Beograđanin Alen Smailagić.\nZa ovog momka javnost u Srbiji je čula prošlog meseca na NBA draftu kada je izabran kao 39. pik od strane vicešampiona Golden Stejta. Ovaj centar odlično igra u Letnjoj ligi i za to je stigla nagrada u vidu ugovora sa “ratnicima”.\nDetalji nisu poznati, a minimalni ruki ugovor je 900.000 dolara. On je rođen 8. avgusta 2000. godine. Bio je najmlađi košarkaš u Razvojnoj NBA ligi. Visok je 206 centimetara.\nOn će naredne sezone da igra rame uz rame sa Stefom Karijem, Klejom Topsonom, Drejmondom Grinom i ostalim asovima nekadašnjeg šampiona koji je posle dve godine dominacije izgubio krunu od Toronto Reptorsa.\nSecond impressive Alen Smailagić summer league dunk. He’s 18. Born in August 2000. Super aggressive. Kind of intriguing. pic.twitter.com/jBOqvk1Pcx\n— Anthony Slater (@anthonyVslater) 03. јул 2019.\nTagovi:Alen SmailagićGolden Stejt VoriorskošarkanbaNBA ligaTop3\n11.07.2019. at 19:29\nSada ga svojatamo, ako bude odlučio da igra za neku drugu reprezentaciju biće ispljuvan samo tako.\n14.07.2019. at 21:19\nKo ovog gura? Ko je ovom menadžer?


Evropska komisija ukida resor za proširenje EU? | Frontal\n"U svakom slučaju, proširenje zavisi od država članica, a one su skoro sve za što sporije pristupanje. Fon der Lejenova je u svom pismu navela proširenje, što je već dobar znak, ali dosta odluka će se donositi u zadnjem trenutku, tako da ostaje da vidimo. Naravno, zavisi i od toga ko će biti zadužen za resor susjedstva", navodi Ćerimagić.\n"Nezavisne" su nedavno objavile da se kao nasljednik Johanesa Hana, komesara EU za susjedsku politiku i pregovore o proširenju, nezvanično se spominje slovenački diplomata Janez Lenarčić, stalni predstavnik Slovenije pri EU.\n26.08.2019. u 08:45h


PEŠČAR I KREČNJAK - PROIZVODNJA I SECENJE\nOsnovne informacije o krečnjaku:\nKrečnjak je sedimentna stena nastala uglavnom od minerala kalcita. Osim tog minerala sadrži i male količine drugih minerala: gline, sporogelita, dijaspora, hidrargilita, limonita, hematita, kremena, cirkona, turmanlina i granita.\nNastao je taloženjem krečnjačkih kućica i skeleta izumrlih morskih životinja, a u manjoj količini i biljaka Koristi se kao građevinski materijal i kao materijal za izradu kreča.\nKrečnjak kroz istoriju:\nStari Egipćani koristili su blokove od krečnjaka u izgradnji piramida.\nMeksički arheolozi pronašli su u južnom Meksiku 1.300 godina stare skulpture od krečnjaka zarobljenih majanskih ratnika.\nKrečnjak je prirodni materijal, rasprostranjen je po celom svetu. Pošto ga ima u izobilju, cena je povoljnija u odnosu na neke druge vrste prirodnog kamena.\nKrečnjak je izuzetno lak za obradu, samim tim je i pogodan za najrazličitije zahteve kupaca, posebno u modernim enterijerima.\nZbog svoje nežne strukture i toplih boja, krečnjak je idealan dekorativni kamen.\nOd krečnjaka se mogu napraviti najrazličitiji dekorativni proizvodi...\nRooterberger Pescar Rooterberger Pescar\nSun Beam Sun Beam\nSvajcarski Krecnjak Svajcarski Krecnjak\nPietra Dorata Pietra Dorata


Novo studijsko putovanje u organizaciji TU! magazina - TU Magazin\nNovo studijsko putovanje u organizaciji TU! magazina\nBy redakcija on\t Jan 9, 2017 PROMOCIJE, TURIZAM, VESTI\nRedakcija TU! magazina, nakon uspešno realizovanog prvog studijskog putovanja pod nazivom “Slovenija koju manje poznajete“, organizuje u saradnji sa Slovenačkom turističkom organizacijom studijsko putovanje pod nazivom „SPA & WELLNESS bogatstva Slovenije“, od 31.01. do 03.02.2017.\nCilj putovanja je omogućiti predstavnicima turističkih agencija aktivnu posetu i umrežavanje sa manje i više poznatim SPA & WELLNESS potencijalima Slovenije.\n•Brojne B2B sastanke\n•Upoznavanje sa dodatnim aktivnostima i sadržajima.\n•Poseta sajmu Natour Alpe-Adria sa organizovanim B2B sastancima.\nU planu je da pored sajma posetimo i sledeće destinacije: Bioterme Mala Nedelja, Thermanu Laško, Terme Snovik, Terme Paradiso, Terme Vivat… Zainteresovane agencije se mogu dodatno informisati i prijaviti na sledeći e-mail: miroslav.mladenovic@simplemedia.rs


PJER MARI GALOA Evropa ne može postati stvarnost - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Интервју/PJER MARI GALOA Evropa ne može postati stvarnost\nPJER MARI GALOA Evropa ne može postati stvarnost\nУредништво 15/09/2011\tИнтервју 7 коментара\n„Pečat“ ekskluzivno donosi odlomke iz šokantnog intervjua slavnog francuskog generala koji će se uskoro pojaviti kao DVD… U ovom do sada neobjavljenom intervjuu, general Galoa otkriva i javnosti nepoznate detalje o tome zašto je, kako, i ko je uništio Jugoslaviju. On govori i o pojedinostima iz svojih susreta i druženja, kao i tajnih razgovora sa generalom Ratkom Mladićem sa kojim se susretao u vremenu svoje tajne misije u Bosni…\nGeneral Pjer Mari Galoa srpskoj javnosti je dobro poznat iz vremena ratnih događanja i velikih lomova koji su obeležili kraj minulog veka na Balkanu i posebno na eks -Ju prostoru. Kao iskusni geopolitičar, ali i poznavalac ekonomije, vojne doktrine, istorije i sociologije, poslednji živi De Golov saradnik i osvedočeno veliki prijatelj Srba, tvrdio je da je srpski narod najveća žrtva globalne geopolitičke prekompozicije sveta.\nU vašem članku objavljenom 1994. godine u „Mondu“ pišete o nadmoći Nemačke u Evropi. Srbija je žrtvovana, dakle. Odlazite nekoliko puta u Srbiju i Bosnu. Srećete se sa Miloševićem, Karadžićem i Mladićem. Stvarate dobar odnos sa Mladićem i tada čak dajete časove vojne nauke…\nSmatrao sam da je Jugoslavija koja nije član Varšavskog pakta, koju je na početku pomagala Rusija, i koja nije članica NATO-a, relativno izolovana i da su joj strane neke koncepcije hladnog rata. S obzirom na to da sam dugo bio u NATO-u i poznavao njihovu strategiju mogao sam da im objasnim i da ih upoznam sa ruskom i američkom strategijom. Tako sam mogao da radim sa generalom Mladićem i tadašnjim ministrom odbrane RS. To je bio moj način da pružim uslugu zemlji saveznici i tako sam postao prijatelj sa Mladićem, a on mi je kasnije učinio ogromnu uslugu o kojoj ćemo govoriti.\nSada dolazimo do katastrofalne godine za Srbe zapadno od Drine, 1995. godine. Hrvatska koju finansijski, materijalno, vojno, medijski i politički pomaže Zapad ruši Republiku Srpsku Krajinu, a NATO započinje septembra 1995. godine bombardovanje Republike Srpske. Tokom tih operacija srušen je Miraž iznad Pala, dva francuska pilota su iskočila iz aviona i zarobila ih je vojska Republike Srpske. Francuska vlada koja vam u to vreme nije dozvoljavala da govorite na televiziji setila se vas i vaših dobrih odnosa sa Srbima, i šalje vas na tajni zadatak kod generala Mladića u cilju oslobađanja dva pilota.\nVrlo je važno da nam ispričate kako se sve to dogodilo jer su dve osobe, bivši prefekt Žan Šarl Balčijani i ruski oligarh Arkadi Gajdamak, koji je prebegao na Zapad i već tada imao sva četiri pasoša – francuski, kanadski, engleski i izraelski, godinama pričali svoju priču prema kojoj vaša uloga nije važna, da je Mladić predao pilote za novac, a prema filmu koji je nedavno prikazan na francuskoj televiziji novac koji je navodno tražio Mladić je prebačen na račune ove dve osobe.\nOno što znam, to je da sam petka 10. novembra 1995. godine, kada sam kretao na vikend u Normandiju, primio telefonski poziv. Nepoznat glas mi je rekao „Moram odmah da vas vidim“, odgovorio sam „Ne mogu, krećem na vikend“, na šta mi je ta osoba odgovorila „Radi se o državnoj stvari, moram da vas vidim“. Pristao sam i sačekao sam ovde u stanu tog gospodina koji mi je rekao „Poznato vam je da su dvojica vaših kolega taoci Srba. Ne znamo da li su živi ili mrtvi, strahujemo da ako su živi da će Amerikanci prvi uspeti da ih oslobode što bi za nas bilo poniženje. Znamo da poznajete generala Mladića. Da li možete da intervenišete kod njega?“\nUpitao sam ga „Kako znate da poznajem generala Mladića“, a on mi je odgovorio da poseduju obaveštajne podatke. Rekao sam mu da je novembar mesec, da sam srčani bolesnik, da su Pale na planini i da u mom stanju nemam nameru da tamo putujem usred zime. On me je ubeđivao rečima da se radi o državnoj stvari, da moram da pomognem pilotima, da su u pitanju vazdušne snage Francuske. Toliko je insistirao da sam na kraju pristao, telefonirao zajedničkom prijatelju Aleksandru Radoviću koji odlično govori francuski i upitao ga da li bi krenuo sa mnom i bio moj prevodilac. U sredu smo bili u Beogradu i prvo smo se sreli sa predsednikom Ćosićem koji mi je rekao da ništa ne zna o tome, međutim dao nam je kao pratnju policijska kola. Krenuli smo za Pale da vidimo Karadžića. Put je bio veoma dug jer su bila bombardovanja i put je bio oštećen, bio je mrak. Posle šest sati putovanja stigli smo u 22.00 č na Pale. Primio nas je Karadžić koji mi je rekao da ne zna šta se dogodilo i da pretpostavlja da su pilote oteli seljaci koji su besni jer su ih bombardovali. Rekao mi je da zna da nije bilo pucanja, ali da je najbolje da vidim generala Mladića. „Organizovaću vam da ga vidite sutra ujutru“. Legao sam u 1.00 č ujutru i spavali smo u hladnom i praznom hotelu na planini, na -10 stepeni Celzijusa. U 7.00 č ujutru zazvonio je telefon i Karadžić mi je rekao da će Mladić da nas primi. Kolima smo odvezeni do jedne kuće u planini gde smo se našli sa Mladićem pored koga je bilo još 5-6 oficira. Mladić mi je prvo govorio o izdaji Francuske i o tome kako se osećaju Srbi zbog toga, a zatim mi je rekao „Znam zašto ste došli, ali pre toga želim da vam pokažem moje selo Kalinovik koje je general Žanvije bombardovao samo zato što je moje rodno selo“. Otišli smo u Kalinovik koji je bio u ruševinama, bilo je 80 mrtvih u tom bombardovanju…bilo je tužno. Posle toga smo otišli u neko drugo mesto gde je Mladić ostao sam sa mnom, Radovićem i još jednim prevodiocem. Tada mi je rekao „Mrzim ovaj rat. On je ubio moju ćerku. Ubila se jer nije mogla da izdrži laži izgovorene na moj račun. Međutim, moram da vodim ovaj rat jer napadaju moj narod i teraju ga sa njegovih teritorija da bi ih dali onima koji nisu nikada bili ustavotvorni narod. Moj zadatak je da ga vodim“. Pitao sam ga za dva pilota, a on mi je rekao da je prekinuo potragu onoga dana kada je Žanvije bombardovao njegovo selo. Pitao sam ga šta treba da učinim ili šta Francuska treba da učini kako bi se nastavila potraga za pilotima. Posle kraćeg razmišljanja rekao mi je „Vrlo jednostavno. Dovoljno je da jedan vaš visoki oficir dođe ovde gde će ga moji vojnici zvanično dočekati i pozdraviti, a nas dvojica ćemo se rukovati i zaboraviti tužan francusko-srpski spor“. Ja sam tada rekao „Ne želite valjda da dovedem tog oficira, a da mu vi predate dva kovčega“, na šta mi je Mladić odgovorio „Ne brinite. Živi su i zdravi i znam gde se nalaze“. Rekao sam da se vraćam za Pariz da podnesem izveštaj, a on mi je ponudio svoj helikopter naglasivši da mora jako nisko da leti jer general Žanvije, komandant francuskih vazdušnih snaga, uporno pokušava da ga obori. Tako smo se u Beograd vratili za samo 50 minuta. Tu smo otišli kod predsednika Ćosića koji nas je odveo na aerodrom gde je za pola sata trebalo da se ukrcamo u avion „Air France“, ali se pojavila Miloševićeva policija koja je htela da nas pretresa, jer su se pitali šta mi je to Mladić poverio. Pretresli su nas i pored Ćosićevog negodovanja. Na kraju smo ipak otputovali i stigli u Pariz.\nU 20.00 č sam se javio čoveku koji me je poslao, on je radio za DST (Obaveštajnu službu) i odmah je došao. Rekao sam mu da su piloti živi i šta treba da se uradi za njihovo oslobađanje. Pitao me da li može da obavesti porodice i rekao „Uradili ste svoj posao, sada je na vladi da uradi svoj“.\nMeđutim, na moje veliko iznenađenje čitavih mesec dana ništa nije urađeno. Dve nedelje kasnije, 7. decembra, porodice dva pilota još uvek ništa nisu znale. Ništa im nije rečeno i otišle su kod g. Mijoa, ministra odbrane, koji im je rekao da ništa ne zna, ali ih je zato pozvao na ručak, na šta su se oni okrenuli i otišli. Zatim je usledila tišina i tek 12. decembra kada su se potpisnici Dejtona okupili u Parizu predsednik Republike je navodno postavio ultimatum generalu Mladiću i poslao, kao što je bilo dogovoreno, francusku vojsku da preuzme pilote. Po meni to je bio čitav manevar uoči potpisivanja Dejtonskog sporazuma kako bi vlast prisvojila sebi značaj njihovog oslobađanja.\nTo me se nije ticalo, ali mi se nije dopalo što je francuska štampa dobila tada instrukcije pa je u svim listovima – „Figarou“, „Liberasionu“ i ostalima pisalo kako je Mladić ovakav i onakav, kako je tražio zauzvrat oružje, novac, da ne bude kažnjen, a jedan novinar „Figaroa“ je imao toliko smelosti da napiše da sam mu lično rekao da su zahtevi Mladića neprihvatljivi. A tog novinara u životu nisam sreo! Sve je to bilo izmišljeno da bi se ocrnio Mladić. To je sve bilo tako odvratno, i sve da bi se diskreditovao Mladić.\nZnači da je francuska vlada bila saučesnik u tome?\nTo ne znam, ali znam da je postojala „industrije taoca“, kako sam to nazvao. Neki ljudi su mislili da tu mogu zaraditi novac, pa su nudili da izvuku navodno taoce uz određenu svotu novca koja naravno nikada nije stigla u džepove Mladića, već je nestala. To zovem industrija taoca koja sada postoji sve više i to je način da se zaradi novac na jadnim taocima. Pričalo se i da su taoci oslobođeni zahvaljujući pritisku Rusa, a ruski ministar spoljnih poslova je rekao 11. decembra „Srbi treba da vrate taoce ukoliko su još živi“, što znači da mesec dana posle mog odlaska na Pale oni nisu znali ni da li su živi. Tako da je ta osoba sve to izmislila. Sve je bila prevara.\nSada prelazimo na rat na Kosovu. Suprotno onome što su govorili na Zapadu – Klinton, Bler, Širak i Šreder, da je sve učinjeno da se pronađe miroljubivo rešenje za krizu na Kosovu , sve je učinjeno, posebno od strane Madlen Olbrajt, da se sabotira i propadne mirno rešenje te krize. Da li su Srbi mogli da postupe drugačije nego što jesu?\nPrilikom razgovora u Rambujeu 1999. godine, kada se ispostavilo da je teško osuditi srpski stav izmišljen je posebni aneks na sporazumu u kojem se zahtevalo da Srbija, kao da je pobeđena u ratu, pristane na potpunu okupaciju svojih teritorija i pruži okupatoru sve olakšice, aerodrome, pruge, puteve i sve to besplatno, kako bi se našla u položaju pobeđene, ponižene zemlje, u potpunosti u rukama okupatora. I naravno nijedan rukovodilac nije mogao da prihvati takav tekst. Srećom po dostojanstvo Srbije, Milošević je odbio taj aneks. Tada je rečeno „Vi sabotirate sporazum i zato ćemo vas bombardovati“. Tako je počelo bombardovanje, na sreću veoma loše jer je srpska odbrana bila gotovo netaknuta, međutim civilno stanovništvo je veoma propatilo. Ne znam da li je to bilo smišljeno ili se radilo o strateškoj nespretnosti.\nPostojalo je osećanje poniženja unutar NATO-a jer se radilo o vojnom porazu.\nTo je bio poraz posle Dejtona, jer su zemlje kao što su Francuska, Nemačka, Velika Britanija i SAD, koje su govorile da su za multietničnost, kao prvo uništile Jugoslaviju, etnički očistile od Srba Hrvatsku, očistile Kosovo od Srba i razdvojile narode u Bosni načinivši male države etnički čiste. Sve to je u potpunoj suprotnosti sa njihovim tezama.\nJedino Srbija nije etnički čista…\nJeste jedino je Srbija bila i ostala multietnička sa nekoliko veroispovesti. Primila je Hrvate, muslimane, i sve ostale…\nSada ćemo preći na pitanje koje je krucijalno za sudbinu čovečanstva – Zapad ili preciznije SAD i Rusija. Od pada berlinskog zida prisustvujemo upornoj zaveri protiv Rusije, a od pre dve godine rušenjem režima u Gruziji, Ukrajini, Kirgiziji i posle pokušaja rušenja režima u Uzbekistanu, svi ti postupci protiv Rusije dobijaju novu dinamiku tako da možemo reći da se gotovo vodi rat protiv Rusije. Dokle mogu ići SAD bez da izazovu reakciju samoodbrane Rusije ili je možda već isuviše kasno za Rusiju? Postoji li nada za Rusiju pred tim opkoljenjem Rusije čiji smo svedoci?\nOd početka devedesetih godina i raspada Sovjetskog saveza, SAD su postale jedina svetska supersila i one to nameravaju da ostanu. Po koju cenu? Po svaku cenu. Za to je potrebno ulagati velike unutrašnje napore – naučne, političke, vojne i druge, ali je potrebno i kontrolisati fosilno gorivo, snabdeti se istim radi sopstvenog razvoja i istovremeno sprečiti da ta energija pređe u ruke rivalskih zemalja – što znači prevashodno u ruke Rusije i Kine. Ta ideja je dovela u SAD na vlast naftnu vladu, Bušovu vladu, koja je 1991. godine pokrenula prvi rat u Zalivu, čiji je cilj bio da njihovi tadašnji prijatelji i saveznici, Saudijci, preuzmu iračke proizvođačke kvote. Irak je bio muslimanska zemlja, ali napredna koju nisu mnogo volele druge muslimanske zemlje jer je bila laička. Nepredviđena posledica tog prvog rata bilo je razmeštanje u Saudijskoj Arabiji više stotina hiljada američkih i evropskih vojnika – snaga koalicije, što je izazvalo šok civilizacije. Stanovništvo je loše prihvatilo prisustvo zapadnih baza, što je od njega napravilo Osamu bin Ladena. Došlo je do strašnih atentata u Americi, u Saudijskoj Arabiji, u istočnoj Africi, zatim na brodu Kol u Jemenu. Amerikanci su izvesno vreme to tolerisali, a kada je došlo do afere 11. septembra 2001. godine, koja je prevršila čašu, bilo je jasno da je Saudijska Arabija igrala dvostruku igru i da se u nju ne može imati poverenja. Amerika je promenila politiku i rekla „eksploatisaćemo sami naftu tamo gde je ima. Jedina zemlja gde to možemo lako da radimo je Irak – jer ima naftu, jer smo je uništili 1991. godine i oslabili je u svakom pogledu“. Tako je došlo do drugog rata u Zalivu, a pre toga do napada na režim talibana u Avganistanu, što je omogućilo Amerikancima da se stacioniraju u Avganistanu. I samo porazi, svuda. U Avganistanu gde se pobuna nastavlja, u Iraku gde svakog dana ima tridesetak mrtvih i Amerikanci shvataju da je njihov arapsko-naftaški krstaški pohod bio neuspeh i da imaju mnogo lakše operacije – Rusiju, odnosno ostatke Sovjetskog Saveza, jer ih ne privlači da zagovaraju demokratiju u arapskim zemljama kojima je dovoljan Kuran, kojima ne treba ni parlament, ni razgovori, i kojima je sasvim dovoljno da samo čitaju Kuran koji predstavlja istovremeno način življenja i način verskog i duhovnog obrazovanja. Dok u Rusiji stanovništvo ima samo dva izbora – autokratiju ili demokratiju i Amerikanci shvataju da tamo treba da šire demokratiju, što će ići sporo, ali je moguće. Treba ići po etapama. Zahvaljujući EU koja je naoružala NATO, NATO se proširio na baltičke zemlje do granice sa Rusijom. Sada treba zadobiti nove teritorije i stići do Kaspijskog mora preko Gruzije, oterati Ševardnadzea, izvršiti pritisak na predsednika Azerbejdžana, pokušati odvojiti Ukrajinu od Rusije. Tako smo imali narandžastu revoluciju u Ukrajini i ružičastu revoluciju u Gruziji, a nedavno kada je Buš išao na proslavu 60. godišnjice pobede pozvan je u Moskvu, ali umesto toga on je prvo otišao u baltičke zemlje, u Rigu, da bi objasnio da je to njegova teritorija i to na samoj granici sa Rusijom. U Rigi je održao govor u kojem je objasnio da Rusi ne treba da ometaju razvoj demokratije. Bio je na vojnoj paradi u Moskvi, otišao je u Gruziju gde su ga trijumfalno dočekali i tamo rekao isto, a pre toga je gospođa Rajs bila u Vilniusu, u Letoniji, i pričala to isto, čak pozvala protivnike režima u Belorusiji da bi ih ohrabrila da ga sruše jer je bio proruski. Velika ideja bila je da se stvori od Baltika do Crnog mora tampon zona u kojoj bi bile baltičke zemlje, Belorusija, Poljska, Ukrajina, Gruzija i Azerbejdžan, pa bi Baltičko more bilo američko more kao i Crno more, tako da Rusija ne bi imala izlaz na topla mora već samo na ledeno Severno more. Rat u Avganistanu omogućio je Amerikancima da naprave vazdušne baze u Uzbekistanu, Tadžikistanu i Kirgiziji. Interesantno, gvozdena zavesa koja je nekada prolazila posred Berlina je pomerena 5.000 km na istok u obliku isturene demokratske zavese koja prolazi granicom sa Kinom.\nOpkoljavajući Rusiju Amerikanci bi jednoga dana mogli da se suprotstave Kini.\nDa li će Amerikanci uspeti?\nOni bi mogli da uspeju, ali smetaće im jedna stvar – prosperitet Kine jer će kineska proizvodnja revolucionisati svetsku ekonomiju, pa i američku. Kinezi će polako preuzimati čitave sektore proizvodnje ukidajući proizvodnju drugih zemalja, i sve to mirno. Amerikanci moraju da ratuju da bi ostali supersila, a Kina postaje supersila u miru.\nDa li je Rusija ugrožena?\nRusija ima izuzetan adut, a to je Sibir, jedinu svetsku rezervu koja nije u potpunosti eksploatisana. Stanovništvo Kine zavisi u potpunosti od rezervi koje se nalaze u Sibiru, znači Rusija je arbitar spora koji će postojati između Amerike i Kine.\nZa kraj nešto o Evropi o kojoj se baš danas glasa na referendumu. Da li je Evropa neka vrsta kule osuđene da se kad-tad sruši?\nZapravo Evropa je ideja, ali ne može da postane stvarnost. Toj ideji smo žrtvovali pola veka naših aktivnosti. Rezultat te polovine veka je jasan. Životni standard je generalno pao, Evropa je polako izašla iz istorije i nije više važna jer da bi bila važna morala je postojati suverenost. Međutim kada je stvarana ta Evropa, dogovoreno je da nigde ne bude suverenosti. Postoji samo Brisel koji je delimična vlast.\nU izgradnji Evrope kako ju je osmislio Žiskar D’Esten ustanovljene su potpuno apsurdne institucije, ni federalne, ni autoritarne. One su rezultat različitih kompromisa. Kako da se upravlja Evropom u takvim okolnostima? Na primer, ministar inostranih poslova Evrope bi trebalo da vodi računa o mišljenju 35 različitih ministara spoljnih poslova. To ne ide.\nMoje mišljenje je da će taj Ustav kada bude izglasan biti toliko smešan i slab da ćemo se automatski vratiti federalnom sistemu koji u svemu liči na američki i u kojem će evropske države postati provincije, a Francuska kao Luizijana, neće imati nikakav autoritet, ni suverenost. Predstavljaće 8 do 10 odsto te celine, a to je skoro ništa.\n16/09/2011 у 08:27\nEvropa,Francuska, kapitalizam…postaje, skupina *rezervne armije rada*, svih rasa, nacija, religija, kao produkt *vucije gladi* kapitalista, da obezbede, jeftiniju radnu snagu, dovedu *konkurenciju* radi ostvarenja profita, snizenja troskova pravljenja profita,konkurenciju, sopstvenom narodu u sopstvenoj zemlji. Duboko su zabrazdili,pa, im vise ne odgovaraju *drzave*,nego *decja obdanista*, a oni su *udruzili rad, kapital*,pa im smetaju granice, jer kako to ceo svet njihov, a sami sebi naplacuju carine, dazbine, takse. Srbi, moraju da shvate da *ono* *krece se ladja francuska*, je bila uvertira u *ovo*, danas,i da ta *ladja francuska*, tada, kada je ispevana,nije Srpsku vojsku prevezla sa Krfa u Bar, nego peske preko prokletija, i da je *ona*i sestra ladja engleska,, prodala Srbima, cokule sa kartonskim djonovima, neodgovarajuce granate…itd, itd *use i u svoje kljuse*\n18/09/2011 у 15:01\nZalosno je do Gospoda sto veliki broj naseg naroda ne shvata da Zapad NIKADA nije bio nas prijatelj,niti ce ikada biti,iako prijateljstvo mi od njih ne trazimo nego samo jedan korektan odnos zasnovan na uzajamnom postovanju!! A koliko evro-ameri znaju sta je postovanje njihova dela,svi dosadasnji ratovi koje su izazvali,najbolje govore o njima samima!! Ne zele da vide,a vide,da je evropa u velikim problemima,a najveci je taj sto dece nemaju!!Pogledajte im samo sportske ekipe,reprezentacije,belog coveka skoro da i nema!!Ne dao Gospod nisam nikakav rasista,naprotiv,samo sto to stanje u sportu najvise potvrdjuje da su im naslednici,oni koji ih uopste i imaju,fizicki degradirani! A svi znamo da kad smo fizicki u losem stanju onda je psiha ista takva! Braco Srbi pred Bogom se ponizimo pa cemo i u ljudskim ocima biti veci! Oni koji ne postuju Gospoda ne razumeju njegovu volju i snagu,tako da je takvima uzalud govoriti o Njemu!Kako i pise u Svetom Pismu “uzalud bacate bisere pred svinju”!\n19/09/2011 у 04:37\nVise je Srba medju Francuzima, Rusima i cak, Amerikancima, nego\nVerujemo da smo pismeni, a ni da citamo, ne umemo.\nO istoriji pricamo, a ucimo kako dobijamo ustanke, bitke i ratove,\na slaveci Kosovsku Bitku, kao poraz, koji nije.\nUmesto da svoje vojnike, oficire i generale, koji su se casno\nsuprotstavljali napadima bandi i novofasistikoj, USA falangi-NATO,\nne samo da ih lovimo i isporucujemo kao olos, vec horsko pevamo\ni lazi pretvaramo u “istoriju”.\nDva veka, anglosaksonsi svet smatra “Bozjom nepravdom”, to sto\nSibir pripada Rusiji (nista manje, “nekim tamo Arapima”) i da\nim je duznost da je (i ostale) “oslobode” svih nezasluzenih blaga.\nZa preko 200 godina, nisu obavili posao, ali oni rade “na duge\nstaze”. Upravo, jedina, jasno vidljiva linija strategije u istoriji, je unistenje Rusije i Slovena-“nize rase”. Nama-Srbima,\ndato je “pocasno” mesto,iz vise prakticnih (njima) razloga.\nDa li ce uspeti u svojoj nameri?\nObruc oko Rusije je stegnut, sirok. Svi arhi neprijatelji, medju\nbracom, dobili su polozaje (i “moc”), “pocasti”, …Neprekidno se\nradi na unutrasnjim sukobima (u Srbiji duboka podeljenost).\nCIA zlokobno predvidja smanjenje stanovnistva (Rusa) u Rusiji,\nvec 2020. U Srbiji, mi cemo, kako sada radimo, uciniti vise,\nda premasimo plan CIA-e.\nMedjutim, verujem da ce i Rusi i mi-Srbi, “protresti glavom” i\nobnoviti svest, veru i resenost za odrzanje i razvoj (ne propast).\nNama-Srbima, neophodno je da bar nesto naucimo iz istorije-\notarasimo se romanticarskih (laznih) ideja o “ljubavi naroda”,\nda se za opstanak treba udvarati SAD (i zloupotrebljavati fama\no delovanju Milosa Obrenovica). Bilo bi neophodno, svakodnevno\nvelikim slovima pokazivati broj zrtava, civilnih i vojnih u oba\nsvetska rata (ne bi li se nase glave podstakle na analizu).\n[Svi izvori, koji prikazuju ove cifre, jedinstveni su u podatku\nda su SAD, na svim ratistima, II sv. rata, izgubile pola miliona\nvojnika i “nula” civila. Slavu “pobede” podjednako su delile\nsve cetiri “sile”.Zasto?]\n19/09/2011 у 21:54\nTjesime to sto je svaka sila koja je dosla na Balkan propala, nazalost uz nase velike zrtve ali eto mi smo jos tu.\n21/09/2011 у 17:57\n“Evropa je polako izašla iz istorije i nije više važna…”\nU potpunosti se slažem sa ovom ocenom gospodina generala.\nI cenim da je to rezultat Dijalektičkog prelaska ili skoka kvantiteta u kvalitet.\nSamo je pitanje koja će cena za taj dijalektički skok ili uzlet civilizacije, koji je nažalost za Evropu pad u ambis u koji je vešto vođnom igrom SAD i UK maestralno gurnuta, a koji je ipak sama sebi iskopala, i iz koga je ni Srbija ni Nemačka ne mogu izvaditi, biti plaćena.\n24/09/2011 у 10:57\n„Na početku su se svi pitali kako bi se taj prostor mogao regionalno i politički organizovati. Kako da se Evropa rukovodi prema novim državnim uređenjima? Da bi rešili to pitanje, osmislili su politički instrument. Postavljen je cilj po kojem bi sve te zemlje vremenom trebalo da budu približene i integrisane u Evropsku zajednicu”, kaže profesor Hopken\n„Do tog momenta su sve evropske zemlje poštovale granice afričkihdržava, koje su radi lakše raspodele kolonija, svojevremeno formirane u Francuskoj i Velikoj Britaniji. Secesionistički pokreti nisu prihvatani. Međutim, raspadom Jugoslavije razbijen je taj tabu i vremenom je prećutno odobrena borba secesionista za odvajanjem. Raspad Jugoslavije je za Afriku bio crni dan“, kaže Aserate.\n„Kraj hladnog rata između istočnog i zapadnog bloka, raspad Sovjetskog Saveza, puč u Moskvi, ujedinjenje Nemačke, Zalivski rat – sve je to iz temelja promenilo smer međunarodne politike. Skoro nijedan političar i diplomata nije imao koncept, kako da se nosi sa tom situacijom“, podseća Zundhausen.\n25/09/2011 у 19:05\n– Francuskinja Anita Alegr vratila je predsedniku Nikoli Sarkoziju orden Legije časti, kojim je 2009. godine odlikovana za akcije u odbrani građanskih prava koje je pokrenula u okviru udruženja za podršku mladima koju predvodi, piše list Depeš.\nVisoko odličje Anita je tada prihvatila, ne bez ustezanja, zbog svoje organizacije i grada Karmoa na jugu Francuske u kome živi.\nNedavno je, međutim, izjavila da orden nosi kao “zatvorenik gvozdenu kuglu” i da se “oduvek borila za ljudska prava, za prava žena i dece, za jednakost, čovečanstvo i laicizam”.\nZato je odlučila da, ipak, vrati odlikovanje, što je nedavno i učinila. Orden je spakovala u kovertu i, zajedno sa propratnim pismom, poslala poštom Velikom majstoru Reda Legije časti koji je francuski predsednik Nikola Sarkozi.\nU pismu Anita ističe da “se oduvek borila protiv ideja koje on zastupa i politike koju on sprovodi zajedno sa ministarstvom imigracije, integracije i nacionalnog identiteta”.\n“Iz vaše lektire ste izbrisali Viktora Igoa i njegovu odbranu državne i laičke škole. Rastačete javne službe, gledajući kako siromašni postaju još siromašniji, primoravajući ih da traže milostinju od raznih zajednica, zaboravljajući na nekadašnju solidarnost”, navodi ona.\nObećala je da će, oslobođena “bremena Legije časti”, nastaviti beskompromisnu borbu protiv svih oblika mračnjaštva, diskriminacije i nepravde.


Početna O namaMisija Strategija i izazovi Historijat U crticama Politika Kultura organizacije Tim Kontakt Fotogalerija Videogalerija ProjektiSPAJALICA PPMG Poslovni prostor BH Jačanje omladinskih strukt... Omladinski radnici/e Omladinski start-up biznisi WEBWORK Jačanje institucija vlasti... Službenici/e za mlade BOB akademija za djecu Podrška mladima u FBiH UMiD - Uči, misli i djeluj! Škola prijateljstva Info-tačka za mlade Obrazovni server UMiD online Narandžasti glasovi Arhiva projekata UslugeBesplatne usluge Komercijalne usluge Uključi se!Pitaj! Prisustvuj! Newsletter Daj svoj komentar! Budi partner u projektu! Popuni anketu! Volontiraj! Traži posao! Riznica znanjaKULTOTEKA Publikacije Publikacije Instituta Časopis IUVENTA Rad s mladima Omladinski rad Politika prema mladima Zakoni o mladima Često postavljena pitanja Svijet oko nasPartneri Donatori Prijatelji Mreže Korisni linkovi Obrasci za partnere Prijava partnera Odnosi s javnošćuObraćanja medijima Mjesečni izvještaji Godišnji izvještaji Finansijski izvještaji Shop Dodijeljena nagrada Srđan Aleksić\tPDF | Ispis |\tE-mail\tčetvrtak, 10 Maj 2012 07:42\t"Bez ljudi kao što je Srđan Aleksić i njihovih herojskih djela, čovjek bi izgubio nadu u ljudskost, a bez nje naš život ne bi imao smisla". U cilju afirmacije našega društva na veću empatiju prema marginaziranim grupama i promociju ideje za koju je svoj život dao mladi Srđan Aleksić, Helsinški parlament građana Banja Luke i Fondacije CURE organizirali su drugu godinu za redom dodjelu nagrade Srđan Aleksić. Novinarska nagrada dodijeljena je 8. i 9. maja u Banjoj Luci, u sklopu konferencije Profesionalni i etički standardi u izvještavanju o marginaliziranim grupama. Konferencija je okupila bh. novinare, studente novinarstva, predstavnike marginaliziranih grupa, nevladine organizacije i stručnjake iz oblasti medija. Diskutiralo se o politici marginalizacije, formalnom i neformalnom obrazovanju novinara, te zastupljenosti manjina u zemlji većina, kako je to definirao jedan od moderatora konferencije, gosp. Davor Marko. Novinarska nagrada Srđan Aleksić dodijeljena je u nekoliko kategorija, a glavna nagrada dodijeljena je za profesionalno izvještavanje o marginaliziranim i ranjivim grupama. Konferencija je dijelom projekta X-press II koji se provodi uz finansijsku podršku Evropske unije. Cilj je poboljšanje položaja marginaliziranih i ranjivih grupa u našem društvu putem zajedničkih akcija nevladinog sektora i medija.\n(Fotografija je preuzeta s internetske stranice klix.ba)


LCCI - Engleski jezik\nProlećni kampovi engleskog jezika\nCELI - Italijanski jezik\nUdruženje "Global Hipo" (Global Hippo Association) je dobrovoljno, nevladino i neprofitno udruženje osnovano radi unapređivanja jezičke svesti, edukacije dece i mladih o značaju učenja stranih jezika, organizovanje aktivnosti na edukaciji predavača, kao i organizaciji takmičenja iz oblasti stranih jezika.\nHIPPO međunarodno takmičenje iz engleskog jezika ulazi u svoju četvrtu godinu i otvoreno je za sve učenike između 10 i 19 godina i sve škole iz škola u Bosni i Hercegovini, Bugarskoj, Hrvatskoj, Italiji, Makedoniji, Crnoj Gori, Srbiji i Sloveniji. Učenici koji žele da učestvuju u takmičenju mogu se prijaviti samostalno ili preko škole.\nZahvaljujući GLOBAL INPUT – LCCI IQ Reps za Balkan i međunarodno priznatom odboru EDI Pearson za engleski jezik, HIPPO takmičenje ima pravo da koristi originalne komponente međunarodno priznatih ispita Reading i Listening za prelimnarnu rundu takmičenja. Svi ti ispiti po završetku takmičenja ostaju školama na korišćenje te svi profesori imaju pravo da ih koriste u nastavi.\nhttp://www.hippo-competition.org/ HIPPO competition\nhttp://www.globalinput.org/ Global input\nhttp://www.ediplc.com/ EDI Pearson KORISNI LINKOVI\nCopyright: Provida Futuri 2015