Укрупњавање | Унија синдиката просветних радника Војводине УСПРВ\nU Ministarstvu prosvete je 17. jula 2015. godine održan prvi sastanak Radne grupe za praćenje angažovanja zaposlenih u ustanovama obrazovanja i vaspitanja. Kako je saopšteno na veb sajtu Ministarstva prosvete, sastanku je prisustvovao i Ministar Verbić koji je „podržao predloge Radne grupe u nameri da se postupak angažovanja zaposlenih u ustanovama obrazovanja i vaspitanja učini efikasnijim i transparentnim. Od direktora škola će se zahtevati da u potpunosti poštuju odredbe PKU što će biti predmet kontrole, kako sindikata tako i Ministarstva.“ Radne grupe će biti osnovane i na nivou školskih uprava, „kako bi predstavnici Ministarstva iz školskih uprava zajedno sa sindikatima radili na usmeravanju rešavanja problema angažovanja zaposlenih u prosveti i ukrupnjavanja norme u skladu sa odredbama Posebnog kolektivnog ugovora za zaposlene u osnovnim i srednjim školama i domovima učenika i Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja.“\nKada prosvetna javnost pročita jednu ovakvu vest, verujemo da nema nikog ko neće pozdraviti osnivanje i rad ovih grupa, kao i ciljeve koje su sebi zacrtale. Zasnivanje radnog odnosa u prosveti godinama je bilo bez ikakvog plana, Zakon i PKU se ili nisu poštovali ili su se koristile tzv. rupe u njima, te danas imamo sledeće stanje: hiljade prosvetnih radnika sa nepunom normom primljene u radni odnos u nekoliko poslednjih godina, u isto vreme kada su hiljade radnika gubile normu zbog smanjenja broja odeljenja.\nMeđutim, u ideji i akciji ukrupnjavanja koja će uslediti ima nekoliko stvari koje delu prosvetne javnosti nisu jasne. Ministar je, kako javlja Tanjug, 20. jula izjavio: „Ne želimo četiri nastavnika matematike sa pet, nego jednog sa 20 časova. Ranije nismo bili u mogućnosti da ponudimo otpremnine onima koji nemaju pun fond časova ili nemaju nijedan čas, sada želimo da iskoristimo novac koji imamo u budžetu“.\nŠta je nejasno u ovoj izjavi u kojoj očigledno postoji dobra namera? Sam postupak ukrupnjavanja. On je moguć samo u školi u kojoj na istom poslu ima nekoliko izvršilaca sa malim procentom angažovanja. Hajde da to objasnimo na primeru koji je upotrebio sam ministar: Ako u jednoj školi imamo 4 nastavnika hemije (nismo uzeli matematiku jer je norma nastavnika matematike 18 časova) sa 5 časova, a zadati cilj je da imamo jednog sa 20 časova, onda tri nastavnika treba otpustiti. Ta 3 nastavnika matematike su zasnovali radni odnos sa nepunim radnim vremenom. Ne postoji uporište ni u Zakonu o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, ni u Posebnom kolektivnom ugovoru za zaposlene u osnovnim i srednjim školama i domovima učenika, da bilo koji od ta 3 nastavnika dobije otkaz, a kamoli svih troje.\nIako ne moraju da idu iz škole, hajde da zamislimo situaciju da ta 3 nastavnika počnu da razmišljaju o mogućnosti uzimanja otpremnine. Kolika je ta otpremnina? Po Zakonu o radu, član 158, poslodavac je dužan da „pre otkaza ugovora o radu, … zaposlenom isplati otpremninu. … Visina otpremnine iz stava 1. ovog člana utvrđuje se opštim aktom ili ugovorom o radu, s tim što ne može biti niža od zbira trećine zarade zaposlenog za svaku navršenu godinu rada u radnom odnosu kod poslodavca kod koga ostvaruje pravo na otpremninu. Za utvrđivanje visine otpremnine računa se i vreme provedeno u radnom odnosu kod poslodavca prethodnika u slučaju statusne promene i promene poslodavca u smislu člana 147. ovog zakona, kao i kod povezanih lica sa poslodavcem u skladu sa zakonom.“ Ako uzmemo u obzir činjenicu da je plata prosečnog nastavnika sa punim radnim radnim vremenom oko 40 hiljada dinara, i da je neto zarada ovog nastavnika hemije koji ima svega 5 časova 10 hiljada dinara, bruto zarada oko 15 hiljada dinara, i uzimajući u obzir šta sve spada u obračun zarade, dolazimo do cifre od najviše 4 hiljade dinara otpremnine po godini staža. Ako pretpostavimo da ova 3 nastavnika imaju čak 20 godina radnog staža u školi, njihova otpremnina iznosi 80 hiljada dinara! Vredi li otići sa radnog mesta u školi, ma koliko bila mala plata, zbog tričavih 700 evra? I gde se odlazi? Na evidenciju Nacionalne službe za zapošljavanje, gde je verovatnoća da će im biti ponuđen posao u struci manja nego verovatnoća da će svakog meseca dobiti sedmicu u igri Loto.\nOptimisti će reći da se ne mora primeniti ova računica iz Zakona o radu u pogledu visine otpremnine, jer je tu propisana najmanja otpremnina. Ministar je rekao da do sada nismo imali para za otpremnine u budžetu, a sada imamo. A koliko imamo para za otpremnine? To prosvetna javnost ne zna, a verovatno ne zna ni Ministar prosvete. Sumnjamo da odgovor zna i Ministar finansija, pa čak i Predsednik Vlade. Sudeći po iskustvima iz pregovora u toku štrajka, na sva pitanja i zahteve za finansijsku pomoć prosvetnim radnicima, odgovarano je da ne može bez dozvole Međunarodnog monetarnog fonda. Sada odjednom taj famozni fond niko ne pominje i ne treba njegova saglasnost, sada para ima a pre nekoliko meseci ih nije bilo. Zato cela ova priča sa ponudom za pristojne otpremnine liči na ono što naš narod zove: račun bez krčmara.\nPostoji i mogućnost da je ministar prilikom pominjanja otpremnina izostavio da istakne kako nije reč o nametanju otpremnina, već o procesu koji podrazumeva dobrovoljnost?\nMožda je i sam eufemizam „ukrupnjavanje norme“, naziv za očekivani proces smanjenja broja izvršilaca u samom sistemu? Kontrolisanim procesom preuzimanja nastavnika za čijim je radom delimično ili u potpunosti prestala potreba, kao i onih koji su svoj radni odnos započeli kao radnici sa nepunim radnim vremenom, dolazi do ukrupnjavanja njihove norme kao i do smanjenja ukupnog broja izvršilaca u obrazovnom sistemu? Sve u svemu, ukrupnjavanje kao ideju pozdravljamo, i mislimo da je i za sam obrazovni proces, kao i za same prosvetne radnike bolje da rade u što manjem broju škola. Ali, bojimo se da će efekti ove akcije biti beznačajni zbog niza faktora koje smo naveli: male potrebe tržišta rada, nepoznat iznos otpremnine, loše saobraćajne veze, neplaćanje putnih troškova i slično. Ako se obrazovni sistem želi unaprediti i učiniti efikasnijim, onda se istovremeno moraju sprovesti i druge mere koje će omogućiti da ukrupnjavanje da željene rezultate.\nDanašnja poseta: 1424\nMesečna poseta: 29006\nGodišnja poseta: 345437


Bijeljina, zanimljivosti, pozdravi, Vogosca, Ilijas, izbjeglice iz Sarajeva\nNalazite se na Politika-BIJELJINA\nbijeljina- 95515 - 15.03.2016 : Zoka Bijeljina - (13)\nbijeljina- 95357 - 03.03.2016 : Zoka Hadzici - (1)\nbijeljina- 89185 - 07.03.2014 : Zeljko Tomic Sokolac - (0)\nTuga u Bijeljini: osmogodišnji dječak bez majke brine o bolesnom ocu\nGojkova najveća briga je da li će se otac vratiti kući sa operacije, hoće li doživeti da ozdravi i stane na svoje noge, a osim oca, on nikoga više i nema\nBIJELJINA - Od kako ga je pre četiri godine napustila majka Gojko Đurić živi sam, sa ocem Petrom, u selu Ljeljenča kod Bijeljine, u trošnoj kućici bez vode i kupatila.\nSve do prošle godine uspevali su nekako da sastave kraj s krajem. Petar je na nadnici zarađivao za osnovne životne potrebe. Ali, kao da nije bilo dovoljno muke u njihovim životima.\nPre godinu dana Petar je u šumi, sekući drva, slomio nogu i od tada je vezan za krevet. Sve obaveze u kući preuzeo je osmogodišnji sin Gojko.\nUmesto za loptom, nakon škole, Gojko prvo pohrli da obavi kućne poslove, jer je otac Petar na bolesničkoj postelji. Gojkove obaveze su da, kad dođe iz škole, ugreje vodu, tati skuva kafu založi vatru da se ugreje. Tetka im pomogne da skuva ručak kada ne radi, a kad radi Gojko i o tome brine.\n"Otišla je kada sam spavao", ovako o majci, koja ga je napustila, sa očima punim suza, priča osmogodišnji Gojko Đurić.\n"Otišla je pre četiri godine. Od tada, o njoj ništa ne znaju. O tome, koliko nedostaje njegovom tek započetom detinjstvu, osmogodišnji Gojko ne govori. Ali, taj kristalni odsjaj tuge iz iskrenog srca dečjeg sve govori.\nPetra čeka operacija u Beogradu koja košta 2. 000 evra. Ali ono što njega brine su loše prognoze lekara.\n"Ležao sam u bolnici ovde pa bio prebačen u Banjaluku. Sada 16. oktobra idem na operaciju u Beograd nadam se da će sve biti u redu, samo da mi nogu ne amputiraju, priča na ivici suza Petar, bivši boraci i dugogodišnji dobrovoljni davalac krvi.\nPetar kaže da mu je Centar za socijalni rad pomogao sa 100 KM i da ga više nikada niko nije posetio. Sa druge strane u Centru za socijalni rad kažu da su Petru i Gojku pomogli jednokratno, ali kada Petrova zdravstvena situacija nije bila ozbiljna.\nOni obećavaju da će učiniti sve kako bi Petar dobio bar neki novčani prihod na koji ima pravo. Petru je za operaciju noge potrebno 2. 050 evra kako bi bio operisan na VMA. Nešto novca će pokušati da skupi boračka organizacija, ali njega najviše plaši šta će biti posle operacije i da mu nogu ne amputiraju.\nTeško je i poverovati da jedan samohrani otac maloletnog deteta, nezaposlen demobilisani borac nema pomoć od društva kome je toliko dao. Gojkova je najveća briga je da li će se otac vratiti kući. Da li će doživeti da ozdravi da stane na svoje noge. A, osim oca, on nikoga više i nema.\nbijeljina- 88643 - 10.02.2014 : Zeljko Tomic Sokolac - (4)\nPokušaj demonstracija u Bijeljini\nDa organizatori demonstracija u FBiH pokušavaju da "krizu" izvezu i na tlo Republike Srpske, potvrdio je danas i Dodik koji je izjavio da se već nekoliko dana u Tuzli sakupljaju dobrovoljci za demonstracije u Bijeljini.\nInteresantno je da sam ovo i ja predvidjeo kada sam pisao o demonstracijama u Banjaluci.\nZnači, jučerašnje demonstracije u Bijeljini treba shvatiti ovako: dva autobusa (ukupno 80) ljudi je došlo u Bijeljinu iz Tuzle. Njima se pridružilo još 20 omladinaca iz Janje i Bijeljine - i tako su održane demonstracije u ovom gradu.\nOno o čemu se već danima govori na ovoj stranici potvrdila je i jedna nana u reportaži RTS-a. Naime, ona kaže da ONA ne želi "nacionalne vlade" (čitaj "ne želi Republiku Srpsku) pa tek onda govori o tome da njena djeca nemaju posla, a njoj je mala penzija.\nJedan posjetilac iz Olova nedavno napisa članak pod nazivom "Mara gatara". Ne sjećam se da li sam ga objavio, ali sve više razmišljam o tome da sam i ja postao neka vrsta "Mare gatare" jer sve više vidim da sam u stanju da predvidim budućnost - bar što se tiče demonstracija u Bosni. Moj jedini problem što sam vjerovao da će Bošnjaci već prvih dana naći par Hrvata i Srba, koje će gurati na televiziju, kako bi ove "demonstracije" napravili "multietničkim". Međutim, izgleda da su organizatori zatajili, zaboravili su da i ovaj put igraju i na tu važnu kartu. Ili je možda samo "greška" do mene jer ja ne gledam kanale iz FBiH pa nisam vidio taj dio scenarija demonstracija.\nbijeljina- 88619 - 09.02.2014 : NLO Gojino Brdo - (0)\nbijeljina- 88617 - 09.02.2014 : NLO Gojino Brdo - (0)\nbijeljina- 85677 - 29.06.2013 : Vogošćanin Pravi Vogošća - (0)\nCentralna svečanost povodom Vidovdana\nBijeljina - U manastiru Svete Petke u Bijeljini danas je održana centralna svečanost povodom obilježavanja Vidovdana - krsne slave Vojske RS i Trećeg pješadijskog puka Oružanih snaga BiH, kojoj su prisustvovali predsjednik RS Milorad Dodik, predsjednik Narodne skupštine RS Igor Radojičić i ostali visoki politički i vojni zvaničnici RS i BiH.\nVidovdan je naš najveći praznik i prilika za sjećanje na sve borce Srpske, na one koji su dali svoje živote, ugradivši ih u temelje RS. Sa potpunim uvjerenjem da čine veliko djelo bili su spremni da daju ono najbolje što imaju, svoj život za RS - rekao je Dodik u Bijeljini.\nŠirom RS odata je pošta poginulim saborcima i položeno cvijeće na spomen-obilježjima.\nDragana Keleč - Glas Srpske\nbijeljina- 85516 - 18.06.2013 : Bijeljina - (0)\nPoziv na korištenje sredstava Fonda za profesionalnu rehabilitaciju\nBIJELJINA, 18. jun. 2013\nPreizeto sa Bijeljina Danas\nUdruženje ratnih vojnih invalida Bijeljina pozvalo je ratne vojne invalide iz ovog grada da se jave u udruženje kako bi ostvarili pravo na finansijsku pomoć iz sredstava Fonda za profesionalnu rehabilitaciju Republike Srpske.\nRiječ je o 150. 000 KM koje je dobio Savez ratnih vojnih invalida Srpske, a pravo na pomoć imaju invalidi do 40 odsto invalidnosti koji, uz to, imaju registrovano poljoprivredno gazdinstvo.\n"Pozivam ratne vojne invalide koji ispunjavaju ove uslove da se jave u našu kancelariju kako bi ispunili zahtjeve za pomoć od 2. 500 KM po jednom licu", rekao je Srni sekretar Udruženja Dragan Maljukan.\nOn je pojasnio da pravo na ovu pomoć imaju i invalidi koji nemaju registrovano poljoprivredno gazdinstvo na svoje ime, ali da neki član njihove uže porodice mora imati registrovano poljoprivredno gazdinstvo.\nNa području Semberije ima 2. 200 ratnih vojnih invalida.\nA šta je sa onima koji nemaju ništa registrovano na sebi, nikakvo poljoprivredno gazdinstvo, takvi ima takođe mnogo i to su ljudi koji su posle Dejtona došli ovdje da žive, znači mi ne treba uopšte da živimo treba nas pobiti da se ne mučimo. Kada se krv prolijevala za Republiku Srpsku tad smo im bili potrebni. Prava je sramota šta se ovo radi!\nbijeljina- 84175 - 06.04.2013 : Sokolac - (3)\nbijeljina- 82433 - 11.02.2013 : Stari Blizo - (0)\nPod brojem 82429 oglasio se autor V. G. koji je uočio jednu grešku u tekstu koga sam poslao uredniku o Svetosavskom balu u Bijeljini.\nPrihvatam kritiku, jer sam zaboravio staviti znake navoda, tako da je pogrešno otišlo u "eter".\nDakle, hvala V. G. na uočenoj grešci.\nMeđutim, kad smo kod "ličnosti" o kojoj govoriš, moram da ispričam jedan vic, koji sam čuo prije više od 10 godina:\n"U Bijeljinu se sjatilo mnogo izbjeglica sa mnogih područja. Svi su oni tražili smještaj, stan ili kuću. Jedan od malo "hrabrijh" je bio uporan da dobije stan u stambenoj zgradi, pa su mu dali stan u zgradi gdje je stanovala pomenuta "ličnost". Saznsavši da i on tu stanuje, čovjek se povrati kod komisije za stanove pa im kaže:\n"Slušajte, ja neću stan na tom mjestu!"\nLjudi se iznenadiše, pa ga upitaše:\n"Zbog čega nećeš?"\n"Pa ne mogu dva lopova stanovati u istoj zgradi!"\nPošto kupio, po to i prodao.\nbijeljina- 82429 - 10.02.2013 : V... G... RS - (0)\nČitajući tekst potpisan sa "Stari Blizo" o blamaži kojoj je izložen veliki srpski pjesnik i intelektualac Matija Bećković na tzv. "Svetosavskom balu", organizovanom u svrhu promocije velikog bratstva Milorada Dodika i (još malo pa penzionisanog, bar u najavi) Ljubomira Kačavende, nekako mi zapara po kori mozga ono "njegova svetost Vasilije".\n"Svetost" se koristi za patrijarha, a dotični to nije, što ne znači da (kako je krenulo) neće i biti, bar u nekoj bosansko-hercegovačkoj SPC. Navod je kriv, da krivlji ne može biti, jer ako je Pablo "svetost", dokle je tek stigao narod kojeg takav pastir "pase"?!\nbijeljina- 82386 - 09.02.2013 : Stari Blizo - (4)\nKakva sramota za Bijeljinu?\nU Bijeljini, na Svetosavskom balu, pozvali akademika da bi mu pred TV kamerama "udarili šamar."\nTo što se sinoć (subota 9. februara) dogodilo u Bijeljini na Svetosavskom balu, zahvaljujući RTV Republike Srpske, desila se velika sramota za Srbe iz Republike Srpske.\nSvi oni koji su bili prisutni u dvorani, ili oni koji su gledali TV prenos iz Bijeljine, svjedoci su sramotnog postupka voditeljice RTV Republike Srpske, ili je BNTV.\nPoslije istupanja njegove svetosti Vasilija, voditeljica je najavila čuvenog i poznatog akademika Matiju Bećkovića, čovjeka o kome ja u istinu ne mogu reći ni riječi, jer nisam pismen, a pogotovo nisam stručan da bi bilo šta rekao o njegovoj veličini, njegovim zaslugama u doprinosu o očuvanju srpstva i srpskog naroda.\nVoditeljica je, zamislite samo, uzela sebi za pravo da akademika Matiju Bećkovića u najvećem i najjačem njegovom izlaganju o Svetom Savi i njegovoj veličini, prekine, baš kao da je akademik, gospodin Matija Bećković, došao nepozvan na Svetosavski bal. A on, akademik Matija Bećković se u prvoj rečenici svog obraćanja prisutnim i onim koji su gledali TV prenos, zahvalio na pozivu koji je dobio od organizatora Svetosavskog bala.\nZar to nije uvreda za akademika? Zar to nije bruka i sramota od voditeljice koja se šepurila u svojoj haljini da bi osvojila simpatije posjetilaca i gledalaca? Zar to može biti nekažnjeno zbog uvrede našeg akademika? Zar, zar?\nZbog takvog skandaloznog postupka ugasio sam TV prijemnik da više ne gledam taj program.\nVi iz RTV Republike Srpske, ne možete više oprati svoje lice, koje ste umazali tako, da nema deterdženta koji će vam to saprati. Neka vas je sramota!\nbijeljina- 81739 - 19.01.2013 : Stari Blizo - (2)\nČija je BNTV?\nOdvano pokušavam da upitam, a ne znam koga: "Čija li je BN televizija?"\nSada kada ste naveli da u toj TV kući učestvuje i ratni zlostavljač nad srpskim civilima, govori ko je ta TV.\nTo što sam odavno pokušavao da se oglasim zbog ove po meni sramne TV stanice, jeste što se ta TV kuća, koja sebe prestavlja kao srpsku, otvoreno stavila u službu protiv Srba. Ko je u stvari ta kuća, kada je svoje usluge stavila onim koji su i još uvijek zlostavljaju srpski narod pute njihovih javnih medija.\nMolim vas, vi možete slušati svaki dan u određeno vrijeme (19, oo) sati putem Radio BN, Radio slobodne Evrope, koja vrši napade na Republiku Srpsku i njihove izabrane prestavnike u republičkim i državnim organima. Nema ni jednog dana a da se od strane ove radio stanice "Sslobodne Evrope", Republika Srpska preko BN televizije i radija ne prikazuje slušaocima kao neprijateljem građana u BiH.\nNa moju veliku žalost, moram da kažem i to, da sve to slušaju i borci i njihove porodice iz Bijeljine, a naročito oni koji su uz gubitak svojih najmilijih za Republiku Srpsku, ostavili svoja ognjišta i otišli da žive u tom gradu i drugim mjestima, kao što su naši ilijašani, vogošćani, hadžićani, ilidžanci i drugi.\nIzgleda da je ta BN televizija svojim zastarjelim pjesmama opila sve njih, pa i porodice poginulih boraca sa Sarajevsko-romanijske regije, pa je ta kuća, vidi čuda, uvela u svoje odaje i zlostavljačicu srpskih civila u toku proteklog rata.\nNe mogu se sjetiti, da li je već bilo govora na ovoj stranici o BN televiziji.\nAko nije bilo, evo malo o njoj.\nKo je BN televizija, šaljem ti gospodine uredniče ovaj video da ga staviš na stranicu, pa neka ga vide i ostali posjetioci ove stranice.\nbijeljina- 79474 - 13.11.2012 : Zoka Hadžići - (1)\nbijeljina- 79365 - 11.11.2012 : Delija Zvornik - (0)\nbijeljina- 77496 - 24.09.2012 : Vogošćanin Pravi Vogošća - (2)\nVeliki pozdrav za Lunu!\nSvjestan sam ja, moj prijatelju, kroz šta sve vi prolazite. Dovoljno je ono što ja znam da si ti učinio za Republiku Srpsku, iako je to samo djelić od tvoga učinka učinka. A šta si dobi za uzvrat?\nZnam da ti nisi ratvovao da bi dobio nešto od države, jer tvoj je motiv bio za bolje sutra našoj djeci. Možda se čak nisi nadao da ćeš izaći živ iz ovog rata, a kamo li da ti vlast bude zahvalna za tvoje zasluge. Međutim, vjerujem da nisi moga ni pretpostaviti da ćeš nakon rata biti ovako odbačen od države za koju si četiri godine jurišao u sigurnu smrt.\nI ovan predvodnik dobije neke privilegije od čobana za svoj rad a kamo li komandanti od države za koju su se borili. Šta da se radi i to je demokratija!\nZašto sam otišao iz države za koju sam se borio?\nKada je potpisan Dejtonski sporazum, došao sam nekim poslom u kancelariju kod Jovana Tintora - Joje. Kancelarija se nalazila u "Radničkom Univerzitetu" i gle čuda, u njegovm obezbjeđenju na vratima me dočekaše Briga i Budalitis, koji su bili tipičan primjer onih koji su izbjegavali ratne i vojne obaveze. Drugim rijećima, osim kriminala po Vogošći, ništa drugo nisu radili.\nTada sam shvatio da to neće biti država za koju sam se borio i da ja i moja porodica nemamo šta da tražimo u Republici Srpskoj. Spakovao sam se i otiša u Srbiju, a odatle u svijet. Hvala dragom Bogu da sam upravo tako odlučio!\nPošto često učestvujem u pomoći koja se organizuje na ovom našem sajtu, želim da ti kažem da nisam stvorio bogatsvo ali sam sačuvao svoju porodicu, što je moje najveće bogatstvo. Moje učešće u dobrotvornim akcijama je zbog toga što je ta trula država odbacila one kuji su je stvorili, a ne zato što imam para. Imam brata koji danas živi na ivici siromaštva i kojeg pomažem koliko mogu, ali uvjek nađem i koju paru da preko ovog sajta pomognemo i druge unesrećene ljude na tim prostorima.\nŽalosno je kroz šta sve prolaze borci i njihove porodice, a posebno oni koji su izbjegli iz FBiH na teritoriju Republike Srpske. U svemu tome možda su najgore prošli upravo sarajevski Srbi. Iskreno rečeno, možda je i prirodno da u Bijeljini imaju "strah" od sarajvskih Srba, koji su se još u toku rata pokazali sposobnost da se snađu na bilo kojoj teritoriji. Zog toga je u toku rata jedno jutro na Bjeljinskim ulicama osvanu natpis "Vratite nam balije evo vam Sarajlije". To je dovoljan pokazatelj koliko se možemo nadati da ćemo u takvoj sredini dobiti odobrenje od vlasti da jedna ulica u Bijeljini dobije ime po Sarajevskom heroju. Međutim mi još uvjek imamo dio Srpskog Sarajeva za koje je Mićo položio svoj život. Zato mislim da je najrealnije i za očekitavi da nam vlasti iz Istočnog Sarajeva izađu u susret i jednu malu ulićicu posveti ovom junaku.\nAko fudbalski stadion u Vogošći može da nosi ime jednog Hakije Mrša, prosjenog fudbalera prijeratnog nižerazrednog kluba UNIS, samo zato što je on bio borac Armije BiH, onda je savim logično da u Istočnom Sarajevu postoji jedan "Trg Miće Vlahovića". Tom gradu bi trebala da bude čast da jedna ulica nosi ime junaka kakav je bio Mićo Vahović.\nSa ovim komentarom ne želim da omalovažavam Hakiju Mršu i njegov učinak za Armiju BiH, ali iskreno vjerujem da je Mićo bio neuporedivo veći heroj od njega.\nbijeljina- 77485 - 24.09.2012 : Valter - (2)\nSarajlije u Bijeljini\nVeliki pozdrav mom Bratu Luni i ekipi koja se na trenutno bori da popravi status Sarajlija u Bijeljini. Napominjem da imaš i moj glas!\nNe bih se kompletno složio da u bijeljinskim vladajućim stranačkim strukturama nema našeg naroda. Naime, neki od njih su čak i finansijeri vladajućih stranaka i na mnogom nekim skupovima agituju za udruženja našeg naroda, ali njih u suštini ne zanima niko osim koliko će vreća para da zarade. Oni povremeno daju neku siću, ali uz obavezno prisustvo televizije. Nema nikakve šanse da im se lično obratiš i da da te prime na nekakav razgovor! Oni su odavno zaboravili da su ne tako davno i oni bili obični ljudi koji su jedva sastavljali kraj sa krajem. Šta drugo da se kaže sem da je sve ovo žalosno i tužno!\nOni koji žive na Zapadu i ne shvataju koliko je nama ovdje teško živjeti, mada svi oni ovdje imaju rodbinu. Ovdje se vodi veoma teška borba, mnogo gora i teža od one iz 1992. godine. U to vrijeme se bar znao ko na koga puca i gdje su linije razgraničenja. Danas u srpskom narodu vlada ogromna podjeljenost. Komšije i rodbina te gledaju mrko zbog politike i stranačke borba. Za svaki glas ti obećavaju posao, vuku te za rukave, a kad isti dobiju posle izbora sirotinja će opet biti bez posla, pogotovu oni koji su iz Sarajeva!\nbijeljina- 77468 - 24.09.2012 : Novak Alimpić Beograd - (3)\nbijeljina- 77456 - 23.09.2012 : Luna Janković - (3)\nPozdravljam svog ratnog druga, Vogošćanina Pravog, i želim da mu saopštim situaciju, kakva je gotovo u cijeloj RS.\nNakon odlaska sa teritorije Vogošće, Ilijaša, Grbavice, Hađića i drugih teritorija Srpskog Sarajeva, ti Srbi su izgleda krenuli od samog početka u svim segmentima svog života. Primjera radi, ja živim u Bijeljini i znam da svi oni koji su nešto značili u ratu u vojnim, policijskim ili opštinskim strukturama, moraju ispočetka da se dokazuju u svemu. Tako svi traže posao, nema ih u boračkoj organizaciji, nema ih u opštinskoj administraciji... U Opštini Bijeljina nema ni jednog izbjeglog stanovnika na rukovodećem radnom mjestu, a samo ih možda troje radi u toj instituciji - na mjestima portira i čistaćica.\nE, kako ti očekuješ sada da neko, recimo u Bijeljini, gdje ima mnogo ljudi iz Sarajeva i okoline, utiče na to da aktuelni gradonačelnik promijeni ime neke ulice ili da ime novoj ulici po našem Mići Vlahoviću? To je nemoguće!\nTreba napomenuti da u Bijeljini živi oko 35-40. 000 ljudi koji su doselili iz sarajevske regije. Ali, isti tako nisu politički angažovani, niti preko "Udruženja Sarajlija". Samo politički angažman dovodi do ulaska u vlast, a to odmah znači i neka prava. Ovako, vjeruj mi da ja prvi vodim bitku protiv vjetrenjača pokušavajući da ujedinim tu sarajevsku misao. Ne traži niko veća prava od domaćih stanovnika, ali ne pristaje ni na manja. Sad trenutno čekamo da nam Mićo Mićić podijeli trake sa poznatim zvijezdama da nas lakše prepoznaje na ulici.\nPozdrav za tebe i tvoju porodicu i vjeruj da borba protiv Armije BiH nije ništa u poređenju sa borbom protiv Mićine diktature! Nedavno mu je i Bakir Izetbegović dao punu podršku.\nbijeljina- 71114 - 27.06.2012 : Zoka Hadžići - (1)\nbijeljina- 52203 - 15.11.2011 : Daniel Terzic Bijeljina - (0)\nAppel za pomoć\nMolim sve ljude dobre volje da pomognu ovom čovjeku, ko je u mogucnosti! Ovo je naš saborac i veliki čovjek koga je država uništila sa svojom sramotom. On i njegova porodica su dovedeni na rub egzistencije! Pogledajte snimak i sve će vam biti jasno!\nUkoliko želite da pomognete, možete se obratiti licno Mlađenu na mail micicmladen93Žgmail. com ili telefon 065-615-339\nPogledajte snimak bn televizije\nbijeljina- 25681 - 02.12.2010 : Velimir Adžić Bijeljina - (0)\nbijeljina- 25005 - 14.09.2010 : Velimir Adžić Ilijaš - (0)\nNa kraju tunela svjetlost\nMjesna zajednica Novo Naselje " Bijeljina je sigurno najmanja i najsiromašnija mjesna zajednica u sastavu Bijeljine. Ona je ograničena prirodnim granicama sa tri strane kanalima i sa četvrte strane ulicom Pantelinskom koja ide izlaskom iz grada prema Ugljeviku. Njenom najdužom stranom je pružen kanal Dašnica kojim teče voda iz rijeke Drine i ide kroz grad i dalje u rijeku Savu. U istoj su naseljene većim dijelom izbjeglice iz okoline Sarajeva i Tuzle.\nPored kanala proteže se i najduža ulica ove mjesne zajednice, ulica Ilije Garašanina koja ide od jednog do drugog kraja mjesne zajednice i od jednog do drugog mosta preko pomenutog kanala. Od ove ulice odvajaju se sve desno ulice; Slavonska, Koste Novakovića, Pariška i Ljubomira Nenadovića na samom kraju mjesne zajednice. Dakle, glavna ulica je ulica Ilije Garašanina.\nSticajem čudnih okolnosti ova ulica je jedina od pomenutih asfaltirana i to sa krajeva, a sredina od oko 500 metara je makadamska.\nU ovim predizbornim aktivnostima, međustranačkim prepucavanjima i prevarama, u ovoj tako maloj i siromašnoj mjesnoj zajednici kupuju se glasovi za izbore na jedan, blago rečeno, ne prihvatljiv način.\nNaime, Vlada Republike Srpske je dala 30. 000 KM i opština Bijeljina 30. 000 KM, što ukupno iznosi 60. 000 KM sa najboljom namjerom da se asfaltira ovaj dio glavne ulice Ilije Garašanina.\nMeđutim, predsjednik ogranka SDS-a u ovoj mjesnoj zajednici stanuje baš u toj krajnjoj ulici Ljubomira Nenadovića, a načelnik opštine Bijeljina je SDS-ovac, pa su se dogovorili da taj novac utroše za asfaltiranje te ulice, ali za uzvrat da građani iz iste glasaju za liste i kandidate SDS-a.\nPredstavnici SNSD-a su saznali za ovu kombinaciju pa su sazvali sastanak svojih simpatizera da im objasne o čemu se radi. Bio sam prisutan na tom sastanku. Dogovoreno je da se njihova akcija ne blokira jer su izvršeni svi pripremni radovi, trebalo je još samo pružiti asfalt, ali da se vidi šta se još može uraditi u drugim ulicama. Rečeno je da bi trebalo postaviti rasvjetu.\nIspalo je da prethodna akcija-kombinacija ne bi bila potpuna ako se ta ulica ne bi i osvijetlila pa su postavljene i sijalice za osvjetlenje.\nGlavna ulica je i dalje ostala i bez asfalta i bez osvjetljenja pa će građani iz osvijetljene krajnje ulice dolaskom iz grada morati proći makadam i mrak da bi došli na asfalt i svjetlo.\nbijeljina- 24775 - 12.08.2010 : Velimir Adžić Bijeljina - (0)\nNajstarije seosko kupatilo u Bosni\nOvo je zgrada prvog seoskog javnog kupatila u Bosni koja se nalazi u selu Popovi kod Bijeljine. Kupatilo je podignuto 1924. godine.\nRazgovarao sam sa trenutno najstarijom osobom u ovom selu Majstorović Zagorkom-Zagom koja je rođena 1921. godine. Ona ne zna ko je podigao kupatilo, ali se sjeća da su sva školska djeca, u ono vrijeme kada je ona išla u osnovnu školu, svake subote išla na kupanje u ovo kupatilo.\nSeosko kupatilo u selu Popovi kod Bijeljine\nOvo je ploča koja se i danas nalazi na zidu zgrade ovog kupatila. Snimak je napravio Velimir Ad¿ić 05. 08. 2010. godine.\nPloča na seoskom kupatilu u selu Popovi kod Bijeljine\nbijeljina- 14918 - 27.09.2007 : Mijat Šuka - (0)


MyCity Military » Ostalo » Analiza i rangiranje vodecih Ratnih vazduhoplovstava u svetu\nPoslao: 14 Feb 2007 10:57\nPosto je nabavka novog visenamenskog aviona za Indiju potencirala temu koja jos nije obradjivana na ovom forumu, odlucio sam se da pokrenem temu u kojoj cemo analizirati i probati da rangiramo vodece vazduhoplovne sile u svetu po nekim kriterijumima koji su korisceni u nekim prethodnim analizama ili po nekim svojstvima koje smatrate znacajnim...\nU pitanju je vrlo siroka tema koja ce zasigruno pokrenuti mnoge debate i oprecne stavove, pa stoga smatram da je najbitnije prvo utvrditi kriterijume po kojima cemo posmatrati vazduhoplovstva - naravno necemo bas uvek moci da primenimo sve kriterijume na razlicite zemlje, jer svaka nosi neke svoje specificnosti, ali treba da se trudimo da budemo:\n2) sinteticki da posmatramo stvar\n4) nepristrasni (cenim da ce ovo biti najteze )\nZa pocetak ja bih dao neke osnovne kriterijume koje smatram da su presudni za posmatranje nekog ratnog vazduhoplovstva, i to je bitno da svi ucinimo pre upustanja u analizu pojedinacne zemlje, njene vojske, tj. vazduhoplovne komponente oruzanih snaga...\n1) Finansijska moc, snaga ekonomije, njeno mesto u svetskom ekonomskom poretku, njen rast, kao i potencijal za razvoj/regresiju (mislim da je ovo jasno, jer je to kljucni faktor za kupovinu novog naoruzanja, kao i za razvoj sopstvenog)\n2) Geografske karakteristike zemlje (povrsina, broj stanovnika, sastav stanovnista, reljef, klima, izlaz na more...), geo-strateski polozaj (na kom kontinentu, na kojoj hemisferi, susedi, putni i ostali koridori...), geo-politicki uticaj i aspiracije (defanzivna politika, ofanzivna politika, baze u drugim zemljama, clanica neke vojne alijanse - saveznici, odnosi sa susednim zemljama, potencijalni protivnici...)\n3) Inventar ratnog vazduhoplovstva te zemlje:\na) Broj borbenih letelica I,II,III,IV i eventualno V generacije (u sastavu i narucenih)\nb) Stanje aviona koji su u inventaru (starost, sluzba odrzavanja, modernizacije...)\nc) Obucenost pilota (prosecan broj sati naleta - tesko za utvrditi, ali vredi pokusati )\nd) Borbeno iskustvo pilota (broj sati borbenog naleta, iskustva u ratnim dejstvima, (ne)uspesi u istim)\n4) Stanje i stepen razoja domace avio-industrije (proizvodi i mogucnosti za razvoj, dosadasnji razvoj - broj domacih vazduhoplova u inventaru, njihov kvalitet i generacijska pripadnost)\n5) Logisticka podrska sopstvenih i saveznickih snaga (resursi (baze - broj, lokacija, opremljenost...), TT infrastruktura i oprema...)\nOvo je nesto najosnovnije od kriterijuma, otvoreno za predloge i dopune, vasa misljenja i stavove, kao i za neki sinteticki sistem bodovanja...Moj predlog je da se za svaku stavku (kriterijum) napravi lista zemalja (5-10 nije toliko bitan broj, ali hajde da ne bude manji od pet), i da se prostim zbrajanjem plasmana neke zemlje antim medju-listama napravi konacan poredak...\nToliko za pocetak, mislim da su ovi kriterijumi presudni za dobru analizu, pa bih voleo da se oko njih dogovorimo ili da usvojimo ove ili neke druge pre nego sto se bacimo na konkretne primere i njihovo obradjivanje...\nMoje misljenje je da u to rangiranje prvih deset vazduhoplovstava treba u svakom slucaju ubaciti (nije ovo nuzan redosled): SAD, Rusiju, Kinu, Indiju, Izrael, Japan, Veliku Britaniju, Francusku, Nemacku, Iran, Tajvan, Saudijsku Arabiju, ali upravo i cilj sve ga ovoga je da utvrdimo kome jeste, a kome nije mesto medju deset "velicanstvenih"...\nPoslao: 14 Feb 2007 11:20\nPROTESTUJEM sto si INDIJU stavio na cetvrto mesto Molim da se to izmeni - stavi je negde na sesto ili sedmo - gde joj je i mesto\nJel to pod uticajem Sirius-a ?\nKolega zixo je u svom poslednjem postu na toj temi "koja je izazvala sve ovo" postovao neke kriterijume - Mislim da bi trebalo da se uzmu u obzir\nPoslao: 14 Feb 2007 21:47\n...precizirajmo... uzimamo u obzir samo zemlje koje su samostalno sposobne da razviju avione pete generacije (GB, I, E, D mozemo svrstati pod EU jer na evropskom tlu takve avione razvija samo Francuska)\nPoslao: 14 Feb 2007 22:14\nHe, he, samo vas gledam...\nOvo je tema za sve prave poznavaoce avijacije. Kolega LaleNBG, svaka čast! E, ovde možemo da obaramo ruke do mile volje. Bar se oko poslednjeg mesta nećemo sikirati previše, pošto smo mi nadmoćno poslednji\nDakle, od nečega smo počeli - to je Indija. Četvrta. Ok, ajdemo dalje . Šalim se, ovde pozivanja na autoritete, nego karte na sunce. Evo najpre šireg spiska kandidata, bez rangiranja , za sada:\nUSA, Rusija, GB, Izrael, Indija, Tajvan, Kina,Belorusija, Francuska, Saudi Arabija, Japan, Pakistan, , Ukrajina...Sortiranje sledi, pa onda da napravimo top listu.\nPoslao: 14 Feb 2007 22:18\n...cek...ubaci bar jedan kriterijum\nPoslao: 14 Feb 2007 22:55\nUriahHeep ::...cek...ubaci bar jedan kriterijum\nU pravu si: evo ja ću dva kriterijuma, nisam ja stipsa:\n1)Svaka relevantna brojka treba da bude potvrdjena citiranjem linka, odnosno službenog izvora informacija, a ako takvoga nema, onda bar iz dva nezavisna izvora.\n2)Ako su dve neposredno odmeravane zemlje u mrtvoj trcionda neka mera snage njihovog vazduhoplovstva bude istorijsko-voljni momenat.\nOd mene - puna kapa.Za sada\nPoslao: 14 Feb 2007 23:12\n...hm, negde davno sam citao...strategija JA svojvremeno je bila da ima vise aviona nego sve zemlje u okruzenju zajedno... relevantan kriterijum?\nPoslao: 14 Feb 2007 23:34\nJedno su lepe želje...Naše vazduhoplovstvo, na primer, nikada nije bilo brojčano jače od bugarskog. To je onda čuvena šatronada o tome da smo mi bili četvrta armija Evrope. Ali, ajde mi da načnemo temu.\nPoslao: 14 Feb 2007 23:38\n...da preciziram vremenski okvir, pomenuta strategija je sa kraja cetrdesetih... i tada je zaista bilo tako... Naplaciale su se i ratne odstete, svojevremeno mi je jedan stari partizan (komandant aeorodroma) pricao kako su bas iz Bugarske dopremljeni Me-109, ali su Bugari na svakom zeznuli hidrauliku...itd...\nPoslao: 15 Feb 2007 00:34\nSirius ::USA, Rusija, GB, Izrael, Indija, Tajvan, Kina,Belorusija, Francuska, Saudi Arabija, Japan, Pakistan, , Ukrajina...Sortiranje sledi, pa onda da napravimo top listu.\nNe treba zaboraviti Švedsku.Po onim kriterijumima koje je Lalenbg nabrojao definitivno konkuriše(možda ispadne i da nije) među deset.Tu prije svega mislim na nacionalno bogatsvo, tradiciju i resurse u avioindustriji.\nOvaj topic je pregledan 255453 puta\nUkupno su 389 korisnika na forumu :: 2 registrovanih, 0 sakrivenih i 387 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


Vesti online / Vesti / Ex YU / Baka Ljuba čuva ustašku bolnicu\nBaka Ljuba čuva ustašku bolnicu\nKuća za koju se decenijama smatralo da je uništena, danas je jedini autentični, a preživeli materijalni dokaz logora smrti Nezavisne države Hrvatske. Ovo važno otkriće pokazao je vladika pakračko-slavonski Jovan Ćulibrk gostima koji su došli na komemoraciju za žrtve logora smrti u Jasenovcu.\nU bolnici u Jasenovcu lečili su se samo Hrvati\nKomemoraciju su organizovali Savez antifašista, Antifašistička liga i Srpsko narodno vijeće. Reč je o ustaškoj bolnici u samom mestu Jasenovac, piše zagrebački "Jutarnji list".\nDosad se o toj bolnici znalo iz svedočanstava preživelih logoraša, a naročito od Milka Rifera, autora knjige "Grad mrtvih, Jasenovac 1943". Bolnica je počela s radom u novembru 1942. godine. U njoj su se lečili pripadnici ustaških jedinica koje su bile raspoređene u koncentracionom logoru, članovi njihovih porodica - žene i deca koji su zajedno s muževima i očevima došli u Jasenovac, kao i stanovnici iz okolnih mesta.\nI to samo Hrvati, jer su samo oni preostali u ovom mestu, koje je pre rata brojalo 1.200 stanovnika - do otvaranja bolnice, ustaše su se već na početku rata obračunale sa jasenovačkim Srbima.\nBolnica je otvorena u iseljenim kućama srpskih porodica Đure Trivunčića, kao i Nedeljka i Gojka Klincova.\nKnjiga o zaboravljenima\nU Spomen-području Jasenovac upravnik Ivo Pejaković je najavio razgovore s Ministarstvom kulture i svim zainteresovanim stranama kako bi se napravila nova postavka u muzeju i proširio izložbeni kompleks. Pejaković upućuje i na knjigu kustosa Dejana Motla i Đorđa Mihovilovića "Zaboravljeni" o poslednjim jasenovačkim logorašima i onima koji su preživeli očajnički proboj iz logora. Tu su opisani užasni uslovi u kojima su radili lekari unutar samog logora smrti, a opisuju upravo i ustašku bolnicu u Jasenovcu.\nUdovica Gojka Klincova, baka Ljuba Božičić, rođena 1929. u Gradini u Bosni i Hercegovini, u pratnji igumanije Serafime iz manastira Svetog Jovana Krstitelja, decenijama brine o opstanku ove kuće. Vladika Jovan Ćulibrk je nedavno, zajedno s monahinjama, preuzeo brigu o baki. Vladika namerava da to mesto užasa sačuva od zaborava i uništenja, konzervira ga i pretvori u muzej. U njemu bi bile izložene biografije lekara, uglavnom Jevreja, kao i istorija bolnice i retki preživeli artefakti koji su se u njoj koristili.\nSmatralo se da su ustaše tu bolnicu uništile pri povlačenju iz Jasenovca krajem aprila 1945, a da je jedina originalna zgrada koja je ostala iz tog vremena kožara, koja je u vlasništvu Opštine Jasenovac, ali je prazna.\nBaka Ljuba se preselila u Jasenovac 50-ih godina, ali dobro pamti sve što joj je o toj zgradi govorio pokojni suprug Gojko. On je bio kovač, i nije dopustio da se u štali, u kojoj je radio, izbriše žuta Davidova zvezda, u delu štale koja je služila kao apoteka.\nBaka Ljuba je u to doba bila je u zbegu, preživela i sama logor, u Lipiku, i bila na Papuku među 303 izbeglih žena i dece, a zatim u Kuli i kod Gradiške. Pukom srećom je preživela. Još pamti kako su ustaše čerečile Srbina vezanog za kola, videla je i masovno stradanje Roma. Kraj rata je dočekala u Bosanskoj Gradiški.\nEX YU Objasnili Mesiću: Evo šta je bio Jasenovac\nEX YU Stručnjak za NDH: U Jasenovcu nije stradalo 700.000 Srba\nEX YU Proustaški ministar opet provocira: Broj žrtava u Jasenovcu je višestruko uvećan!\nZbog greške koju pravimo nakon tuširanja koža...\nHipnotisani pričom o sebi\nBudite otporni na viruse: Napravite ovaj napitak...


Lista platnih usluga do 17. decembra na sajtu NBS - Korisnicima pored mesečnog izvoda i godišnji izveštaj o naplaćenim naknadama - Ozon Media\nLista platnih usluga do 17. decembra na sajtu NBS – Korisnicima pored mesečnog izvoda i godišnji izveštaj o naplaćenim naknadama\nOd strane Ozon 17.12.2018.\nOd strane Ozon 17.12.2018. 0 komentar\nNarodna banka Srbije (NBS) bi do ponedeljka, 17. decembra, najkasnije trebalo da utvrdi listu reprezentativnih platnih usluga u vezi s platnim računom, odnosno koje će naknade građanima i privredi javno da objavljuje.\nPonedeljak je krajnji rok do kada NBS treba da objavi propise koji će omogućiti javnu objavu od 10 do 20 platnih usluga, onih koje korisnici platnih usluga najčešće koriste i onih koje ih izlažu najvećem trošku.\nReč je o propisima za sprovođenje Zakona o izmenama i dopunama Zakona o platnim uslugama.\nDonošenjem podzakonskih akata predviđenih ovim zakonom doprineće se većoj transparentnosti pri iskazivanju naknada za platne usluge i standardizaciji termina koje koriste pružaoci platnih usluga pri oglašavanju svojih usluga, kažu u NBS.\nPosle donošenja, podzakonska akta će biti objavljena i na zvaničnoj internet prezentaciji Narodne banke Srbije u delu – Propisi.\nKako ističu u NBS, to će doprineti i da korisnik platnih usluga brzo i jednostavno uporedi ponudu različitih pružalaca platnih usluga, a posebno je značajno što će pružaoci platnih usluga, pored već postojeće obaveze dostavljanja mesečnih izvoda, imati obavezu da izveštavaju korisnika platnih usluga i o svim naplaćenim naknadama za platne usluge u toku godine – zbirno.\nKorisnici platnih usluga će tako imati uvid u to koliko novca godišnje ukupno izdvajaju za plaćanje pojedinih naknada za platne usluge.\n– Narodna banka Srbije je na osnovu sprovedene detaljne analize podataka o uslugama povezanim s platnim računom, uzimajući u obzir usluge koje korisnici platnih usluga najčešće koriste u vezi s platnim računom, kao i usluge koje korisnike platnih usluga izlažu najvećem trošku, izradila inicijalnu verziju nacrta podzakonskog akta kojim će se utvrditi lista reprezentativnih usluga povezanih s platnim računom – kažu u NBS.\nPre pripreme finalne verzije tog akta, NBS je sredinom novembra nacrt tog akta uputila pružaocima platnih usluga, i zainteresovane strane imale su priliku da NBS dostave svoje sugestije i komentare, nakon čega je pripremljena konačna verzija ovog akta, koji će takođe biti donet najkasnije u skladu sa zakonom utvrđenim rokom.\nTada će kao prilog Odluke o utvrđivanju liste reprezentativnih usluga povezanih s platnim računom biti objavljena i sama Lista reprezentativnih usluga povezanih s platnim računom.\nPrimena donetih odluka počeće 17. marta 2019. godine, a prelazni period od tri meseca (između donošenja i početka primene odluka) procenjen je kao adekvatan period da pružaoci platnih usluga usklade svoje poslovanje sa odredbama odluka i pripreme se za to.\nU cilju što veće transparentnosti, naknada koje od korisnika platnih usluga naplaćuju, pružaoci platnih usluga će biti dužni i da najmanje jednom godišnje dostave korisniku izveštaj o svim naplaćenim naknadama za usluge povezane sa njegovim platnim računom.\nImajući u vidu značajno učešće transakcija platnim karticama u ukupnim bezgotovinskim plaćanjima (57% u 2017. godini), kao i dalje rastući trend učešća platnih kartica u bezgotovinskim plaćanjima na domaćem tržištu, u junu ove godine usvojen je Zakon o međubankarskim naknadama i posebnim pravilima poslovanja kod platnih transakcija na osnovu platnih kartica.\nOvaj zakon je stupio na snagu 16. juna, a primenjuje se od 17. decembra 2018. godine, osim člana 9. ovog zakona, čija primena je počela 17. avgusta 2018. godine.\nOvim članom Zakona, predviđeno je da su izdavaoci platnih kartica u obavezi da svakom korisniku koji zahteva izdavanje platne kartice uz tekući račun izdaju platnu karticu kod koje se transakcije obrađuju, notiraju i poravnavaju u platnom sistemu u Srbiji.\nPočevši od tog dana, svim novim korisnicima tekućih računa koji zahtevaju platnu karticu izdavalac je dužan da besplatno izda karticu sa domaćom obradom transakcija, a pored toga da korisnicima sve kartice koje ne ispunjavaju uslov domaće obrade transakcija, na svom isteku roka važnosti, zameni karticama sa domaćom obradom transakcija.\nSmisao ove odredbe je u tome da se korisnicima omogući da uvek imaju najmanje jednu platnu karticu nad čijom obradom transakcija postoji efektivan nadzor domaće zakonom odgovorne institucije, odnosno NBS, i time im se garantuje pristup sredstvima na njihovom tekućem računu u slučaju nedostupnosti ili problema u radu sistema nad kojima institucije Srbije nemaju nadzor, niti bilo kakvo pravo uvida u njihovo poslovanje.\nOstale odredbe Zakona primenjuju se od ponedeljka, 17. decembra, pri čemu je predviđeno fazno snižavanje međubankarskih naknada u kartičnim transakcijama.\nOd 1. januara čak 17,5% skuplje grejanje u Mitrovici


Civili čuvaju kvartove, Irak svojim državljanima nudi evakuaciju - Klix.ba\nEgipat Civili čuvaju kvartove, Irak svojim državljanima nudi evakuaciju\nCivili čuvaju kvartove, Irak svojim državljanima nudi evakuaciju\n30.1.2011. u 18:11\nCivili naoružani noževima, sjekirama, palicama za golf, molotovljevim koktelima i željeznim palicama, na smjene nadgledaju kvartove u egipatskoj prijestonici, u kojoj živi 18 miliona ljudi, braneći svoje domove od pljačke i bezakonja.\nKriminalci koriste haos koji je nastao zbog najvećih antivladinih demonstracija u posljednjih nekoliko decenija, a vojska nije u stanju izboriti se sa situacijom, javio je AP.\nU subotu vojska je pozvala građane u pomoć.\n"Vojska ohrabruje omladinu u kvartovima da brani svoju imovinu i čast", rečeno je u saopćenju.\nU nedjelju zajednički timovi civila i vojske patrolirali su Kairom.\nU međuvremenu, iračka vlada je kazala da će besplatno evakuirati svoje državljane koji žive u Egiptu. Nedjeljnom ponudom iračke vlade došlo je do svojevrsne zamjene uloga, jer su mnogi Iračani u Egiptu izbjeglice koje su pobjegle od nasilja u svojoj zemlji, koja još uvijek traju.\nGlasnogovornik ministarstva za saobraćaj Aqeel Hadi Kawthar kazao je agenciji Associated Press da će Irak "poslati koliko god treba aviona onima koji žele napustiti Egipat".


Predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik napustio je danas sastanak članova Predsjedništva sa delegacijom Upravnog odbora Savjeta za sprovođenje mira (PIK), jer na sastanku nije istaknuta zastava Republike Srpske.\nDodik je objasnio da je BiH prema članu tri Ustava BiH sastavljena od Republike Srpske i Federacije BiH i da on želi da Republika Srpska zastavom bude i predstavljena, u skladu sa Ustavom.\nSastanci Upravnog odbora PIK-a se održavaju u zgradi Ureda visokog predstavnika u Sarajevu, a na sastanku koji je počeo juče razgovara se o aktuelnoj situaciji u BiH.\nUpravni odbor PIK-a visokom predstavniku daje političke smjernice. U Sarajevu, visoki predstavnik predsjedava sastancima ambasadora zemalja i organizacija članica Upravnog odbora u BiH dva puta mjesečno. Pored toga, Upravni odbor se na nivou političkih direktora sastaje dva puta godišnje.\nPIK se sastoji od 55 zemalja i organizacija koje na različite načine pružaju podršku procesu provedbe Dejtonskog mirovnog sporazuma za BiH - osiguravajući financijska sredstva, dajući trupe u sastav EUFOR-a, ili direktno provodeći operacije u Bosni i Hercegovini. U PIK je također uključen jedan broj posmatrača koji se mijenja.


Dogovor Erdogana i Putina o zajedničkom dokumentu za Siriju\nTanjug 5. marta 2020. 19:07\nMOSKVA – Predsednik Rusije Vladimir Putin izjavio je danas da se sa turskim predsednikom Redžepom Tajipom Erdoganom usaglasio oko zajedničkog dokumenta za proces rešenja krize u Siriji.\n„Nakon razgovora, dogovorili smo se o zajedničkom dokumentu, čije će mere objaviti ministri spoljnih poslova. On uključuje i odluke, koje smo, zajedno sa Erodganom, postigli danas tokom konsultacija, koje su trajale više od šest sati“, rekao je Putin novinarima nakon sastanka u Kremlju, prenosi TAS S.\nPutin je ocenio da su Rusija i Turska postigle „prihvatljivo rešenje“ za krizu u sirijskoj provinciji Idlibu.\n„Nismo uvek saglasni sa našim turskim partnerima u našim procenama onoga što se događa u Siriji. Ipak, svaki put, u kritičnim trenucima, možemo da nađemo zajedničku osnovu o spornim pitanjima i prihvatljiva rešenja, oslanjajući se na visok nivo bilateralnih odnosa, koji je ostvaren. To je i ovog puta bio slučaj“, rekao je Putin.\nOn je rekao da se nada da će sporazumi koje su postigle Moskva i Ankara, nakon pregovora u Kremlju, okončati patnje civila u Siriji i formirati uslove za nastavak mirnog procesa rešenja krize u zemlji.\nPutin je istakao da su bliski lični odnosi između dvojice lidera pomažu u pronalaženju rešenja za međunarodna pitanja.\nPiutin je podsetio da je ovo bio njegov treći sastanak sa Erodganom ove godine.\nKako je naveo, sastanak je bio usredsređen na „veoma napetu situaciju“ u Idlibu.\nOn je dodao da je do sada, ove godine, zabeleženo 15 napada na rusku vazduhoplovnu bazu Hmeimim u Siriji.\nRojters navodi, pozivajući se na saopštenje dve strane posle pregovora, da su se Turska i Rusija dogovorile da se uspostavi bezbednosni koridor duž glavnog puta u Idlibu i da vrše zajedničke patrole od 15. marta.\nU zajedničkom saopštenju, koji su pročitali šefovi diplomatija dve zemlje, navodi se da će se bezbednosni koridor protezati šest kilometara severno i šest kilometara južno od autoputa M4.


Tambura i rok mogu zajedno: To tvrdi Kikinđanin Vladimir Volkov, poslao nam pesmu i najavio album · gradski.online\nTambura i rok mogu zajedno: To tvrdi Kikinđanin Vladimir Volkov, poslao nam pesmu i najavio album\nKIKINDA- Vladimir Volkov (32) iz Kikinde, frotmen zrenjaninske grupe “Ledene oči”, privodi kraju solo album “Dođavola sve”. Nesvakidašnji muzički projekat trebalo bi da svetlo dana ugleda tokom marta iduće godine. Na njemu će biti deset pesama. Tri bonus numere su obrade stranih rok balada. Sagovornik portala GRADSKI kaže da će album biti specifičan jer se radi o kombinaciji tamburica i roka:\n-Ceo album odsviran je na tamburicama, sa rok primesama. Na albumu prvencu, kao bonus numera, nalaziće se “Soldier of fortune” legendarne grupe “Deep Purple”. Namera mi je bila da napravim komercijalni album koji može svako da sluša i emituje dosta radio stanica. Imao sam ideje, tekstove, demo pesme. Sav materijal dao sam mom prijatelju Đuli Madarašu, pa smo zajedno krenuli u realizaciju.\nŽeleo sam da bude tamburica, jer je ona univerzalni instrument i živi u našim krajevima. Nadam se da će se fanovima grupe “Deep Purple” dopasti i da će među publikom biti zanimljiva za slušanje- kaže Vladimir i dodaje da je muzikom počeo da se bavi 2007. godine. Imao je neodoljivu želju da kupi klavijature i počne da uči da svira:\n– Te godine, bio sam maturant Železnicke škole u Beogradu. Svakodnevno sam, posle nastave, odlazio u muzičku prodavnicu “Mitros music” i gledao klavijature. Bio sam srećan kad je neka bila uključena, a još srećniji kad bih zasvirao na njoj. U rok muziku, zaljubio sam se još u osnovnoj školi. Imao sam vokmen i dve kasete “Bijelog dugmeta”.\nKako je vreme odmicalo, naročito posle srednje škole, ljubav je bila jača. Pojavio se YouTube! Sve što nisam mogao da vidim na televiziji ili ćujem na radiju , mogao sam tamo. Previše sjajnih, svetskih i domaćih bendova uvuklo mi se pod kožu. Poželeo sam da budem muzičar- priseća se Vladimir i nastavlja:\n– Bio je to dug put jer sam bio samouk. Majka mi je kupila prvu klavijaturu Yamaha PSR-215. Nikad neću zaboraviti osećaj na putu od prodavnice do stana, tu sreću i žurbu da stignem kući. Mogao bih kazati da se muzikom bavim od tog dana, a prošlo je 15 godina. Moj prvi bend bio je kikindski “21.vek”. Imali smo dva nastupa, na moto skupu na Plavoj banji, a potom i na “Danima ludaje”.\nPre jedanaest godina počeo sam da sviram na crnogorskom primorju. Nekoliko sezona bavio sam se time, a onda 2012. postao pevač zrenjaninskog rok benda “Vatrena kiša”. Dve godine kasnije, formirane su “Ledene oči”. Dosad smo snimili dvdesetak studijskih pesama i izdali album prvenac “Bitka za snove”. Radimo na novom albumu koji treba da izađe iduće godine- kaže na kraju Vladimir.\nPrethodnoOd košarkaša “Velike Kikinde”: Bolje i komšije iz Novog Bečeja, još jedan bolan poraz\nSledećeSvetski Šotokan karate kup: Karatisti u Bašaid doneli srebro i bronzu


Kemal Čaušević, presuda, zatvor | Info | Crna hronika\n7. July, 06:25\nBivšem direktoru UIO BiH devet godina zatvora 1 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n27.05.2021. / 09:52\nAutor Siniša Stanić 27.05.2021. / 09:52\nBivši direktor Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) BiH Kemal Čaušević osuđen je danas u Sudu BiH na devet godina zatvora, dok je drugooptuženi u ovom predmetu Anes Sadiković osuđen na dvije godine.\nKemal Čaušević se u predmetu "Pandora" tereti za zloupotrebu službenog položaja, pranje novca i primanje dara.\n27.05.2021. / 10:38\nNek se mladi zapitaju da li vrijedi živjeti u ovoj državi. Oni koji imaju privilegiju da rukovode državnim institucijama pokradoše sve. Nikad on to neće odležati .


Ejmin nezavršeni album će biti objavljen?!\nKako prenose londonski mediji, nezavršen treći album preminule pevačice Ejmi Vajnhaus najverovatnije će biti objavljen. Nove pesme su u većini snimljene u demo formatu, ali ima "dosta...\nEjmi, pozdravi Milana i Džimija, a Kurtu izljubi\nU današnjem 'Dnevnom avazu', na strani 48, među čituljama je osvanula i umrlica za preminulu pevačicu Ejmi Vjnhaus.\n11:44 >> 12:27\nPočela zarada na kartama Ejminog koncerta u Beogradu\nSamo tri dana nakon smrti pevačice Ejmi Vajnahus vešti su se već dosetili da krenu u eksploataciju slave Ejmi Vajnhaus, ma koliko surovo zvučalo.\n09:33 >> 17:22\nEjmi Vajnhaus koja je preminula u subotu sahranjena je danas nešto posle 15 sati na groblju "Edžverberi" u severnom delu Londona. Oproštajnoj ceremoniji, održanoj u krugu porodice i bliskih...\nBivši muž bez prestanka plače za Ejmi\nBivši suprug pevačice Ejmi Vajnhaus, Blejk Filder Sivil izjavio je da ne može da nađe utehu zbog njene prerane smrti, pišu britanski mediji.\nFatalni broj 27 odnosi živote velikih muzičara\n19:39 >> 21:42\nM.D. - Vestionline 5 komentara\nBritanska pevačica i tekstopisac Ejmi Vajnhaus (Amy Winehouse) umrla je u 27. godini, a pronađena je danas popodne u svom stanu u severnom Londonu, saopštila je policija.\nEjmin fijasko kao video igrica\nEjmi Vаjnhаus je posle propalog koncerta u Beogradu odlučila da se jedno vreme skloni sa scene. Ostaje da se vidi da li će talentovana Britanka povratiti svoje zdravlje, a zatim ponovo osvojiti...\nEjmi Vajnhaus šalje seksi poruke bivšem mužu\nEjmi Vajnhaus odlučila je da pokuša da povrati ljubav bivšeg muža Blejka Fildera Sivila iako se on sprema za novi brak. Pevačica mu navodno uporno šalje SMS poruke sa seksualnim sadržajem,...


Kako Standard Chartered koristi Ripple za preispitivanje trgovinskih finansija | BS.democraziakmzero.org\nKako se slegne prašina oko stabilan tok pozitivnih blockchain buzz od većih banaka, konsenzus o slučajevima upotrebu koja glavne institucije smatraju da tehnologija može se primijeniti na počinje da se pojavljuje.\nJedan od slučajeva češće najavljivanog upotreba međunarodne trgovine, sa institucijama koje su predale spremnost da podrži napore vezane za opskrbu lanac, koristeći tehnologiju kako bi osigurala lanac pritvoru fizičkih dobara, kao i trgovina finansija - proces u kojem kretanje tih dobara financira kao dio procesa isporuke.\nDo sada, IBM je otvoreno toutedthe upotreba lanaca snabdijevanja slučaju, dok blockchain pokretanja Wave radi sa Barclayson suđenje koje će naći glavne UK banke eksperimentira sa digitalizacije olovke i papir procese lanca snabdijevanja.\nPrvi put otkriven u prosincu, Standard Chartered nedavno announcedit radi sa Razvojnom bankom Singapura (DBS) u borbi protiv Trade Finance. Sada, dvije kompanije traže da proširi svoj rad uključuju Development Authority Infocomm Singapur (IDA), vlada IT i komunikacije ruku, i drugih banaka.\nGautam Jain, Standard Chartered globalni šef digitalizacije, pristup klijenta i razvoj proizvoda, pokazuje da je dokaz-of-concept (PoC) kreće naprijed i da banke rade prema "full komercijalizaciju" proizvoda.\n"Pokretanje sa Singapurom, planiramo pozvati više banaka da nam se pridruže i ocjenjivati ove tehnologije za široku komercijalizaciju i time poboljšati, kao zajedničko tijelo, Singapur je ugled kao globalni trgovinski centar."\nIpak, Jain upozorio je visoka očekivanja, uz napomenu da je sama banka nema posebne strategije blockchain tehnologije, po sebi.\nUmjesto toga, Jain, rekao je, Standard Chartered gleda na tehnologiju kao sredstvo za dalje svoje finansiranje trgovine uslugama i da odgovori na zahtjeve kupaca koji žele poboljšanja ove ponude.\n"Nastavljamo sa inovacijama i razvijanje rješenja za rješavanje realnim problemima, a što je još važnije, doprinose ukupnom digitalizaciju trgovini i finansijama", rekao je Jain.\nJain nagovijestio, ali nije potvrdio, da je Standard Chartered radi na dodatnim ispitivanjima, kao dio napora da se "inovacije i digitalizirati" svoje poslovanje. Međutim, on je predložio da je ovaj projekat je jedan na kojem je radio najviše opsežno.\nKao i druge startupa blockchain industrije, Jain, rekao je Standard Chartered i DBS fokusiraju svoje napore na poboljšanje teretnice (BLS) - isprave koje izdaje prevoznika koji određuju ono što se nalazi u specifičnoj pošiljci, a zatim prenese vlasništvo na tu robu u stranku koja je primila.\nIzdavanja, Jain ukazao je da je danas, uobičajeno je da su stranke finansiraju isti BL više puta, što znači da korisnici mogu dobiti sredstva iz više banaka za istu fakture.\n"Trenutno, sposobnost banke da otkriju duplikat finansiranje isti skup računa ili BL je ograničena na vlastite baze podataka", objasnio je on. "Banke mogu otkriti samo ako iste fakture finansira se u propisanom roku, ali nisu u stanju da to učine ako se isti račun finansira druge banke."\nJain je rekao da je sada nema uobičajen način za banke za razmjenu informacija o detaljima faktura, tajnost je briga za uključene strane.\nOvdje, međutim, Standard Chartered i DBS su traže da se prijave distribuira knjige u nastojanju da se olakša provjere da bi se zaštitili od duplikat financiranja.\nJain je rekao:\n"Izazov mi je bilo potrebno," Možemo li razmjenu informacija pokrenut od strane zainteresiranih strana uz očuvanje poslovne tajne samog osnovnog trgovini? "\nDok velike globalne banke su u porastu bikovski na 'blockchain', bilo je manje jasno šta specifične tehnologije ove institucije su mislili kada su oni koriste termin.\nDo danas, velike finansijske institucije su uglavnom eksperimentišu sa tehnologijom u postavkama iza zatvorenih vrata konzorcijum, pa čak i kada su napravljeni najavama, često postoji naglasak na korištenje caserather od osnovne tehnologiju koja pokreće suđenja.\nMeđutim, čini se da postoji sve veće priznanje među većih finansijskih firmi koje su distribuirane tehnologija knjigu nudi Ripple dobija žalbe, Standard Chartered otkriva se koristeći i tehnologije za pokretanje i njene konsultantske usluge.\n"Iako može imati unutarnje stručnjake, otvoreni smo za usklađivanje vještina stručnjaka industrije i učenje iz njihovog iskustva", rekao je Jain.\nTakođer su uključeni je globalne informacijske tehnologije firma CGI Group, koja je najavila partnerskih odnosa Ripple u oktobru 2015. Godine.\nVijest slijedi najava prošlog četvrtka iz Royal Bank of Canada, koji unveiledit je trialing Ripple tehnologiju za doznake uz pomoć 'velike četvorke' profesionalne usluge Deloitte.\nJain je također uvjeren da bi primjena blockchain tech Trade Finance mogao donijeti značajne nagrade.\nNa kraju krajeva, Jain je rekao da je PoC, ukoliko se provedu, mogla pružiti uštede smanjenjem rizika korisnika prevare i gubitka, iako on vidi druge potencijalno korisnih uticaja kao dobro.\n"Manje opipljive uštede bi uključuju poboljšane vrijeme obrta i povećanje produktivnosti od moderniji i automatizovan proces verifikacije", rekao je on.\nIpak, Jain je izrazio uvjerenje da je projekat treba da otvoren pristup, kao veći svoju mrežu, veća je vidljivost svih učesnika potencijalnim prevare.\nJain je zaključio:\n"Što više banaka koje nam se pridružiti, bolje ćemo dobiti u zaštiti industriji."


Pasivna agresija je oblik manipulacije koji se najčešće ispoljava kao konstantno "ispiranje mozga" osobi koja je žrtva manipulacije, izazivajući u njoj nesigurnost, sumnju u sebe i gubljenje samopouzdanja i samopoštovanja.\nUzrok ovog oblika manipulacije je najčešće potisnuti bes, a najčešće se ispoljava kroz otvoreno manipulisanje (na primer, stalni i lažni napadi, optužbe, ponižavanje, osuda i oštre kritike). Međutim, postoji i suptilniji oblik, maskirana pasivna agresija koja se ispoljava kroz "iskrenu zabrinutost" i nju je vrlo teško prepoznati, naročito u početku. Ipak, ovaj "tihi oblik" manipulativnog zlostavljanja nije ništa manje destruktivan i toksičan od otvorene manipulacije.\nCilj pasivno-agresivnog manipulatora jeste uspostavljanje potpune kontrole nad žrtvom i njenim životom.\nStalno laganje i izvrtanje činjenica jedan je od najčešćih pasivno-agresivnih trikova. Na taj način manipulator pokušava da kreira i nametne žrtvi svoju stranu priče o onome što se dešava. Štaviše, nedostatak dokaza i činjenica ne smeta manipulatoru - on će sve izmisliti, izvrnuti i nebrojeno puta ponoviti novu verziju.\nTAGOVI: manipulatorkako prepoznati manipulatoramanipulacijapasivna agresijaToksična vezaToksični odnos


- Čekao sam da me igrači zagrle, ali oni to nisu uradili. Tada sam im rekao da me zagrle ili arbitar neće priznati gol\nObjavljeno: 25.11.2020. 17:57h\nSvet je zavijen u crno - umro je Dijego Maradona.\nBio je najveći fudbaler ikada na ovoj planeti, a posebno upečatljiva utakmica u njegovoj karijeri je ona iz 1986. godine kada je sa dva epska gola odveo Argentinu u polufinale Mundijala.\nArgentina je savladala Englesku 2:1, a u glavnoj, sporednoj i svim ostalim ulogama bio je Dijego Maradona.\nUpravo je Maradona on bio ključni igrač za plasman u četvrtfinale, jer je u osmini finala protiv Paragvaja postigao dva gola za pobedu od 3:0. Gol Paskulija bio je dovoljan Argentini za minimalnu pobedu nad Urugvajem (1:0).\nDijego MaradonaUmro MaradonaSmrtNajlepši golBožija rukaMundijal 1986Fudbalska reprezentacija Argentine


slajd – Page 7 – Poziv Istine\nHome / Tag Archives: slajd (page 7)\nDanas se svijet suočava sa mnogobrojnim problemima različitih vrsta. Najveći problemi sa kojima se društvo susreće su nepravda, ratovi, društveni nemir, zabrinutost, raširenost zločina i nasilja, nemoral i pozivanje u sve vrste nastranosti, silovanja, samoubistva, trgovina ljudima, poroci, egoizam, nered, korupcija, siromaštvo itd. Koliko samo ljudi u svijetu umre od …\nPrije nego što se da odgovor na ovo pitanje, potrebno je spomenuti kakav je bio položaj žene prije islama da bismo shvatili koliku je uslugu islam ženi učinio. Pogrešno se misli da je sve blagostanje došlo sa Zapada, pa tako i slobode i prava za ženu. Prije pojave islama već …\nMuslimani su nekada nosili baklju upute i znanja dok je Zemlja tumarala tminama neznanja. Muslimani su postavili terazije pravde dok su ostali narodi dizali bič tiranije. Muslimani su proglasili ravnopravnost u vremenu kada su ljudi obožavali svoje kraljeve i prvake. Muslimani su oživjeli srca vjerovanjem, razum znanjem i sve ljude …\nDa li je islam vjera nasilja i da li su muslimani teroristi?\nUprkos podacima da je islam vjera koja se najbrže širi, islam je vjera o kojoj ljudi gaje najviše predrasuda i zabluda. Islam se nalazi na meti svih vrsta medija. Mediji svakodnevno pokušavaju namjerno diskreditovati islam, najčešće izvrćući činjenice, i izvještavajući o nekim “muslimanskim” teroristima, posmatrajući izolovane slučaje, koji uglavnom nemaju …\nKada prenosimo poruke islama, nije dovoljno samo navoditi pozitivne stvari koje su opšteprihvaćene. Većina nemuslimana danas ima određenu dozu odbojnosti prema islamu, jer u njihovoj podsvijesti postoji nekoliko pitanja na koja oni nisu dobili adekvatan odgovor. Kada im pričate o lijepim osobenostima islama, složit će se sa vama. Međutim, istovremeno …


Ronjenje Hurgada - Srpski ronilački Klub\nRonilacki Safari Egipat\nRonjenje Hurgada cene\nHurgada je jedna od najboljih I najvaznijih lokacija za ronjenje na svetu, sa raznovrnoscu korala,netaknutih koralnih grebenova I sarenih riba. Mnogi ronioci preferiraju ronjenje u Hurgadi zbog mnogo razloga. Cene ronjenja su nize nego na drugim lokacijama. U nasem srpskom ronilackom centru mozete roniti i zavrsiti kurs ronjenja po povoljnim cenama, verovatno najpovoljnijim u Hurgadi i okolini.\nPrilikom ronjenja u Hurgadi naici cete na predivan podvodni svet sa raznovrnoscu koralnih grebena, prijatnom temperaturom vode i velikom vidljivoscu ( od 10 do 20 metara) pod vodom. Ovo su veoma dobri razlozi da naucite da ronite sa nasim srpskim ronilackim centrom u Hurghadi. Naravno da mozete zavrsiti kurs ronjenja bilo gde drugde na svetu, cak I u jezerima, ali zar nije bolje da naucite da ronite, zavrsite kurs ili poboljsate vase ronilacke vestine u Crvenom moru? Mi Hurgada ronjenje Vam nudimo mnoge mogucnosti za ronjenje u Hurgadi i uzivanju u Crvenom moru.\nAko zelite da naucite ronjenje u Hurgadi ili da zavrsite ronilacki kurs, mozete to sa nasim srpskim ronilackim centrom i dobicete PADI ili CMAS sertifikovanu diplomu. Ovde u Hurgadi cete imati mnoge mogucnosti da steknete iskustvo i unapredite vase ronilacke vestine a da pri tome imate mnogo zabave tokom Vaseg godisnjeg odmora.\nCim odlucite sa zapocnete kurs ronjenja sa nama zabava ce poceti. Gledacete videe I citacete knige da bi dobili vise informacija o ronjenju, koje ce Vam nas Srpski ronilacki centar Hurghada obezbedjuje. Nas srpski ronilacki centar ce Vas informisati zasto brodovi plutaju, a srafovi tonu, naucicete o kretanju pod vodom. Nakon toga cete poceti zarone, a zatim nastaviti vas kurs na dnevnim brodskim izletima. Otkricete caroban, sareni podvodni svet Hurgade, korale, ribice iz drugacije perspective. Odmah cete osetiti razliku izmedju dubine i povrsine i kada to dozivite videcete koliko ce Vam to doneti zabave i uzivanja.\nOvo su samo kratke informacije i uvod o ronjenju u Hurgadi i nasem ronilackom centru. Vise informacija a i uzivanja I zabave cete dobiti od naseg Srpskog ronilackog centra u Hurghadi. Me zaboravite: ronjenje je zabavno!!\nRonilački izleti u Hurgadi\nIzleti brodom u Hurgadi se razlikuju: od dnevnih ronilackih eskurzija do rekreacionih aktivnosti kao sto su ronjenje na dah.\nRonjenje u Hurghadi Vam nudi mnogo razlicitih mesta za ronjenje sa razlicitim koralnim grebenovima. Dnevni izleti pocinju od 9:00h, a zavrsavaju se oko 17:00h. Snorkling predstavlja plivanje sa maskom, disalicom i perajima i posmatranje predivnog podvodnog sveta prepunog korala i sarenih riba, sa obilaskom 3 do 4 razlicita mesta. Nakon snorklinga, vozimo se do Giftun ostrva da uzivamo na prelepoj pescanoj plazi.\nRonilacki izleti, za sve koji su zainteresovani za upoznavanje Skuba ronjenja ili su vec sertifikovani ronioci, sastoje se od zarona na dva razlicita mesta. Prvi zaron na nasoj eksurziji je oko 10:00h. Nakon prvog zarona opusticete se na brodu, uzivacete na Egipatskom suncu i ukusnom sveze pripremljenom rucku. Nakon pauze za rucak brodom ronilackog centra se odvozimo na mesto za drugi zaron. U povratku u marinu opet cete imati vremena da se opustite i uzivate. Transfer od Vaseg hotela i nazad je obezbedjen sa strane naseg srpskog ronilackog centra Hurgada.\nRonilacki safari egipat, nazvani Live Aboard, odrzavaju se na severu ili jugu Crvenog mora, i namenjeni su sertifikovanim roniocima. Na brodu cete ostati nedelju dana, spavati, jesti i naravno roniti. Dan na safariju se sastoji od 3 do 4 zarona tokom dana, na razlicitim lokacijama za ronjenje. Rano ujutru jedan zaron, dva ronjenja tokom dana i nocno ronjenje. Postoji mogucnost dubokog ronjenja, ronjenja oko olupina ili cak ronjenja sa ajkulama. Ako ste zainteresovani, slobodno nas kontaktirajte, na Hurghada ronjenje, za vise informacija.\nRonilacki kursevi u Hurghadi\nUkoliko se odlucite da zavrsite ronilacki kurs ronjenja I dobijete sertifikovanu diplomu ili nastavite sa specijalizacijom tokom Vaseg boravka u Hurgadi, nas srpski ronilacki centar u Hurgadi Vam nudi tu mogucnost po PADI ili CMAS-u. Videcete.... Ronjenje sa nama, Ronjenje Hurghada, je zabavno...\nKurs Open Water u Hurgadi\nKurs Open Water (OWD) je prvi korak da postanete ronilac. Program se moze zavrsiti za cetiri dana u nasem ronilackom centru Hurgadi. Prvi dan cete gledajuci DVD, uciti teorijski deo, radicete ronilacke vezbe u bazenu ili plitkoj vodi, a ostale dane kurs cete zavrsavati na brodu, tokom dnevnih eksurzija. Postoji i druga opcija. Odmah prvog dana da zapocnete sa uvodnim ronjenjem, kasnije u hotelu mozete pogledati DVD u opustenoj atmosferi u Vasoj sobi (razmislite da ponesete lap-top na Vas odmor u Hurgadi), ili ga gledajte tokom izleta na brodu. Narednih dana Vas OWD kurs cete nastaviti na brodu. Maksinalna dubina je 18 metara. Potreban teorijski prirucnik za Vas OWD kurs cete dobiti od naseg scuba Srpskog ronilackog kluba u Hurghadi prvog dana ronilackog kursa. OWD kurs sa nama Hurgada ronjenje, traje 4 dana, sa 7 do 8 zarona ukupno.\nAdvanced Open Water ronilacki kurs u Hurgadi\nPreduslov za Advanced Open Water kurs (AOWD) je Vas OWD sertifikat ili ekvivalent tom sertifikatu. AOWD nudi mogucnost da dobijete vise ronilackog iskustva pod nadzorom instruktora ronjenja, povecava Vase samopouzdanje pod vodom. Naucicete nove vestine i dobiti nova znanja kao sto su duboko ronjenje, navigacija, ronjenje na olupini ili nocno ronjenje. Ovde je maksimalna dubina 30 metara. Provescete 2 dana sa nasim srpskim ronilackim centrom u Hurgadi, i bice potrebno 5 zarona za Vasu AOWD diplomu..\nEFR ronilacki kurs u Hurgadi\nObuka (Emergency First Response Training) koji mozete zavrsiti u nasem ronilackom centru u Hurgadi fokusira se na stvaranju poverenja i povecanju spremnosti ronioca da reaguje u slucaju potrebe za hitnom medicinskom pomoci. Polaznici ce lako nauciti da prate korake za pruzanje prve pomoci i praktikuju svoje vestine u okruzenju bez stresa. Svi kursevi su podrzani s prirucnicima i video zapisima da Vam olaksaju ucenje i savladavanju kursa sa nasim ronilackim centrom u Hurghadi.\nRescue Diver Diving kurs u Hurgadi PADI i CMAS\nScuba ronioci koji su zavrsili Rescue Diver ronilacki kurs sa nasim srpskim ronilackim centrom u Hurgadi kazu da je najizazovniji ali i najkorisniji kurs koji su zavrsili. Naucicete da izbegavate i resavate probleme u vodi. Stecicete vise poverenja u Vase sposobnosti kao ronilac pa cete samim tim moci pomoci drugima kada je potrebno. Ovaj ronilacki kurs Vas uci da postanete bolji partner praktikujuci Vase vestine u resavanju problema u slucaju opasnosti ili nesrece ispod povrsine vode. Kurs je ozbiljan, mnogo se nauci, ali ne nedostaje ni zabave.\nDivemaster ronilacki kurs u Hurgadi PADI i CMAS\nDa li zelite da ronite i da podelite Vase znanje na potpuno novom nivou? Pridruzite se Divemaster ronilackom kursu sa nasim Ronjenje Hurghada centrom i radite ono sto volite pretvorivsi to u karijeru. Ronioci se ugledaju na divemastere ronjenja jer su oni lideri koji motivisu kako sebe tako i druge. Kao divemaster ne samo da mozete puno roniti, vec cete iskusiti i radost koju i drugi uzivaju u ronjenju kao i Vi.\nDivemaster kurs Hurhgada je Vas prvi nivo strucnog obrazovanja. Blisko saradjujuci sa instruktorom, poboljsavacete svoje ronilacke vestine, kao sto su lagano balansiranje pod vodom, usavrsavanje vestina spasavanja tako da mozete uociti i resavati probleme brzo i lako. Ronilacke vestine, vestine upravljanja i nadzora se sticu i prenose na ronioce.\nKao divemaster vodicete druge i nadgledati ronilacke aktivnosti, kao i pomagati prilikom obuke ronjenja. Bez obzira da li zelite da radite na udaljenoj destinaciji za ronjenje ili da ostanete u lokalnoj ronilackoj prodavnici u blizini, ceka Vas zivotna avantura.\nPADI Nitrox ronilacki kurs Hurhgada\nPADI Nitrox ronilacki kurs je veoma popularan kurs za ronjenje. Obogaceni ronilacki nitrox znaci duze vreme dekompresije, posebno za zarone koji se ponavljaju. Ako Vam zvuci privlacno da se duze zadrzavate i brze zaranjate u vodu, ne oklevajte da postanete Nitrox ronilac. Kurs sa Ronjenje Hurghada centrom traje jedan dan i obicno je to samo teorijska lekcija sa ispitom. Gostima Srpski ronilacki centar je obezbedjeno da rone 2 puta sa Nitrox-om bez dodatne naplate.\nPADI Deep Diver ronilacki kurs u Hurgadi\nMamac dubine. Uzbudljivo je i misteriozno istrazivati dublje ronilacke lokacije tokom ronjenja. Bilo da je to olupina koja je na vecoj dubini od 18 metara ili nesto drugo sa PADI Deep Diver kursom bicete u mogucnost da ronite do 40 metara dubine. Ako ste predhodno stekli PADI Advance sertifikat i imate vise od 15 godina mozete se prijaviti za kurs Deep Diver sa nasim srpskim ronilackim centrom u Hurgadi\nWreck ronilacki kurs Hurhgada\nDa li su potonuli kao vestacki grebenovi za ronioce, ili kao posledica nesrece, fascinantni su kao prozori u proslost. Brodovi, avioni, cak i automobili su fascinantni za istrazivanje i uglavnom su oblikovani vodenim zivotom. Svako ronjenje na olupini Vam nudi mogucnost za istrazivanje, otkrivanje tajni, ili otkrivanju necega sto su drugi prevideli. PADI Wreck ronilacki kurs je popularan zato sto Vam nudi bezbroj avantura, dok posmatrate i ucestvujete u pazljivo osmisnjenom zaronu. Ako ste stariji od 15 godina i imate najmanje PADI Advanced sertifikat, mozete zavrsiti specijalisticki kurs Wreck Diving ronilacki kurs Hurgada.\nSnorkling u Hurghada\nSnorkling izlet sa nasim Srpskim ronilackim centrom Hurgada- Posto neki ronioci zele provesti svoj odmor sa clanovima porodice koji ne rone, nudimo izlet brodom za goste koji nisu ronioci. Mozete nam se pridruziti na dnevnim izletima i istraziti podvodni svet Crvenog mora za maskom, disalicom i perajima. Za sve one koji neznaju da plivaju na nasem brodu postoje pojasevi u vidu jakne koji im omogucavaju da bezbedno plutaju po vodi. Jedan od najpoznatijih dnevnih izleta u Hurgadi je svakako snorkeling izlet do ostrva Giftun. Nas snorkeling izlet pocinje izmedju 8:30h i 9:30h ujutru. Vodic iz Srpskog ronilackog centra Hurgada ce Vam na brodu dati kratke informacije o eksurziji i rasporedu aktivnosti za taj dan. Program ukljucuje zaustavljanje na dva razlicita koralna grebena za snorkling. Naucicete da koristite masku, disalicu i peraja, dacemo Vam kratki opis morskog zivota i zatim cemo skociti u vodu da gledamo sarene korale, ribice i impresivni podvodni svet. Naravno nas Srpski ronilacki centar Hurghada nudi spasilacke prsluke za sve neplivace. Rucak ce biti posluzen na brodu posle prvog snorklinga. Na putu do ostrva camci ce nas dovesti do obale i na Giftun ostrvu cete provesti oko sat, sat i po vremena. Vreme na ovoj predivnoj pescanoj plazi mozete iskroristiti da uzivate u Egipatskom suncu, plivanju, fotografisanju ili mozete popiti pice u udobnom baru ( pice se placa, a toaleta nema na ostrvu). Nakon toga camci ce nas vratiti na brod i mi cemo se vratiti u marinu u Hurgada oko 16:00h, 17:00h.\nIntroduction- uvodno ronjenje Hurgada\nNas Srpski ronilacki centar Hurghada nudi ronjenje u Hurgadi za one koji nikada nisu ronili, a voleli bi da vide podvodni svet i da iskuse nesto novo. Intro ronjenje u nasem ronilackom centru Hurghada je savrsene prilika da zavirite u drugi svet. Vas prvi susret sa opremom za ronjenje, disanjem pod vodom neka bude sa nama. Zajedno sa nasim instruktorima ronjenja istrazicete podvodni svet i uveriti se koliko je ronjenje u Hurgadi zabavno. Nas scuba ronilacki klub Hurgada Vam nudi dva uvodna ronjenja na dva razlicita mesta na svakodnevnim dnevnim eskurzijama u Hurgadi. Sigurno ce Vam se svideti.\nIntroduction ronilacki kurs Hurhgada\nIntroduction ronilacki kurs u nasem srpskom ronilackom centru Hurghada traje jedan dan i gotovo je isti kao i uvodno ronjenje. Razlika je u tome, sto cete dobiti vise ronilackog iskustva radeci vezbe kao sto su: ciscenje maske, vadjenje regulatora,vezbe otpora ispod vode. Dodatno cete nauciti kako da pripremite opremu za Vase ronjenje. Za ovaj uvodni ronilacki kurs dobicete sertifikat Discover Scuba diving i ako zelite nastaviti sa OWD kursom, prvi korak je vec ucinjen. Maksimalna dubina je od 8m do 10m.\nProfesionalno ronjenje u Hurgadi\nSpecijalno ronjenje Hurgada znaci ronjenje za sve sertifikovane ronioce nezavisno od nivoa kursa ( od OWD do zavrsnog kursa za instruktora). Ako ste zainteresovani za nocno ronjenje, ne ustrucavajte se da nas kontaktirate, Srpski ronilacki centar u Hurgadi ce Vam rado organizovati eksurziju.\nDolphin house- kuca delfina- Hurghada\nDelfini se osecaju prijatno u toploj vodi, tako da cemo vecinu vremena naci ove neverovatne zivotinje u kuci delfina u Hurgadi. Ova destinacija je veoma popularna i za ronioce i za plivace. Nas srpski ronilacki centar Hurghada zapocinje izlet u Dolphin house ranije nego druge izlete, jer se nalazi na 90 min od naseg ronilackog centra Hurgada. Na nasem putu postoji nekoliko mesta na kojima delfini vole da borave. Ako naidjemo na njih zaustavljamo brod i plivamo zajedno sa ovim divnim zivotinjama. U kuci delfina provescemo duzi vremenski period u druzenju sa delfinima. Nakon rucka odvecsemo se na drugo mesto za ronjenje i snorkling i posmatrati podvodni svet Crvenog mora i njegovu raznovrsnost korala i zivotinjskog sveta. Izmedju 16:00h i 17:00h cemo se vratiti sa nase dnevne Dolphin house eksurzije u Hurgadu. Transfer je kao i uvek obezbedjen od strane Srpskog ronilackog centra Hurgada. Uzivajte u odmoru sa nama- ronjenje Hurgada.\nPrivatni izleti brodom u Hurgadi\nSrpski ronilacki centar Hurghada Vam nudi i privatne izlete brodom za snorkling ili ronjenje ako zelite da uzivate u privatni sa Vasom porodicom i/ili prijateljima. Bicete ocarani lepotom Crvenog mora. Vi sami odredjujete kako cete provesti dan na brodu: snorkling, ronjenje, obilazak ostrva Giftun ili cak i plivanje sa delfinima u Hurgadi. Samo nas kontaktirajte i mi cemo Vam pomoci da Vasu ideju o idealnom izletu sprovedete u delo sa Ronjenje Hurgada.\nTauchen Hurghada Ausflüge Hurghada Tauchen Marsa Alam Diving Hurghada Diving Marsa Alam tauchsafari ägypten\n© Ronjenje Hurghada - Srpski ronilački centar


Među privrednim granama dominiraju poljoprivreda i industruja, a poslednjih nekoliko godina sve veća pažnja posvećuje se saobraćaju, trgovini, ugostiteljstvu i turizmu.\nPoljoprivredu čini ratarska i stočarska proizvodnja. Oko 75% površine hatara čini obradivo zemljište, što predstavlja najznačajniju osnovu ratarske proizvodnje. Ratarsku proizvodnju karakteriše najpre proizvodnja žita, a zatim slede industrijske kulture, povrće i voće. Sve do tridesetih godina XX veka Novi Bečej je bio najvažnije mesto za izvoz žita iz Banata za veliki deo Evrope.\nNa imanju grofa Rohonjcija, na Bisernom ostrvu, gajile su se u Evropi čuvene dinje „Biser Tise“ i proizvodilo možda još čuvenije carsko vino ,,Krokan“. Dinja više nema, ali poljoprivredno dobro "Sokolac" i dalje uspešno plasira u zemlji, ali i u Evropi, svoj ekskluzivni ,,Krokan“ (Bajić, 1983).\nNosilac razvoja opštine je Industrija građevinske keramike ,,Polet“, jedan od najpoznatijih proizvođača crepa i keramike u zemlji. Iz godine u godinu ,,Polet“ proširuje svoje kapacitete, otvara nove pogone i osvaja sve značajnije mesto na domaćem i stranom tržištu.\nMeđu ostalim privrednim delatanostima sve veći značaj imaju trgovina i saobraćaj, a svakako značajan nosilac privrednog razvoja ove opštine treba da ima turizam (Lazić L., Stojanović V., Pavić D., Ivkov Džigurski A., Blažin N., 2010).\nNovi Bečej je zbijeno naselje panonskog tipa. Teritorija grada nema pravilan geometrijski oblik. Grad se po svojoj dužoj osi, prostire uz Tisu, zadržavajući pravac njenog oticanja. Najširi deo gradske teritorije prostire se od centra naselja, prema istoku, do železničke stanice. U naselju su formirane prave, dovoljno široke i međusobno paralelne ulice, koje se seku pod pravim uglom. Jedina odstupanja javljaju se ponegde uz dolinu Tise i uz staro i napušteno korito Malog Begeja. Centar grada je blizu obale Tise. U tom delu nalaze se svi značajni objekti u oblasti društvenih delatnosti, trgovine i ugostiteljstva.\nTu su: stara zgrada Skupštine opštine Novi Bečej, Dok kulture, škole, velika robna kuća i druge zančajnije prodavnice, bioskop, ugostiteljski i drugi objekti. Jedno veće proširenje u centru, izgrađeno je za trg sa parkom. Osnovni tipovi su klasično građene kuće "uz put" i "na brazdu". Pored ovih, sve više se grade savremene prizemne i spratne stambene zgrade, ispred kojih su prema ulici, lepo uređeni cvećnjaci i travnjaci. Izgradnjom višespratnica, asfaltiranjem ulica i trotoara, sađenjem drvoreda i proširivanjem travnjaka i cvetnih površina, kao i postavljanjem savremene rasvete po ulicama, naselje Novi Bečej sve više poprima izgled lepog i savremenog gradića (Lazić L., Stojanović V., Pavić D., Ivkov Džigurski A., Blažin N., 2010).\nU prirodnim uslovima biljni svet na području opštine Novi Bečej ima osnovne karakteristike stepske panonske vegetacije sa posebnim obeležjima vegetacije banatskog Potisja. No, kao i u najvećem delu Vojvodine, i na teritoriji novobečejske opštine prirodna vegetacija je najvećim delom zamenjena različitim kulturnim biljkama. Prirodna vegetacija (šume, hidrofilna vegetacija, niske trave na slatinama i sl.) se zadržala jedino pored puteva, u depresijama, na slatinskim površinama i u barama i močvarama. Prirodni životinjski svet opštine je predstavljen sisarima (srna, divlja svinja, poljski miš, tekunica, hrčak, jež, tvor i dr.), pticama (divlja patka i guska, prepelica, jarebica, fazan, grlica, vrabac, vrana, čvorak, sova i dr.) i ribljim vrstama (šaran, som, smuđ, karaš, štuka i dr.).\nPedološke karakteristike. Teritoriju opštine Novi Bečej pokriva raznovrstan pedološki pokrivač predstavljen sledećim tipovima zemljišta: černozem, ritska crnica, ritska smonica, aluvijalno zemljište, solončak i solonjec i dr.\nDokaz kada je osnovano Lovačko društvo Novi Bečej - Novobečejsko lovačko društvo pronađen je u arhivu u Budimpešti (broj dokumenta 57965/111) od 06. decembra 1887. godine (prilog kopije).\nNaime, Lovačko društvo je zvanično osnovano 1. oktobra 1885. godine na Skupštini, na kojoj je usvojen Statut Društva. Ime društva je bilo: novobečejsko lovačko društvo.\nSve odluke sa održane Skupštine Lovačkog društva Novi Bečej, a koje se odnose na primenu Statuta i na eventualni prestanak rada Društva tada su prosleđene Mađarskom kraljevskom ministarstvu poljoprivrede, industrije i trgovine na uvid. Ovakav dopis potpisao je predsednik društva Urban Ivan.\nNa odgovor se čekalo sve do 6. decembra 1887. godine, kada je nadležno Ministarstvo poljoprivrede, industrije i trgovine poslalo Lovačkom društvu pozitivno mišljenje - odobrenje u kojem ih obaveštava da je prihvaćen Statut društva i da po istom mogu raditi, pridržavajući se svega onoga što je napisano i prihvaćeno na osnivačkoj Skupštini društva. Ispred Ministarstva, po odobrenju nadležnog ministra dopis je potpisao Bede Albert u svojstvu državnog nadšumara, savetnik ministra.\nIzvod iz prvog Statuta iz 1885. godine\nNovobečejsko lovačko društvo\nCilj i zadatak društva\nU zakup uzeti lovišta u Novom Bečeju i okolini. Na ovom području zaštiti korisnu divljač koja je pred uništenjem, a naseliti pogodne vrste divljači i uništavati štetnu divljač i grabljivice. Kod nas veliku lovokrađu u skladu sa Zakonom i uredbama po mogućstvu odstraniti - iskoreniti. Na kraju se truditi da kod lovaca se razvije i podigne lovačka svest i etika koja ide uz ovaj sport.\nNaziv društva i sedište\nNovobečejsko lovačko društvo: sedište u Novom Bečeju.\nDruštvo se osniva od 01. oktobra 1885. godine, i od tog datuma će se osnovati za period od četiri godine.\nPrava i obaveze društva\nČlanovi društva mogu biti stanovnici mesta kao i drugih naselja.\nPrijem novih članova se vrši na osnovu predloga jednog člana na Skupštini društva. Da je član primljen dokaz je da je uplatio lovnu kartu u vrednosti od 12 forinti.\nSvaki član lovačkog društva može da bira i da bude biran. Član lovačkog društva na Skupštini predlaže lovce za organe i tela društva i omogućeno mu je pravo glasanja.\nČlanski doprinos i zaštita divljači\nSvaki član se obavezuje da uplati godišnju članarinu koja je utvrđena na Skupštini lovačkog društva na zasedanju ujesen.\nb) Prema članu 3 usvojenog Statuta ostaje u članstvu.... a uzeto u obzir sve ono što je nabrojano u članu 6.\nc) Strogo se pridržavati Statuta i od strane Skupštine u okviru Zakona i usvojenih odluka koje se odnose na unutrašnju problematiku.\nd) Voditi iskaz odstreljene divljači, i istu prikazati na traženje predsednika.\ne) Član je dužan da u roku od jedne nedelje prijavi predsedniku sve primećeno u lovištu u vezi lovokrađe koju je pričinio neki član.\nUslovi za istupanje iz članstva i isključenje iz društva\nIstupanje iz članstva ili isključenje\nPosle prijema u članstvo prema članu 3 usvojenog statuta, član se obavezuje da ostane u društvu do vremena opstanka društva (godine), a članstvo se može prekinuti samo na osnovu sledećih slučajeva:\na) U slučaju dugotrajnog bolovanja od neizlečive bolesti, ili zbog bolesti prouzrokovane zbog slabosti. U oba slučaja samo onda ako član želi da dobrovoljno napusti društvo.\nc) U slučaju smrti.\nd) U slučaju isključenja iz lovačkog društva predviđene su sledeće mogućnosti:\n1. Ako se neko pravosnažno osudi za slučaj krivičnog dela,\n2. Ako se član ponaša suprotno Zakonu o lovu i učini prekršaj,\n3. U slučaju argumentovane i osnovane pismene prijave 10 članova Skupštine koja donosi odluku.\nOdluka o isključenju iz lovačkog društva se donosi ako za nju glasa 2/3 članova društva.\nPoslove društva obavlja:\nb) Predsednik i službenici.\nSkupština se održava godišnje dva puta i to u prvoj nedelji marta i septembra, a vanredna Skupština se održava uz pismeni zahtev 5 (pet) članova koju je predsednik dužan sazvati.\nI na redovnoj i na vanrednoj Skupštini lovačkog društva se odlučuje glasanjem većme prisutnih.\nČlanovi se pozivaju na Skupštinu, dopisnicom i to najkasnije 3 (tri) dana pre zasedanja, sa dnevnim redom lovaca koji su članovi društva a žive dalje od sedišta društva, a članovi koji stanuju u mestu - sedištu društva pozivaju se pozivom.\nDelokrug rada Skupštine društva\nDelokrug rada Skupštine je:\na) U okviru Statuta i unutrašnjeg reda društva, donosi ili utvrđuje uredbe svake godine,\nb) Uzima u zakup lovište, i utvrđuje maksimalni iznos svote za zakup,\nc) Izbor predsednika i članove uprave,\nd) Donošenje odluke o predlozima pojedinih članova,\ne) Razmatra predlog odluke predsednika predsedništva za finansijski plan za tekuću godinu,\ng) Zaštita divljači, uzgoj, naseljavanje plemenite divljači, uništavanje grabljivica i način neškodljivog uklanjanja,\nf) Prema članu 4 i 6 Statuta lovačkog društva, vrši prijem novih članova, razrešenje i isključenje iz članstva društva.\nUpravu društva čini:\nIzabrani od strane Skupštine na 1 (jednu) godinu, čiji se rad ne naplaćuje, ali se u slučaju nekog izdatka za obavljanje poslova društvu to naplaćuje iz blagajne društva.\nPredstavlja društvo u svakom pravcu, za potrebe zaštite divljači predlaže Skupštini odgovarajuće mere, vrši stalni nadzor nad blagajnom, a u slučaju nepredviđenih izdataka u visini od 10 forinti za svoje troškove može odobriti isplatu istih, saziva Skupštinu, na njoj predsedava, obično ne glasa, a u slučaju neodlučenog glasanja, njegov glas je odlučujući, sastavlja godišnji iskaz o odstrelu divljači i isti šalje "Lovačkim novinama”.\nOrganizuje društvene lovove.\nPredlaže prijem i otpuštanje lovočuvara.\nPredlaže i izvršava odluke Skupštine.\nKontroliše završni račun, i iz godine u godinu izveštava o svom radu Skupštinu. Predstavlja društvo pred organima sudstva na osnovu odluke Skupštine i uteruje preko suda dugove od strane onih koji nisu uplatili svoje obaveze.\nU slučaju sprečenosti predsednika izvršava sve nadležnosti predsednika koje su predviđene Statutom društva.\nIzvršava sve administrativne obaveze društva, vodi zapisnike sa sednica, beleži i vodi društvene poslove lovišta pod zakupom i ugovore o zakupu, vodi i stara se o vremenu isteka ugovora i beleži iznos zakupa tačno.\nVodi dnevnik o članskim uplatama koji služi kao iskaz o prihodu, članarina i novac od presuda uz nadzor predsednika i uz odobrenje Skupštine troši, tako da jedan mesec pre održavanja redovne Skupštine sačinjava završni račun.\nLov i zaštita divljači\nLov hrtovima je na celom lovnom području, izuzev pogona i lova buširanjem na zeca određen unutrašnjim uredbama, svugde zabranjen.\nNa zakupljenom lovištu za vreme zabrane lova na korisnu divljač, uključujući tu i ptice selice i vodenu divljač, uzimajući u obzir vreme repreodukcije u skladu sa lovačkim Zakonom i uredbama Skupštine, svake godine se određuje na Skupštini društva.\nU slučaju potrebe prilikom održavanja redovne godišnje Skupštine u skladu sa Zakonom i Statutom, Skupština može vršiti promene do sada važećih uredbi ili usvajati nove.\nUplata godišnje članarine\nPrema odluci Skupštine društva godišnja članarina se uplaćuje u dve rate.\nSudske naplate i bančina kamata\nIznos članarine i novac od sudske naplate, koji je uplaćen u društvenu blagajnu, ukoliko je veći od 50 forinti, uplaćuje se uz kamatu koju priznaje banka.\nU slučaju prestanka rada društva, o daljem usmeravanju novca i imovine društva, odlučuje Skupština društva.\nKraljevski sreski sud\nU slučaju spora između članova društva isti se upućuju na nadležnost novobečejskog kraljevskog sreskog suda.\nU slučaju bilo koje promene Statuta obaveštava se visoko kraljevsko ministarstvo i u slučaju da pritom dođe do prekoračenja ili nepridržavanja delokruga rada društva, kraljevska vlada, u ovom slučaju donosi odluku o obustavljanju rada društva zbog mogućnosti nanošenja materijalne štete društvu ili članovima i nalaže istragu o ovome, a po izveštaju istrage, donosi odluku o trajnom prestanku rada društva ili u skladu sa Statutom određuje prestanak rada društva.\nSve odluke Skupštine Lovačkog društva Novi Bečej koje se odnose na promene Statuta i na prestanak rada Lovačkog društva prosleđuju se mađarskom kraljevskom ministarstvu poljoprivrede, industrije i trgovine na uvid.\nNovi Bečej 1.10.1885.\nPredsednik novobečejskog Lovačkog društva\nPrilog: fotokopija originalnog Statuta usvojenog 1. oktobra 1885. godine na osnivačkoj Skupštini Novobečejskog lovačkog društva. Nadležno Mađarsko kraljevsko ministarstvo poljoprivrede, industrije i trgovine 6. decembra 1887. godine, poslalo je Novobečejskom lovačkom društvu pozitivno mišljenje - odobrenje u kojem ih obaveštava da je prihvaćen Statut društva i da po istom mogu raditi, pridržavajući se svega onoga što je napisano i prihvaćeno na osnivačkoj Skupštini društva.\nŠkole\t44 Izložba\t4 Teodor Pavlović\t23 Sekereš Ištvan\t1 Kumane\t92 Vranjevo\t28 Fotografi\t47 Ljiljana Bognić\t3 Obzorja na Tisi\t28 Bogdan Čiplić\t9 Pozorište\t2 Branislav Kiselički\t36 Paulina Sudarski\t12 Muzej\t7 Revolucija\t45 Jene Sentklarai\t3 Ognjeslav Kostović\t3 Jelena Pauljev\t6 KPJ\t42 Crveni krst\t9


Čelnici Crvene zvezde potvrdili su da vode računa i o mlađim kategorijama, jer je ovog petka potpisan trogodišnji ugovor sa jednim od najtalentovanijih napadača.\nParaf na ugovor sa crveno-belima do 2022. godine stavio je Ilija Babić, a postoji mogućnost da saradnja bude produžena na još jednu sezonu.\nIlija Babić je važan deo Crvene zvezde. Ove sezone je postigao 10 golova, upisao je pregršt asistencije, a stigao je i da debituje za klub iz Ljutice Bogdana u Ligi šampiona za omladince.\nOvim ugovorom su ljudi iz kluba poručili da mu veruju, te da bi mogao da krene stopama Luke Jovića, Dejana Joveljića i mnogih drugih napadača koji su ostavili veliki trag u Ljutice Bogdana.


Od 1. siječnja će na kulenu biti fotografije raka debelog crijeva - Gric gric\nHomeKolumnaOd 1. siječnja će na kulenu biti fotografije raka debelog crijeva\nPo naputku Ministarstva zdravlja, svi proizvodi od kulena morati će istaknuti natpis “KULEN UBIJA”\nNakon što je svjetska zdravstvena organizacija proglasila suhomesnate proizvode od procesuiranog mesa jednako opasnim za zdravlje kao cigarete, počele su se pojavljivati prve zabrane.\n– Kobase ubijaju više od cigareta. Jer osim što ubijete sebe, ubijate i one oko vas. Prvenstveno svinje, ali ipak – objasnio je ministar Varga.\nVeliki strah od kancerogenih kobasica koje mogu izazvati rak debelog crijeva više nije samo metafora kojom Željka Markić opisuje analni seks, nego je postao stav zdravstvene zajednice. Zato je ministarstvo zdravlja odmah reagiralo i direktivom poslalo novi pravilnik za prodaju suhomesnatih proizvoda. Prvi na udaru je slavonski kulen, najbolji prijatelj svakom čovjeku.\n– Od sljedeće godine, počevši od 1. siječnja, na svim ambalažama kulena obavezno će morati prikazati rak debelog crijeva uz natpis “KULEN UBIJA”. Takvi proizvodi bit će zabranjeni svim maloljetnicima, te će njihova konzumacija biti ograničena u restoranima i javnim ustanovama – poručio je ministar Varga.\nUskoro se očekuje i direktiva koja će zabraniti konzumiranje kobasica, slanina i inih otrovnih proizvoda na radnom mjestu, kako bi se zaštitilo ostale radnike.


PROBIO CHOCO C+Zn\nSuperiorna formulacija koja najbrže zaustavlja dijareju\n✔ Čokoladni medvedići neodoljivog ukusa koji deca vole!\n✔ Probiotik sa prebiotikom koji najbrže zaustavlja dijareju\n✔ Rehidratacija – vraća svežinu i energiju organizmu\n✔ 100 % PDU cinka – ubrzava regeneraciju epitela crevne sluznice i\n✔ 100% PDU vitamina C – smanjuje umor i iscrpljenost kod dijareje\n✔ Bez glutena, bez šećera i konzervansa!\nPROBIOTIK + PREBIOTIK+ VITAMIN C + CINK + REHIDRATACIJA\nSadrži visoku koncentraciju živih probiotskih kultura Lactobacillus acidophilus i Bifidobacterium lactis.\nLaktobacilusi i bifido bakterije su prirodni stanovnici crevnog trakta.Ove dve dobroćudne bakterije su najduže primenjivane i najbolje ispitane bakterije.\nLaktobacilius I bifido bakterije se vezuju za zid creva, i na taj način deluju kao barijera:\nREHIDRATACIJA dve kesice\nOralnom rehidratacijom nadoknađuje se izgubljena tečnost i elektroliti koji se gube u toku dijareje, i vraćaju organizmu neophodnu svezinu i energiju.\nEvropsko udruženje pedijatara gastroenterologa (ESPGHAN), UNICEF i Svetska Zdravstvena Organizacija (SZO) preporučuju oralnu rehidrataciju kao prvu liniju u terapiji dijareje zbog klinički dokazane efikasnosti u ublažavanju težine i dužine trajanja dijareje.\nCink podstiče regeneraciju epitela crevne sluznice i normalizaciju funkcije creva, i tako smanjuje težinu i vreme trajanja dijareje.Takodje pomaže u jačanju imuniteta i povećavanju odbrambene sposobnosti organizma.\nZbog dokazanog povoljnog efekta cinka u stanjima akutne dijareje kod dece Svetska zdravstvena organizacija preporučuje obaveznu suplementaciju cinka uz preparate za rehidrataciju i probiotike.\nVitamin C100% PDU (preporucene dnevne doze)\nVitamin C je snažan antioksidans koji učestvuje u zaštiti ćelija i tkiva od oštećenja usled delovanja slobodnih radikala. Antioksidansna svojstva vitamina C, kao i imunostimulatorni efekat, doprinose jačanju odbrambenih sposobnosti organizma I uspostavljanju normalne funkcije imunog sistema.\nZahvaljujući tome što utiče na stvaranje energije na ćeliskom nivou Vitamin C umanjuje iscrpljenost i umor, koji prate dijareju.\nBrzo zaustavlja akutnu dijareju, dijareju izazvanu antibioticima ili na putovanjima (usled promene vode, ishrane, klimatskih uslova)\nUčestvuje u jačanju imuniteta i bržem oporavku kod prehlada, bakterijskih i virusnih infekcija, i povoljno utiče na zdravlje deteta\nPospešuje funkciju creva i reguliše varenje\nZbog jedinstvenog sastava, vitamina C i cinka, namenjen je i deci sa:\nDeci sa čestim alergijskim reakcijama\nProbio Choco + C + Zn može se davati deci i preventivno, kako bi se sprečilo negativno dejstvo spoljašnjih štetnih faktora i ojačao imunitet.\n✔ Kod akutne dijareje\n✔ Dijareje izazvane antibioticima\n✔ Na putovanjima\n✔ Kod oslabljenog imuniteta zbog čestih infekcija\n✔ Kod alergiskih reakcija\nPreporučeni dnevni unos za decu do 4 godine je jedna čokoladica dnevno.\nDeca preko 4 godine mogu uzimati 2 čokoladice dnevno.\nPreporučuje se čuvanje u frižideru kako bi se čokoladice lakše vadile iz blistera.\n20 čokoladica u obliku medvedića.\nprobiotik, imunitet, probiotici