Ustavni sud BiH potvrdio: Nadležne institucije su prekršile pravo na slobodu okupljanja LGBTI zajednice jer nisu zaštitile Festival Merlinka - LGBTI.ba\nUstavni sud BiH je na sjednici od 19. decembra 2018. godine usvojio apelaciju Sarajevskog otvorenog centra i drugih, te donio odluku kojom je potvrđeno da su vlasti Kantona Sarajevo prekršile pravo na slobodu okupljanja LGBTI osoba tako što nisu obezbijedile sigurnost učesnika/ca na Festivalu Merlinka 2014. godine. Ustavni sud potvrdio je i da su vlasti propuštanjem da osiguraju sigurnost učesnika/ca, ali i da provedu temeljnu istragu i sankcionišu počinitelje nasilja, prekršile i zabranu podvrgavanja mučenju ili nečovječnom ili ponižavajućem postupanju, odnosno da su omogućile da se na Festivalu desi homofobno i transfobno nasilje. Prema odluci Ustavnog suda BiH, vlade Federacije BiH i Kantona Sarajevo apelantima/cama moraju isplatiti ukupni iznos od 8.000 KM kao naknadu za ovaj propust i pretrpljeno nasilje, strah i stres, u roku od tri mjeseca.\nPodsjećamo da je tokom održavanja Festivala Merlinka, 1. februara 2014. godine, u kino Kriterion u Sarajevu upalo 14 maskiranih napadača koji su prekinuli diskusiju koja se odvijala, te napali učesnike/ce Festivala. Dvije osobe su zadobile tjelesne ozljede, te su prevezene u Klinički centar Univerziteta u Sarajevu. Iako je Sarajevski otvoreni centar podnio krivične prijave Tužilaštvu Kantona Sarajevo protiv napadača, kao i odgovornih policijskih službenika, do decembra 2018. godine pokrenut je postupak protiv samo jednog osumnjičenog. Unutar Ministarstva unutrašnjih poslova proveden je postupak za ispitivanje odgovornosti policijskih službenika za nepojavljivanje na Festivalu u dogovoreno vrijeme, kojim su odgovorne osobe prvo sankcionisane, a onda po žalbi oslobođene odgovornosti. Iz ovih razloga Sarajevski otvoreni centar i 10 drugih apelanata/ica podnijeli su u novembru 2016. godine apelaciju Ustavnom sudu BiH, tražeći da se utvrdi odgovornost nadležnih institucija za kršenje slobode okupljanja LGBTI osoba, te neosiguravanje učesnika/ca i neprocesuiranje počinitelja nasilja.\nEmina Bošnjak, izvršna direktorica Sarajevskog otvorenog centra, potvrdila je da je ova odluka Ustavnog suda velika pobjeda za LGBTI zajednicu i posebno značajna u svjetlu opstrukcija slobode okupljanja LGBTI osoba u Kantonu Sarajevo u protekle dvije godine. Bošnjak je naglasila da je sloboda okupljanja jedno od osnovnih ljudskih prava koje je posebno značajno za afirmisanje interesa marginaliziranih društvenih grupa kao što su LGBTI osobe, te najavila da će u svjetlu ove odluke i Sarajevski otvoreni centar u narednom periodu poduzeti značajne korake.\nVladana Vasić, rukovoditeljica zagovaranja u Sarajevskom otvorenom centru, naglasila je da je ova odluka bitna i u kontektstu borbe protiv nasilja nad LGBTI osobama, te prepoznavanja inertnosti i oklijevanja nadležnih institucija da isto sankcionišu. Vasić je dodala da je Festival Merlinka postao simbol otpora nasilju i represiji LGBTI osoba, te pozvala sve da posjete ovogodišnju Merlinku koja će se održati od 7. do 9. februara. Više o programu Merlinke pogledajte ovdje.\nTekst odluke Ustavnog suda BiH dostupan je ovdje.\nhomofobija merlinka nasilje nad LGBT osobama transfobija ustavni sud BiH


Digitalna istraživanja - MASMI Beograd\nMarketing istraživanje 2.0\nTržište istraživačkih usluga prolazi kroz turbulentne promene uzrokovane pojavom novih tehnika za prikupljanje podataka, s jedne strane i sve ograničenijim budžetima za istraživanje, sa druge.\nOvi trendovi doveli su do unapređivanja kvantitativnih i kvalitativnih metoda alatkama za efikasnije i povoljnije prikupljanje podataka, prevazilaženje geografskih barijera i olakšavanje regrutovanja ciljnih grupa do kojih je inače teško dopreti.\nOslanjajući se na osnovne principe fokus grupe kao istraživačke tehnike, uz korišćenje modela internet komunikacije i društvenih mreža, kompanija za istraživanje tržišta MASMI je razvila platformu za kvalitativno on-line istraživanje pod nazivom MASMI Web Forum.\nOva kvalitativna metodologija zasnovana na je na platformi koja ima puno sličnosti sa sveprisutnom formom društvenih mreža – ispitanici u istraživanju su članovi zatvorene internet zajednice, angažovani da diskutuju na zadatu temu. Slično kao u standardnim fokus grupama, moderator upoznaje ispitanike sa temom diskusije, postavlja pitanja i podstiče razmenu mišljenja među učesnicima. Za razliku od tradicionalnih fokus grupa u kojima su ispitanici okupljeni u jednoj prostoriji, učesnici MASMI Web Foruma se u različito vreme uključuju u diskusiju, onda kada to njima odgovara, iz svog stana, kancelarije ili bilo kog drugog mesta sa svog telefona. U diskusiji na MASMI Web Forumu, koja traje od 3 do 10 dana, najčešće učestvuje 10 – 25 članova. U slučaju potrebe za kontinuiranim istraživanjem iz više etapa, ove internet zajednice mogu trajati i nekoliko meseci.\n← Branding & Komunikacija Razvoj novih proizvoda & Testiranje koncepata →\nMASMI Web Forum\nVesti iz MASMI-ja\nMASMI na konferenciji ICSD 2017


U četrdeseti dan posle Božića, pravoslavni vernici svetkuju crkveni i državni praznik Sretenje Gospodnje. Ovaj praznik uspomena je na dan kada je Bogorodica prvi put uvela u hram novorođenog Hrista, da bi ga posvetila Bogu.\nNa današnji dan, dogodio se prvi susret čoveka i Boga pod krovom Jerusalimskog hrama. Na svoje ruke, novorođenog Mesiju, primio je pravedni Simeon Bogonosac. Ovaj događaj iz života crkve opisan je u četvorojevanđeljima gde se među svedocima pominje i Ana, kći Fanuilova, koja je prisustvovala Sretenju Gospodnjem, i potom objavila stanovnicima Jerusalima da je "konačno stigao onaj koji je odavno najavljivan i očekivan". Predanje dalje kaže da su fariseji obavestili cara Iroda o događaju u jeruslamskom hramu. Uveren da je to novi car koga su najavili proroci sa Istoka, Irod je naredio da ubiju Isusa. Međutim, prema uputstvu Anđela Božjeg, božanska porodica je već bila na putu za Misir. Sretenje se slavi od vremena cara Justinijana, kada je epidemija kuge odnosila i do 5.000 života dnevno, a zemljotres u Antiohiji ostavio za sobom veliku pustoš.\nPraznik je ustanovljen još u najstarijem dobu Hrišćanstva, ali se svečano počeo proslavljati tek oko 541-542. godine, za vreme cara Justinijana. U Carigradu i okolini se beše pojavio veliki pomor, koji je za tri meseca odneo deset hiljada ljudi, a u Antiohiji se javiše jaki zemljotresi. Na Sretenje su držana velika narodno-svečana moletstvija i nevolje su prestale.\nOvaj praznik Crkva slavi 2. februara, no ako se desi da pada u Čisti Ponedeljak (tj. prve nedelje Velikog posta), njegovo se praznovanje prenosi i Sirnu, tj. Belu Nedelju.\nSlava Sretenje Gospodnje, veoma je poštovana u srpskom narodu i za nju vezuju važne događaje i svoju tradiciju. Sretenje Gospodnje 1804. godine presudno je za istoriju srpskog naroda, jer je tog dana Karađorđe Petrović podigao u Orašcu na zboru sprskih knezova i prvaka Prvi srpski ustanak. Istog dana, na Sretenje Gospodnje godine 1835. u Kragujevcu je proglašen i prvi ustav kneževine Srbije, poznat kao Sretenjski ustav, a Srbija na ovaj dan slavi Dan državnosti.\nOd Sretenja, po narodnom verovanju, dani počnu dužati, a noći kraćati, te stoga seljaci kažu: "Sretenje obretenje".\nJoš se veruje da se toga dana sreću zima i leto i prekorno se pozdravljaju: "Ti meni daješ gole i bose ljude, a ja tebi obučene" - kazuje zima letu, a leto odgovara: "Istina, ali se meni mnogo više raduju nego tebi".\nOd ovog dana više ne može biti onakve studeni kao pre toga.\nNa Sretenje, kažu, medved izlazi iz svoje jazbine i pogleda niz sunce: ako spazi svoju senku, vraća se u jazbinu da produži spavanje još šest nedelja jer će i zima još toliko trajati; ako je ne vidi, uputi se u šumu, da traži hranu.\nVrapci do Sretenja biraju svoje neveste, a na taj dan se venčavaju i tada su najglasniji i najbučniji.\nDevojke dobro gledaju koga će prvog ujutro sresti, jer će i mladoženja biti isti takav po duši i izgledu.


BOYY torbice polako pronalaze mjesto u ormaru svake trendseterice\nTorbice koje polako pronalaze mjesto u ormaru svake trendseterice\nA post shared by Jessie Bush (@wethepeoplestyle) on Sep 5, 2018 at 7:08am PDT\nImati dobru torbu zaista znači puno za žensku svakodnevicu, što se tiče praktične i modne strane podjednako. Dobra će torba će podići apsolutno svaku kombinaciju, a ako ujedno u nju možete staviti sve što vam treba, onda ste riješili dva problema istovremeno. Snagu modnih dodataka jako dobro prepoznaju i dizajneri koji će u svakoj kolekciji predstaviti bar nekoliko odličnih torbi, a imaju li malo sreće, te će torbe doći na listu bestsellera i it komada.\nA post shared by B O Y Y (@boyyboutique) on Aug 24, 2018 at 7:50am PDT\nVeliku ulogu u tome igraju i društvene mreže, pogotovo u današnjem svijetu gdje neprestano tražimo informacije i inspiraciju na profilima trendseterica. Ona grupa žena koja ima nevjerojatan utjecaj na kupce definitivno ima moć jedan model učiniti kultnim, a trenutno su to svakako Skandinavke. Zato ne iznenađuje da su, počevši od prošle godine, na radar postavile brend BOYY koji svakako do tada nije bio nepoznat, ali su ga one proslavile u street style kronikama.\nA post shared by Vanessa Hong (@thehautepursuit) on Aug 9, 2018 at 12:00pm PDT\nBOYY je nastao u New Yorku, spojem dvaju dizajnera iz Montreala te Bangkoka. Ove dvije estetike kreirale su modele kojima je glavna nit vodilja da ženski modni dodatak ima i svoju muževnu stranu kako bi se balansirala. Torbe koje proizađu iz ovog procesa imaju bezvremenski feel s daškom futurizma i najpoznatije su postale po svojim strogim četvrtastim linija i velikim kopčama na prednoj strani. Od torbica oko struka koje su Skandinavke ponijele sa stilom, do ručnih torbica, BOYY ove sezone zaista osvaja.\nMože ga se pronaći na gotovo svim retail stranicama, ali i na službenoj stranici s koje dostavljaju u Hrvatsku. Na linku pogledajte kakve sve genijalne modele imamo.\nA post shared by Hanna Stefansson (@hannastefansson) on Jan 31, 2018 at 4:06am PST\nA post shared by TALISA SUTTON (@talisa_sutton) on Aug 5, 2018 at 3:59pm PDT\nA post shared by Saasha Burns (@saasha_burns) on Jul 1, 2018 at 4:10pm PDT\nSjećate li se vremena kada je Ciglica bila obavezan poklon?


Laguna - Bukmarker - Besteler Gaela Faja „Mala zemlja“ bavi se istorijom i identitetom - Knjige o kojima se priča\nGael Faj, reper i pisac, spremno priznaje da je njegov debitantski roman donekle zasnovan na njegovom detinjstvu. Faj je odrastao u Burundiju za vreme previranja koja su inspirisala knjigu „Mala zemlja“. Objavljena je u Francuskoj pre dve godine i dobila je velika priznanja. Prevedena je na 35 jezika i upravo je izašla na sprskom.\nRoman počinje 1992, pred sam početak građanskog rata u Burundiju i genocida u Ruandi. Za Gabrijela, desetogodišnjeg naratora i glavnog lika, srećno detinjstvo će upravo biti uništeno.\n„Mala zemlja“ se u Francuskoj prodala u 700.000 primeraka i osvojila je nekoliko književnih nagrada. Faj kaže da to uopšte nije očekivao za prvu knjigu – posebno onu koja se bavi tako brutalnom temom. „Priča o dečaku koji odrasta u komšiluku Budžumbure je nešto za šta nismo očekivali da će imati tako uspešan odziv“, kaže Faj. Knjiga je takođe na „Tajmovoj“ listi novih knjiga koje morate pročitati ovog leta.\nU knjizi, Gabrijel je melez, otac mu je Francuz, a majka Ruanđanka – kao Faj. Ali Faj je oprezan kada govori o tome šta u knjizi potiče iz njegovog života. „Gabrijel prolazi kroz istu političku situaciju kao ja, i melez je poput mene. Ali njegova zapažanja dolaze iz mog kasnijeg života. Stvarni životi su uvek kompleksniji od onih fiktivnih. Da sam ispričao moju priču, niko mi ne bi verovao“, kaže Faj.\nKako je postao pisac\nPoput njegovog junaka, Faj je izbegao u Francusku kao dečak, pošto je politička situacija u Burundiju postajala sve opasnija.\nNaposletku je počeo da piše, ali sebe nije smatrao romanopiscem sve dok ga jedan urednik, čiji je sin slušao Fajovu neodoljivu rep muziku, nije ohrabrio da piše priče. Nezavisna urednica Katrin Nabokov – rođaka književnog džina Vladimira Nabokova – kaže da su je Fajovi poetski stihovi zarobili.\n„Bila sam šokirana“, priča Nabokovljeva. „Momentalno me je oduševio. Pre svega, kvalitet i dubina njegovog stila, jer su tekstovi bili dobro napisani i razvijeni, ali mimo toga, neke pesme su predstavljale čitave narative. Već je pričao priče (u pesmama). A kada sam čula njegove intervjue i čitala o njemu, shvatila sam da ima veoma snažnu ličnu priču“, objašnjava Nabokova.\nKontaktirala ga je i ubedila da više piše o svom životu. Faj kaže da je to bilo oslobađajuće jer mu je stavljanje reči na papir pomoglo da preuzme kontrolu nad svojim identitetom.\nNjegova priča njegovim rečima\n„Oduvek sam imao impresiju da mi je spoljašnost nametnula moj život, da su mi identitete na silu postavili društvo i porodica. Da je odlučeno da budem melez – pola belac, pola crnac. Zbog toga sam se uvek osećao neprijatno. I smatram da mi je pisanje pomoglo da odlučim ko sam. Dozvolilo mi je da pronađem svoje reči da ispričam priču.“\nFaj objašnjava da je počeo da se muči sa svojim identitetom kada su on i njegova sestra izbegli u Francusku. „Dolazak u Francusku je učinio da otkrijem da sam crnac. To mi je bilo novo. Jer sam u Burundiju bio belac. Kada su ljudi braon kože poput mene šetali ulicama, deca su ih zvala ’muzungu’, što znači beo“, kaže Faj. „Tako da je dolazak u Francusku i iznenadno shvatanje da sam u očima mojih drugara crn, bilo nešto skroz novo.“\nO svom multikulturnom i mešovitom identitetu govori u knjizi i pesmama, poput ’Metis’ ili „Mešanac“. U njoj piše: „Kada se dve reke spoje, one postaju samo jedna. Kroz fuziju, naše kulture više ne mogu da se razlikuju jedna od druge.“\nFuzija kultura je takođe tema njegove pesme, „Paris Meteaque“, ili „Stranac-Pariz“, grad koji je Faju ponudio sklonište kada je bio tinejdžer bez kuće.\n„Ono što me je nateralo da zavolim ovaj grad kao mali dečak koji je pobegao iz Budžumbre je to što sam upoznao i druge izbeglice koje su prolazile kroz njega i koje su nosile celu svoju kulturu u koferu. To nam je pomoglo da formiramo posebnu vezu i naučimo jedni od drugih.“\nU pesmi, Faj priča o bogatoj raznovrsnosti Pariza, gde se akcenat radničke klase „meša sa Azijom, Amerikom, Afrikom.“\nRanije ove godine, Faj je osvojio nagradu za muzički performans u Francuskoj. Trenutno je na turneji po Evropi, ali su on i njegova porodica u Parizu.\nPre nekoliko godina, Faj se preselio u Kigali u Ruandi, grad iz kog je njegova majka. Kaže da su mu prizor drveća Manga i zvuk lokalnog jezika pomogli da zaleči rane azila. „Nema ništa gore od predstavljanja kao, citiram: 'pisac u egzilu', ako ste u mogućnosti da se vratite kući“, kaže Faj.\nPosvećen je tome da Runada – jedan od njegovih domova – prebrodi mračnu prošlost. Član je asocijacije koju je formirala njegova rodbina u pokušaju da u Francuskoj pronađu osumnjičene za genocid i izvedu ih pred lice pravde. „Društvo Ruande neće moći da se obnovi dok se pravda ne sprovede“, kaže Faj.\n„Dobio sam poruke iz Iraka, Sirije i Libana, pisali su mi mladi ljudi. ’Ovo je naša priča. Gabrijel je poput nas, rat je, ono što je osetio, baš takav.’ To je stvarno zanimljivo.“\nFaj već radi na svom drugom romanu o afro-evropskoj rok zvezdi. U međuvremenu, rep zvezda izvodi koncert u Severnoj Americi na Frankofonom festivalu u Montrealu i nastavlja turneju do decembra.


Grad Čapljina: 180 poljoprivrednika dobit će subvencije za proljetnu sjetvu - Akta.ba\n10.08.2020. 09:53 / Izvor: Akta.ba\nIvan Merdžan iz gradske službe za Poljoprivredu i zaštitu okoliša za Akta.ba je kazao da je nakon uredno objavljenog javnog poziva i obrade dospjelih zahtjeva 180 poljoprivrednika zadovoljilo uslove i dobit će subvenciju.\n"Ovaj dio sredstava namijenjen je za subvencioniranje proljetne sjeteve na području Grada Čapljine kroz sufinansiranje nabavki sjemena, mineralnog gnojiva i zaštitnih sredstava. Sve se ovo čini kako bi se ublažile negativne ekonomske posljedice izazvane epidemijom koronavirusa. Svaki poljoprivredni proizvođač će dobivena sredstva utrošiti za unaprjeđenje svoje proizvodnje”, kazao je Merdžan.\nNa pitanje da li su poljoprivredni proizvođači zadovoljni finansijskim izdvajanjima, Merdžan kaže poljoprivredni proizvođači nikad ne mogu biti zadovoljni sa dobivenim poticajima, sredstva Vlade HNŽ su značajna ali nedostatna ako se kompariramo sa okruženjem.


Kovačević: Najbolji Egzit u proteklih pet godina | Autonomija\nKovačević: Najbolji Egzit u proteklih pet godina\nNastup potvrdili Atoms for Peace, Snoop Lion, Block Party, direktan prenos festivala na Youtube kanalu\nGeneralni menadžer Egzit (Exit) festivala u Novom Sadu Dušan Kovačević izjavio je da će program ovogodišnjeg festivala biti jedan od najboljih u proteklih pet godina i da će zabava biti upotpunjena nizom iznenađenja i novosti.\nOn je agenciji Beta rekao da će ove godine Egzit početi dan ranije, u sredu 10. jula, i da će taj dodatni dan biti kombinacija događaja u samom Novom Sadu i na Petrovaradinskoj tvrđavi.\n„Događaji u gradu će početi još i ranije, i ono što sada možemo da najavimo jeste da će se sve dešavati na više lokacija u gradu, a ideja je da turisti koji dolaze na festival otkriju Novi Sad“, rekao je Kovačević.\nOn je najavio da će organizacioni tim ove godine pozvati sve posetioce, umetnike i organizacije da preko Egzit open sors (Exit Open Source) pokreta učestvuju u kreiranju festivala.\n„Poenta ove kampanje jeste da svako može dati svoje mišljenje i ideju o tome kako vidi Egzit, kako vidi neke male bine, instalacije i zabavu, a najbolje od tih ideja biće realizovane na samom festivalu“, rekao je Kovačević.\nKako je raije najavljeno, nastup na Egzit festivalu potvrdili su bend Atoms for pis (Atoms for Peace), koji je osnovao poznati pevač kultne grupe Rejdiohed (Radiohead), zatim američki reper Snup Dog (Snoop) pod novim imenom Snup Lajon (Snoop Lion), kao i Blok Parti (Block Party) koji će prvi put nastupiti u Srbiji.\nKovačević je najavio i saradnju sa UKF radiom, zahvaljujući kojoj će program na glavnoj posle nastupa glavnih zvezda biti obogaćen izvođačima iz sveta „dram end bejs“ (Drum&Baš) muzike.\nPrema rečima Kovačevića, Egzit je ostvario saradnju i sa kompanijom Gugl (Google), koja će na svom Jutjub (You Tube) kanalu prenositi ceo festival uživo.\n„I ove godine očekujemo da će Novi Sad dati punu podršku, delom finansijsku, a delom logističku u smislu angažmana javnih preduzeća. Imamo potvrdu od gradskih, pokrajinskih i republičkih vlasti da oni stoje iza Egzita i da ga podržavaju i očekujemo da će tako i biti“, dodao je Kovačević.\nOvogodišnji Egzit festival biće održan od 10. do 14. jula na Petrovaradinskoj tvrđavi u Novom Sadu, a organizatori su najavili da će i ove godine posetioci moći zabavu i smeštaj da potraže u Egzitovom kampu.


Devica je zemljani znak. Vladajuća planeta ovog znaka je Merkur. Podseća na slovo „m“ sa petljom. Ovako izgleda astrološki simbol horoskopskog znaka Device:


NAPRAVITE LEPINJE ILI HLEB SA KROMPIROM\nPočetna stranicaHljeb i PecivaNAPRAVITE LEPINJE ILI HLEB SA KROMPIROM\nModerator veljače 21, 2016\n-3 kom krompir srednje velicine\n-550 +50gr brasno za testo i posipanje\n-1 pak suvi kvasac\n-2 kasike maslinovo ulje za testo\n-2-3 kasike ulje za premazivanje\n-200ml mlake vode\n-2 kasicice sol\n-1 kasisica secer\nU vrucoj vodi stavimo krompire da se kuvaju. Kad su gotovi odstranimo ljusku i izgnjecimo alatkicom za pire. U dubljoj posudi stavimo brasno,sol,secer,kvasac,pire od krompira,maslinovo ulje i polako dodajemo mlaku vodu.Mesimo rukom ,testo treba da bude mekano ali ne sme da se lepi za ruke tako da po potrebi posipamo malo brasna na radni sto i mesimo dok testo postane mazno i elasticno. Stavimo testo u pobrasnjenoj posudi a povrsinu premazemo uljem.Pokrijemo najlonskom folijom i krpom pa ostavimo da raste oko 30min.\nNadoslo testo izrucimo na radni sto,nezno premesimo i delimo na 5 dela .Blago pouljanim rukama od svakog dela oblikujemo lepinju i redjamo ih u veliki pleh od rerne oblozen pek papirom.Ako zelimo hleb oblikujemo jednu duguljastu veknu. Povrsinu lepinja cetkicom tanko premazemo uljem ,pokrijemo i ostavimo da odmara jos 30min.Narasle lepinje pomocu cedaljke pospemo brasnom a zatim ostrim nozem rezemo na nekoliko mesta.\nLepinje pecemo u prethodno ugrejanoj rerni na 200c oko 30-35min a ako smo oblikovali veknu hleba onda pecemo oko 45min\nJednostavno neodoljive !!\nOdgovaraju uz sva kuvana jela ali imaju posebnu mekocu tako da odlicno pasuju uz sir,pecene paprike,paradajz a dusu dale da se udruze sa ajvarom ili nesto slicno .Sto se mene tice mogu i bez icega ! Dobar apetit !!!!!\nLEDENI VJETAR SA JAGODAMA - PREUKUSNO!\nlipnja 04, 2013\nBEZ KONKURENCIJE DEFINITIVNO NAJBOLJI KOLAČ SA JAGODAMA\nlipnja 03, 2013\nTiramisu sa jagodama ( najbrzi tiramisu ) 30 min\nožujka 04, 2013\nFANTAZIJA KOLAČ SA MALINAMA ILI JAGODAMA BEZ PEČENJA\nlipnja 05, 2013\nMRAMORNI KOLAČ ZA 30 MIN\ntravnja 17, 2013\nVANILIJA KOLAC: JEDNOSTAVNO,JEFTINO I BRZO


“Zbog onih koje voliš”\nvideoprilog Emine Macić (Federacija danas)\nObjavljeno: 16.05.2022. 18:50 Uređeno: 16.05.2022. 19:53\nZavod za javno zdravstvo Federacije BiH provodi kampanju pod nazivom “Zbog onih koje voliš”. Sastoji se od promotivnih plakata i izjava građana koji se namjeravaju vakcinisati, a njome su obuhvaćene tri grupe - zdravstveni radnici, osobe starije od 60 godina, te mladi.\nUloga zdravstvenih radnika je jako važna, jer su oni vodeći i najrelevantniji izvor informacija za građane. Epidemiolozi svakodnevno ukazuju da je vakcinacija najbolja zaštita od koronavirusa.\nSiniša Skočibušić, direktor Zavoda za javno zdravstvo FBiH, precizira kako je cilj da bude manje umrlih, manje bolesnih te da kliničke slike budu blaže.\nZa uspješnost kampanje bilo koje vrste potrebna je uključenost cjelokupne zajednice. Ističu da su jako zahvalni medijima jer su bili izuzetno korisni i profesionalni tokom pandemije.\n“Uspjeli smo postići odgovrajuću saradnju i prenijeti na najbolji mogući način informacije javnosti. Nadam se da će i u narednom periodu tako biti. Pandemija nije gotova, mi ne znamo šta nas čeka na jesen, svi se pripremaju i razmišlaju o tome šta će biti”, dodaje Marina Bera, pomoćnica ministra zdravstva FBiH.\nNaglašavaju da je vakcinacija jedini način da zaštitimo sebe i svoje bližnje da bismo što lakše podnijeli novi val koji je navaljen za jesen, te kako bi zdravstveni sistem bio što manje opterećen. Nadaju se da ćemo iz pandemije izaći sa što boljim rezultatima.\nPotpisan sporazum za bolji kvalitet života oboljelih od dijabetesa\nNovi horizonti dijabetes Zavod za javno zdravstvo FBiH\n0 07.06.2022 19:53\nSkočibušić: Povećanje broja zaraženih osoba koronavirusom\n0 11.01.2022 12:49\nSiniša Skočibušić direktor Zavod za javno zdravstvo FBiH\n0 17.11.2021 10:51\nModerna vakcina Zavod za javno zdravstvo FBiH\n0 29.10.2021 17:10


Maja Gojković, predsednica Skupštine republike Srbije u poseti Institutu "Vinča" - Institut za nuklearne nauke "Vinča"\nMaja Gojković, predsednica UO Agencije Agencije za zaštitu od jonizujućih zračenja i nuklearnu sigurnost Srbije i predsednica Skupštine republike Srbije, danas je obišla Institut za nuklearne nauke „Vinča“.\nDirektorka Instituta, Milica Marčeta Kaninski, zajedno sa svojim saradnicima upoznala je gošću sa delatnošću ove vodeće naučno-istraživačke institucije i značajem koji institut “Vinča“ doprinosi ekonomskom i društvenom razvoju Republike Srbije, primenom svojih multidisciplinarnih i transdisciplinarnih istraživanja.\nOvom prilikom g-đa Gojković obišla je Laboratoriju za fizičku hemiju, kao i Laboratoriju za radijacionu hemiju i fiziku „GAMA“ i sa naučnicima koji u njima rade razgovarala o brojnim temama: istraživačkim rezultatima, popularizaciji nauke i podizanju društvene svesti o značaju naučnih istraživanja i inovacija za društvo u celini.\nKD AUTOMOBIL - 22.10.2019. 160\nJavni poziv automobili 160\nJAVNI POZIV servisiranje peci 170\nKD Servisiranje laboratorijskih uredjaja 170


Istorija ”srećnog” Slema\n– January 10, 2013Posted in: AUSTRALIAN OPEN, Glavne vesti, Izdvajamo\nOtvoreno prvenstvo Australije je teniski turnir koji se održava svake godine i traje dve nedelje u januaru (u prošlosti održavao u decembru). Hronološki je prvi Grend slem turnir u godini. Turnir se održava u Melburnu. Otvoreno prvenstvo Australije je osvojilo više različitih tenisera od svih ostalih Grend slem turnira. Pored Ozi opena, nadimak mu je i Srećni slem (Happy slam)\nTurnir je prvi put održan 1905. godine. Kao i ostali GS turniri, bio je jedan od najuglednijih turnira za amaterske tenisere i zvao se Australijski šampionat, dok nije dobio sadašnje ime, 1968. godine. U početku se igralo na travi u predgrađu Melburna, dok nije 1980. godine preseljen u Melburn park, u centru grada. Nakon toga, igrao se na zelenoj tvrdoj podlozi, kao i Otvoreno prvenstvo SAD, dok 2008. nije dobio prepoznatljivu plavu boju, u skladu sa svojom ”okeanskom lokacijom”. Na turniru, osim pojedinačne i konkurencije parova za žene, muškarce i juniore, igraju i mešani parovi.\nNole na korak od...\nZa razliku od ostalih GS-ova, Australija u muškoj pojedinačnoj konkurenciji nikada nije bila mesto dominacije nekog tenisera, mada se mogu izdvojiti neki.\nPre open ere, jedini se Roj Emerson može pohvaliti sa 6 titula. Ali, nekada, AO je bio GS koji su vrhunski teniseri i teniserke preskakali zbog udaljenosti i troškova puta, tako da se može reći da konkurencija nije bila ista, slično kao i na US open.\nŠto se open ere tiče, 14 tenisera je osvajalo ovaj turnir, ali samo njih 4 više od 2 puta. To su Mats Vilander i Novak Đoković, sa po 3, i Andre Agasi i Rodžer Federer sa po 4. Od toga, čak 9 tenisera je osvojilo 2 uzastopna trofeja u Melburnu, ali niko nikada više od toga. Jedini koji je osvojio samo 1 tokom open ere, bio je Emerson. Osvajanjem titule na ovogodišnjem izdanju, Novak Đoković bi postao prvi teniser u istoriji open ere koji je osvojio 3 uzastopna prvenstva Australije. Jedino su pomenuti Emerson, koji je osvojio 5 za redom, i Džek Kroford, koje je osvojio 3, osvajali više pre ”nove” ere.\nSa druge strane, u konkurenciji parova, braća Brajan su u poslednjih 9 izdanja ovog turnira bili čak u 8 finala, uz 5 osvojenih titula, od toga 3 u nizu. Pored njih, u poslednjoj deceniji su Mišel Ljodra i Fabris Santoro imali dosta uspeha sa 2 titule iz 4, odnosno 3 finala na ovom turniru. Pored njih, slične uspehe su imali Danijel Nestor, Maheš Bupati i Leander Paes, svaki od njih igravši u bar 3 finala. Pre 80-ih godina, ovaj turnir je, verovatno iz pomenutih razloga udaljenosti, pripadao skoro isključivo australijskim teniserima, među kojima je svakako najuspešniji Adrian Kvist sa 10 titula, i to sve u nizu, pre ” nove ere”.\nSerena, ko drugi…\nZa razliku od muškog dela, žene su imale običaj da uspostavljaju koliku toliku dominaciju nad Otvorenim prvenstvom Australije. Sve to možemo gledati u talasima. Sa početkom open ere, i australijske teniserke nastavile su da dominiraju ovim turnirom. Margaret Kort, koja je osvojila 7 titula pre open ere, nastavila je uspehe osvojivši još 4. Nakon tri uzastopna poraza u finalu, Ivon Gualgong Kouli osvojila je 3 od svoje 4 titule. Nakon njih, australijska dominacija se polako završava dolaskom Evert-Navratilova ere, koje su učestvovale u 9 finala, od čega je Martina osvojila 3, a Kris 2 titule, isto kao i Hana Mandikova. Sledeće na redu bile su Monika Seleš i Štefi Graf, koje su osvojile narednih 8 od 9 šampionata, svaka po četiri, usput napravivši svaka po seriju od 3 uzastopna trijumfa. Krajem 90-ih Martina Hingis pravi niz od 6 finala, od kojih osvaja prva 3, gde je u poslednja dva bila poražena od strane Dženifer Kapriati. U 2000-tim godinama, dolazi i era Serene Vilijams. U periodu od ’01 do ’09-e, Vilijamsova je osvojila svaki turnir koji je igran neparne godine, a poslednji, peti, osvojila je 2010. U međuvremenu, ni jedna druga teniserka nije uspela da osvoji trofej više od jednom, mada je Žistin Enan jedina koja je uspela da učestvuje 3 puta u finalu, ali osvojivši samo 1 titulu.\nŠto se parova tiče, apsolutni rekord drže Martina Navratilova i Pem Šrajver sa 7 titula u nizu zajedno, dok je Martina osvojila još jednu sa drugom partnerkom. Pre njih, naravno, bila je to australijska dominacija, koji su sa 12 titula najuspešnij, dok se posle njih izdvojilo par teniserki. Među uspešnijim teniserkama, sa 3 i više finala tokom 90-ih, bile su Điđi Fernandez, Nataša Zvereva, Meri Džo Fernandez, Aranča Sančez Vikario, Martina Hingis i Lindzi Devenport, od kojih su samo Aranča i Martina osvojile 3, odnosno 4 titule. Tokom 2000-tih godina, jedino su se izdvojile Serena i Venus Vilijams sa 4 titule.\nKo će osvojiti tiulu ove godine, da li će Novak oboriti rekord, da li će Mari nastaviti Gren slem uspeh započet na US openu ili će Federer pokazati opet svoju veličinu, ili će ipak neko iskoristiti neučestvovanje Rafaela Nadala i ušunjati se u finale i napraviti iznenađenje? Del Potro, Ferer, Berdih, neko drugi? Favoriti se svakako svode na tih 5-6 imena.\nKod devojaka, AO je jedan od slemova koji je retko kada dao neočekivane pobednice. Da li će nastaviti da dominiraju Viktorija Azarenka, Serena Vilijams i Marija Šarapova, koje poslednjih godina uspostavljaju dominaciju nad ženskim tenisom nalik na mušku veliku četvorku, ili će Kvitova, Li, Vožnjacki, Stosur, Radvanjska i Kerber pokazati zašto su bile ili jesu top 5, a većina njih i GS finalistikinje, neke i osvajačice?\nVidećemo, za samo dve nedelje 🙂\nNajviše titula, pojedinačno Pre ‘Open’ ere Roy Emerson 6 1961, 1963, 1964, 1965, 1966, 1967\nTokom ‘Open’ ere Andre Agassi\nRoger Federer 4 1995, 2000, 2001, 2003\nNajviše titula u nizu, pojedinačno Pre ‘Open’ ere Roy Emerson 5 1963, 1964, 1965, 1966, 1967\nTokom ‘Open’ ere Ken Rosewall\nNovak Djokovic 2 1971, 1972\nNajviše titula, parovi Pre ‘Open’ ere Adrian Quist 10 1936, 1937, 1938, 1939, 1940, 1946, 1947, 1948, 1949, 1950\nTokom ‘Open’ ere Bob Bryan\nMike Bryan 5 2006, 2007, 2009, 2010, 2011\nNajviše titula u nizu, parovi Pre ‘Open’ ere Adrian Quist 10 1936, 1937, 1938, 1939, 1940, 1946, 1947, 1948, 1949, 1950\nNajviše titula u mešovitim parovima Pre ‘Open’ ere Harry Hopman\nTokom ‘Open’ ere Jim Pugh 3 1988, 1989, 1990\nNajviše titula ukupno Pre ‘Open’ ere Adrian Quist 13 1936–1950 (3 singles, 10 men’s doubles, 0 mixed doubles)\nTokom ‘Open’ ere Mark Edmondson\nMike Bryan 5 1976–1984 (1 singles, 4 men’s doubles)\n1988–1990 (2 men’s doubles, 3 mixed doubles)\n1988–2000 (3 men’s doubles, 2 mixed doubles)\n2006-2011 (5 men’s doubles)\nNajviše titula, pojedinačno In Total: Margaret Court 11 1960, 1961, 1962, 1963, 1964, 1965, 1966, 1969, 1970, 1971, 1973\nPre ‘Open’ ere Margaret Court 7 1960, 1961, 1962, 1963, 1964, 1965, 1966\nTokom ‘Open’ ere Serena Williams 5 2003, 2005, 2007, 2009, 2010\nNajviše titula u nizu, pojedinačno\nTokom ‘Open’ ere Margaret Court\nNajviše titula, parovi\nPre ‘Open’ ere Thelma Coyne Long 12 1936, 1937, 1938, 1939, 1940, 1947, 1948, 1949, 1951, 1952, 1956, 1958\nTokom ‘Open’ ere Martina Navratilova 8 1980, 1982, 1983, 1984, 1985, 1987, 1988, 1989\nNajviše titula u nizu, parovi\nPre ‘Open’ ere Thelma Coyne Long\nTokom ‘Open’ ere Martina Navratilova\nNajviše titula, mešoviti parovi Pre ‘Open’ ere Daphne Akhurst Cozens\nTokom ‘Open’ ere Jana Novotná\nNajviše titula ukupno Pre ‘Open’ ere Nancye Wynne Bolton 20 1936–1952 (6 singles, 10 women’s doubles, 4 mixed doubles)\nTokom ‘Open’ ere Martina Navratilova 12 1980–2003 (3 singles, 8 women’s doubles, 1 mixed doubles)\nRekordi po starosti\nNajmlađi osvajači Men’s singles: Ken Rosewall 18 years and 2 months (1953)\nMen’s doubles: Lew Hoad 18 years and 2 months (1953)\nWomen’s doubles: Mirjana Lučić 15 years and 10 months (1998)\nWomen’s singles: Martina Hingis 16 years and 4 months (1997)\nNajstariji osvajači Men’s singles: Ken Rosewall 37 years and 8 months (1972)\nMen’s doubles: Norman Brookes 46 years and 2 months (1924)\nWomen’s doubles: Thelma Coyne Long 37 years and 7 months (1956)\nWomen’s singles: Thelma Coyne Long 35 years and 8 months (1954)\nPosted January 10, 2013 at 6:50 PM\nSjajan tekst Zeleni 🙂\nSvaki GS je specifičan… RG i Vimbldon zbog podloge, USO zato što se igra kada već polako teniseri padaju u formi, dok AO iz suprotnog razloga. Ipak, pravi je indikator događaja u toku sezone. Najbolji primer su protekle dve godine. 2011. Novak lagano osvaja tunrir, a onda dominira većim delom sezone, dok prošle je sve išlo teže i AO i sezona.\nI ove će biti slično i nešto mi se javlja da do finala, ako žreb drugačije ne odluči, Novak i Endi neće imati problema!\nPosted January 10, 2013 at 7:49 PM\nA vidiš, sa druge strane 2009u i 2010u su Nadal i Federe počeli titulom ovde, a pola goine kasnije izgubili prvo mesto, doduše i Nole je isto tako, smao ga je on, za razliku od njih povratio.\nZanimljivo je kako je kod muškaraca AO kao kod žena RG, jedini slem za koji ne možeš da kažeš da je iko tu dominirao u bilo kom periodu, u smislu d aje osvajao 4-5 titula u nizu i sl.\nPosted January 10, 2013 at 9:17 PM\nSve pohvale za tekst 🙂\nŠto se tiče favorita, kod tenisera vidim samo Novaka i Fedexa, a mogu da iznenade; Gaske, Davidenko, Hjuit i Tomić.\nKod teniserki favorit je Serena i Vika. Šarapova nije odigrala ni jedan meč ove sezone pa ne znam u kakvoj je formi…\nDaleko će dogurati Radwanska, Cibulkova, Li, Kerber, Pavličenkova, ajde reći ću i Venus 🙂\nJel ovo na slici Maša Šarapova?\nPosted January 10, 2013 at 9:33 PM\nIzgleda da jeste. Nisam ni gledao kada sam skinuo sliku, trebalo mi je samo negde gde na terenu piše Melburn. ”Specijalne efekte” i dizajn sam ja odradio i eto, napravih sličicu za tebe 😉\nPosted January 10, 2013 at 9:45 PM\nOdmah sam je prepoznao 😀\nPosted January 10, 2013 at 9:22 PM\nJeste, ali to je bila njegova prva titula na betonu, njegova polusezona naprvom mestu..doduše tu je zaseo nešto ranije ali svejedno…milsim na Nadala…Federer ko Federer…..\nPosted January 21, 2013 at 7:35 PM\nAO je specifican po tome da je cesto menjao mesto odrzavanja, cak je par puta bio i na Novom Zelandu. Tek od 1972. je Melburn dobio dugorocni ugovor, koji Sidnej trenutno pokusava da preuzme. Igralo se na travi sve do 1987., a od 1988 na tvrdoj podlozi. Ineteresantni su razlozi promene podloge na AO, ali o tome sledece godine 😉 . Mesto odrzavanja od 1988 je teniski kompleks u tadasnjem Flinders parku, koji naziv menja 1998. u Melburn park. To je prvi GS turnir koji je imao centralni teren sa pokretnim krovom i prvi na kome je jedno finale odigrano kompletno u dvoranskim uslovima (duel sestara Vilijams 2003).\nPosted January 21, 2013 at 7:48 PM\nDa dodam jedini GS koji je u moderno vreme “promenio” vreme odrzavanja pa je zvanicno ’77 odrzan dva puta, a ’86 nije ni odrzan.\nPosted January 22, 2013 at 3:43 AM\nDa, nekada je bio u decembru. A danas se žale kako im je prekratka vansezonska pauza 🙄\nI da, nekako, kada se zbraja sva ta statistika oko GSova, uopšte mi ne ide da sabiraju stare titule sa AO i USO. kada su se odigravali na travi, ili šljaci kao US, ili na drugom mestu, jer, to mu dođu onda potpuno drugi turniri…. ❓\nPosted January 22, 2013 at 4:32 PM\nNa AO par puta su se finala igrala 1.januara, cak i nekoliko godina kada je turnir zvanicno bio u decembru, finala su igrana pocetkom Nove godine. Tek od ’82 turnir se igrao pocetkom decembra, a interesatno je da je upravo te godine u isto vreme odrzana u Antverpenu cuvena egzibicija (trofej je bio Dijamantski reket) na kojoj su igrali Borg, Lendl, Mekinro i Vilander. To dovoljno govori koliko ozbiljno su najbolji teniseri shvatali AO u to doba.\nTo je i jedna od razloga sto je tesko te stare majstore uporedjivati sa danasnjim asovima u nekim opstim brojkama, jer je danas nezamislivo da neko ne igra GS turnir, dok pre 30 godina to nije bio slucaj.


Stevanović žestoko odgovorio Mariniki Tepić: Tajkunska pudlica Dragana Đilasa i Dragana Šolaka -\n9. februara 2021.0582\nAleksandar Stevanović, poverenik Gradskog odbora Srpske napredne stranke i gradonačelnik Pančeva na današnjoj konferenciji za novinare odgovorio je na gnusne laži Marinike Tepić koje je ona pokušala da iznese danas u Pančevu.\nOna je u pratnji nekoliko ljudi iz Beograda došla u Pančevo, i po već ustaljenoj praksi, gnusnim lažima napadala političke neistomišljenike izbegavši da odgovori na bilo koje pitanje koje se odnosilo na njenu umešanost u mnogobrojne malverzacije i veze sa narko dilerima i pretnjama iseljavanjem novinara iz Pančeva.\nAleksandar Stevanović podsetio je na niz malverzacija koje je Marinika Tepić sprovodila u prethodnim godinama.\nMarinika Tepić tajkunska pudlica Dragana Đilasa i Dragana Šolaka. Sve što ova dvojica ne smeju da kažu poturaju pokretnu lutku Mariniku Tepić da ide po Srbiji i iznosi najgnusnije laži i izmišljotine. To je žena koja je do sada promenila šest stranaka i postala je najpoznatija preletačica u istoriji srpske politike. To je žena koja se družila i koja se druži i dalje sa narko dilerima, što možete videti na ovim fotografijama. To je ista ona žena koja je družeći se sa narko dilerom, naredila tom istom da iseli iz Pančeva novinara TV Pančevo Miroslava Milakova, podsetio je Stevanović.\nOn je takođe podsetio na još jednu od neistina u nizu, o navodnom iseljavanju Marinike Tepić iz Pančeva.\nMarinika Tepić iznosi neistinu da je ona otkako je Srpska napredna stranka došla na vlast u Pančevu iseljena iz Pančeva, iako Pančevo jako dobro zna da ona od 2014. godine živi u Novom Sadu gde je dobila na korišćenje stan od pokrajinske administracije u kojoj je bila član. Dok je bila član pokrajinske administracije, ona je svojim delima pljačkala budžet Autonomne pokrajine Vojvodine i svojim prijateljima izdvajala novac za nepostojeće manifestacije i za nepostojeće sportske klubove i na taj način je enormno oštetila budžet Autonomne pokrajine Vojvodine, podsetio je Aleksandar Stevanović.\nStevanović je podsetio i na letošnje pokušaje destrukcije radova u centru grada od strane Tepićke.\nTo je ista ona žena, što možemo da vidimo na slici, koja je letos prilikom izvođenja radova u centralnom gradskom jezgru dovela stotinu huligana iz Beograda. Vidite ih ovde na slikama kako ruše naš grad i ne dozvoljavaju da Pančevo napreduje i da se ulepšava. To je ista ona žena koja sebe naziva antifašistom, a u zgradi u kojoj su se nalazile stranačke, jedne od stranačkih prostorija, s obzirom da je ona bila kako smo već rekli u šest stranaka, nije dozvoljavala da pripadnici Romske nacionalne zajednice obavljaju svoju delatnost i izbacivala ih je iz te iste zgrade, nastavio je nabrajanje Stevanović.\nOvaj put u Pančevu pokušala je da iznese nove gnusne laži protiv predsednika Republike Srbije Aleksandra Stevanovića.\nA puno je urađeno otkako je Srpska napredna stranka preuzela rukovođenje Pančevom.\nOvim putem ispred Gradskog odbora Srpske napredne stranke hoću da obećam građanima Pančeva da ćemo mi da nastavimo da sledimo politiku našeg predsednika Aleksandra Vučića, da ćemo da nastavimo da gradimo Pančevo i da ćemo da budemo lider u ovom region. Građani su nam na prošlim izborima dali istorijsku podršku koju do sada nije ostvarila nijedna politička partija u Srbiji. Naša obećanja ćemo da ispunimo, a naš grad ćemo da unapredimo da budemo prijatno mesto za život, zaključio je Aleksandar Stevanović.\nRelated tags : aleksandar stevanovićmarinika tepićsns pančevosrpska napredna stranka\n7. juna 2020.0783\n15. februara 2020.0520\n6. jula 2022., 17:54


Vesti online / Vesti / Svet / "Novo rusko oružje - odgovor na akcije NATO i SAD"\n"Novo rusko oružje - odgovor na akcije NATO i SAD"\n"Stvaranje novog nuklearnog oružja o kojem je nedavno govorio ruski predsednik Vladimir Putin predstavlja odgovor na aktivnosti SAD i ostalih članica NATO", izjavila je portparolka Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova.\nRusko nuklearno oružje izazvalo pometnju na Zapadu\n- U javnosti vlada nerazumevanje. Ti koraci predstavljaju prirodni odgovor na mnogogodišnje i sistematično delovanje SAD i drugih zemalja Alijanse kada je reč o vojno-političkim pritiscima. Kao da to niko ne vidi i ne primećuje - rekla je Zaharova.\nPrema njenim rečima, Amerika i njeni saveznici su još jednom odigrali na kartu sile u međunarodnoj areni, umesto na kartu univerzalnog mehanizma osiguranja mira i bezbednosti.\nPutin je nedavno u svom obraćanju Federalnoj skupštini predstavio najnovije vrste ruskog oružja, koje nema pandan u svetu.\nReč je o raketnim sistemima "Sarmat", podvodnim dronovima, nuklearnim krstarećim raketama, vazdušnim raketnim sistemima "Kindžal" i laserskom i hipersoničnom oružju.\n* Rusko oružje sudnjeg dana: Putin preti * "balalajkom"\n* "I Putin se pridružio dvojici ludaka, treba nam revolucija"\nSVET Putin izazvao pometnju: NATO u strahu zbog ruskog nuklearog oružja


Дан: 24. септембар 2015.\nNjeno Kraljevsko Visočanstvo Princeza Katarina posetila je danas Ginekološko akušersku kliniku u Beogradu i direktoru ove zdravstvene ustanove profesoru dr Aleksandru Stefanoviću uručila donaciju u vidu dva ultrazvučna aparata kompanije „Dženeral elektrik“ u vrednosti od 64.000 evra. Ova donacija je omogućena kroz bespovratnu pomoć koju je fondacija Nj.K.V. Princeze Katarine dobila od Stavros […]\nPrestolonaslednik i Princeza na Kraljevskom Dvoru ugostili decu oštećenog sluha\nPrestolonaslednik Aleksandar i Princeza Katarina ugostili su danas u Kraljevskom Dvoru tridesetak dece sa oštećenim sluhom, i na ovaj način podržali akciju „Čuti i razumeti” i obeležili nedelju gluvih i nagluvih osoba. Ova svetska nedelja ima dugu tradiciju, i u kontinuitetu se održava jednom godišnje u poslednjoj nedelji septembra, počev […]\nPrestolonaslednik Aleksandar i Princeza Katarina posetili Valjevo\nNjihova Kraljevska Visočanstva Prestolonaslednik Aleksandar i Princeza Katarina posetili su danas Valjevo i uručili vredne donacije osnovnoj školi „Nada Purić“ i Zdravstvenom centru Valjevo. Kraljevski par su ispred osnovne škole „Nada Purić“ dočekali direktorka ove obrazovne ustanove g-đa Ana Savković i predsednik opštine Valjevo g-din Stanko Terzić. Oni su zajedno […]


15., 16.10. Venera je u trigonu a Uranom, Mesec u Ribama u kvadratu sa Venerom, sekstilu sa Pl, trigonu sa Sa\nAstrotanja taj Uto Okt 15, 2013 11:48 am\n15., 16. 10. Venera je ovih dana u trigonu sa retogradnim Uranom u Ovnu, budite spremni da vam ponese neki iznenadni ljubavni zanos, da vas uvede u vrtloge neočekivanog, u ljubavne izazove, u avanture duha. Sve može doći brzo i bez najave ljubav može da vas ponese. Veliko ushićenje, ili oduševljenje, napuštanje okvira svakodnevnog i uobičajenog, bez pritsika, poletno i slobodno. Sada ljubav, ili prijateljstvo, dolaze na mestima i u momentima kada ih niste ne očekivali, gotovo slučajno, a opet nije takvo. Ono što vam se desi, može postati nezaboravno, bez obzira na vreme koliko će potrajatu. Danas je povoljan dan za ljubav, posebno u posle podnevnim satima posle 12.30. kada počinje 12 lunarni dan Srce kada ima se uljučuje kosmička energija ljubavi, koji se poklapa i sa položajem Mesec u Ribama, kada na mogu poneti osećanja, a posebno osećanje ljubavi, saosećajnosti, dobrote i davanja. Iaoko će ove Mesec biti u kvadratu sa Venerom u posle podnevnim satima, on samo može povećati osećanja, dovesti do emotivnog preterivanja. Istovremeno će Mesec biti i u sekstilu sa Plutionom, pojačavajući želje i stvarajući intenzivna osećanja i pojačanu privlačnost.\nU večernjim satima Mesec će biti u trigonu a Saturnom,pa će biti veće postojanoti u emocijama od 19.-22. sata.\nOvo je lunarni dan koji traje od 15. 10, od 12.10. sati, do 16. 10 u približno isto vreme ,kada treba verovati u nešto, tražiti pomoć, upućivati molitve , ili afirmacije, jer će se one više nego bilo kog drugog lunarnog dana ostvariti.\nAko ovog lunarnog dana pokažite danas, dok je Mesec u Ribama pokažate saoećajnot, ako pomažete, dajete drugima pomoć, računajte da će se i vama vratiti kada vam bude potrebna, a ako ne, da će izostati onda kada vam bude potrebna. Budite plemeniti i dajte, ako nema šta drugo onda ono što je često najdragocenije:razumevanje, saosećajnost, bliskost. Pravo je vreme ako želite nekom nešto da poklonite u ovom danu koji se zove -Srce- da to učinite od srca.\nUkoliko želite da saznate šta vas zanima šta vam donosi bliska budućnost, cena astrološke konsultacije je 1000 dinara. Možete da naručite i svoj natalni, godišnji, uporedni, poslovni, karmički horokop na telefon 060 54 54 254.\n1Свиђа ми се · · Подели


Praznik rukometa u subotu u hali Jezero - Glas Šumadije\nNaslovna > Sport > Praznik rukometa u subotu u hali Jezero\n14/10/2021 14/10/2021 287Ostavi komentar na Praznik rukometa u subotu u hali Jezero\nZa ljubitelje rukometa, subota 16. oktobar mogla bi se nazvati praznikom rukometa, s obzirom na to da nas u SBB hali jezero, očekuju dve „jake“ utakmice .\nPrvi meč rezervisan je za mušku selekciju koja će u okviru 5. kola Arkus lige dočekati starog rivala, nekadašnjeg dvostrukog šampiona Evrope, ekipu šabačke Metaloplastike i pokušati da zadrže oreol nepobedivosti na domaćem terenu.\nPočetak utakmice je zakazan za 16:30, a navijače Radničkog i ljubitelje rukometa obezbeđen je video-link sa direktnim prenosom utakmice:\nNakon muškaraca na parket SBB hale Jezero istrčaće rukometašice Radničkog, koje će u prvoj od dve utakmice u premijernom učešću u Ligi Evrope, dočekati švedskog vicešampiona, ekipu H65 Hoors HK.\nKragujevčanke će pokušati da na svom terenu izbore povoljan rezultat pred revanš koji ih očekuje narednog vikenda.\nSastajemo se sa ekipom koja pripada samom kremu evropskog rukometa. Neće nam biti ni malo lako da im se suprostavimo i da im pariramo u njihovom, prepoznatljivom skandinavskom stilu igre. Sa podmlađenom ekipom, ali sa ništa manjom željom i žarom ulazimo u ovaj dvomeč, spremni da se nadigravamo. Veliki je uspeh za naš klub i grad da se čuje i van granica naše zemlje, kao što sam i rekao pred prošlogodišnju finalnu utakmicu. Ne sumnjam da će sve devojke dati svoj maksimum i da ćemo svi u klubu pružiti doprinos da se ostavi što bolji utisak i da ukoliko nam se ukaže prilika prođemo dalje, što bi bio izuzetan uspeh ne samo za naš grad već i za našu zemlju. Pozivam navijače da dođu u što većem broju i da podrže i nagrade naše devojke za sve što su uradile do sada i da im daju dodatni motiv da napravimo još korak dalje, rekao je pomoćni trener Radničkog Vladimir Mladenović.\nDuel sa Šveđankama na programu je od 19 časova.\nTagovi: Arkus liga H65 Hoors HK Kraguejvac Liga Evrope Metaloplastika RK Radnički SBB hala Jezero ŽRK Radnički


Rusija će odgovoriti istom merom na dejstva Francuske protiv Sputnjika - Sputnjik Srbija\n16:57 25.04.2019 (osveženo 17:09 25.04.2019) Preuzmite kraći link\n„Počinjemo na isti način da odgovaramo u odnosu prema francuskim novinarima. Pošto ruski mediji umesto pres-legitimacije dobijaju odgovor da se njihov zahtev razmatra, isti takav odgovor će dobijati i francuski novinari“, rekla je Zaharova na konferenciji za medije.\nOna je navela da je to posledica odluka francuske strane. „Mi isključivo odgovaramo. Za sada — blago“, rekla je Zaharova.\nPrema njenim rečima, to pitanje ne može biti rešeno već više od godinu dana. „Formalnog odbijanja akreditacija nema, postoje beskonačna obraćanja na koja naši novinari dobijaju dežurne fraze. To je sve uvredljivo za novinare koji ne dobijaju nikakve fakture o tome da se ne ponašaju kako treba, da ne rade kako treba“, naglasila je Zaharova.\nOna je ukazala da takvo stanje stvari ostavlja novinare Sputnjika bez jasnog pravnog statusa, onemogućava ih da kako treba obavljaju svoj posao i dovodi ih u položaj ljudi koji su izvan zakona.\n„Upravo istu tu metodologiju francuske strane mi ćemo primenjivati prema francuskim medijima u Moskvi. Mi u celini smatramo takvu situaciju neprihvatljivom, to je nedopustivo“, rekla je ona.\nmediji, Sputnjik, Marija Zaharova, Francuska


Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu? | Forum Krstarice\n27.11.2019. u 21:15 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nKoliko naših miliona eura mislite da će vučići odneti bratskom mu narodu albanije za postradale u zemljotresu?Krv nije voda,tako da mislim pored autoputa do nesretnog Drača,iskeširaće ozbiljniju svotu.Ipak smo mi u malom šengenu svi kao jedna država,velika albanija..\nDaće,daće,daće nego šta će..zato što je pametan!!!\nReactions: Nataša Rostova, LeoneMontana, јанпи i još 2 drugih\n27.11.2019. u 21:21 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nU Albaniju poslate vatrogasne ekipe istog dana!Svaka čast,humano!Stara planina gorela 3 dana,nisu mogli da stignu!\nReactions: Nataša Rostova, Snowy Winter '95., TTokarev i još 2 drugih\n27.11.2019. u 21:23 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nDraze da da milion evra Albaniji zbog zemljotesa nego milion evra za katedralu u Parizu. Zivot je zivot, a gradjevina ce se ovako ili onako popraviti.\n27.11.2019. u 21:27 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nMa kakav milion,bar tri...ljubav je to.\n27.11.2019. u 21:32 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nTačno, život je život, koliko je samo srbskih života ugradjeno u Albance, jetri, beonjača, slezina, gušterača, pluća, srca....to samo Žuta Kuća zna.\nReactions: Nataša Rostova, јанпи, zlatko01 i još 2 drugih\n27.11.2019. u 21:33 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nKrv nije voda ..\nReactions: TTokarev, zlatko01, Барышников i još 2 drugih\n27.11.2019. u 21:52 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nPa dao je Klintonisima za predsednicku kampanju 2 mio evara... Za bratski drugarski albanski postradali narod bi mogao 2x2, zar ne?\nReactions: 3BEP i zlatko01\n27.11.2019. u 21:57 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nKako "naših", kad si ti, bolan, Bosanac. Kakve veze imaš ti, bolan, sa Srbijom?\nReactions: dragan10 i alfalogo\n27.11.2019. u 22:04 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nOn ce poslati KM, a koliko ces ti poslati KUNA postradalom bratskom narodu Aljbanije?\nReactions: Nataša Rostova i Dekston\n27.11.2019. u 22:05 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nZašto misliš da nisam već poslao?\n27.11.2019. u 22:06 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\n27.11.2019. u 22:51 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nLjudi sta to mlatite , neka pomogne kolko je potrebno pa i vise kolko god moze. Pa neka je i moj deo plate.\nLjudskost nadilazi politicke proslosti.\nReactions: dragan10, alfalogo, iig i još jedan član\n27.11.2019. u 22:53 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nLjudi sta to mlatite , neka poogne kolko je potrebno pa i vise kolko god moze. Pa neka je i moj deo plate.\n27.11.2019. u 22:56 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nSta se pravis , zna se sta je tema.\n27.11.2019. u 22:57 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nPomogli su i oni nama oko poplava 2014.\nAlbanska vlada je iz Skadra u Srbiju i BiH poslala 50 pripadnika jedinice za brzu intervenciju, prenose mediji na makedonskom i albanskom jeziku\n27.11.2019. u 23:00 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nJesu , i slali su robu kad su bile poplave.\nA , da sad ne preslisavam kvazi patriote , valjda znaju gde su im dedovi dosli do mora za vreme ww1.\nPravi donator se nikada neće hvaliti koliko je donirao.\n27.11.2019. u 23:01 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nU Grčku.Samo su morali proći preko neke vukoebine gde su ih sa vremena na vreme napadala neka divlja plemena.\n27.11.2019. u 23:05 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nposlaće im telegram podrške ili iskreno saučešće...\n27.11.2019. u 23:51 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nIz Albanije roba stiže uglavnom na magarcima, svašta su nam slali iz Albanije, raznu robu, u pravu si.\n28.11.2019. u 00:10 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nSigurno da će se dosta građana Srbije odazvati i poslati pomoć za Albaniju. Dosta naših preduzetnika koji izvoze ili uvoze iz Albanije poslaće novčanu pomoć,nekoliko hiljada naših ljudi koji su albanski zetovi poslaće takođe pomoć tazbini,veliki broj lijevo orjentisanih i simpatizera LDP poslaće pomoć kao i albanska zajednica koja živi u centralnoj Srbiji poslaće pomoć.\n28.11.2019. u 00:36 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\n28.11.2019. u 05:05 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nМој прадеда није био задовољан услугом у Албанији.\n28.11.2019. u 05:21 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\nIma se, moze se. Skratice/redukovace se pomoc samohranim majkama, ratnim invalidima, uzece se nesto malo od fondova u Zvecanskoj, slepoj deci nece trebati novi smestaj, nova zgrada, ona ionako ne vide... Skresace koj moj socijalni program.\nGondola, Beograd na Vodi, Autoputevi Srbije do Draca, Tirane, Zadruga 3, Parovi Pornovi... To su sve jako prioritetni projekti koji Srbiju vode u Svetlu Pan Aljbansku Unijatsku Buducnost, stoga se, Drugovi i Nacional Komjunisti, rad i finansije na istima NE smeju prekidati ni po koju cenu!\n28.11.2019. u 05:29 - Koliko naših miliona eura mislite da će Vučić odneti bratskom mu narodu Albanije za postradale u zemljotresu?\n50 000 000 evra.Nije ih on zaradio.


Srbiju volimo - "Gospojinske svečanosti" krsna slava saborne crkve u Kragujevcu\n"Gospojinske svečanosti" krsna slava saborne crkve u Kragujevcu\nKrsna slava Saborne crkve u Kragujevcu je „Uspenije Presvete Bogorodice", koja se slavi u četvrtak 28. avgusta. Ovaj dan je jedan od četiri najveća praznika posvećena Bogorodici, a želja Bratstva Sabornog hrama Šumadijske eparhije je da slava hrama postane otvorena za što veći broj žitelja Kragujevca i čitave Šumadije.\nDa bi ostvarili taj cilj, ove godine Gradskoj turističkoj organizaciji „Kragujevac" poverena je organizacija „Smotre narodnog stvaralaštva" u kojoj će učestvovati preko 50 izlagača u 4 kategorije – stari zanati, unikatni radovi i proizvođači zdrave hrane i pića. 842\nU 08.00 časova u Sabornoj crkvi biće održana Sveta Arhijerejska Liturgija. Posle liturgije, od 13.00 do 18.00 časova na štandovima, koje Gradska turistička organizacija „Kragujevac" postavlja u porti crkve i duž ulica Kralja Aleksandra Prvog Karađorđevića i Branka Radičevića, biće izloženi raznovrsni radovi brojnih udruženja i domaćina, koji će biti raspoređeni prema delatnostima koje obavljaju.\nSvi koji žele mogu da kupe neke od unikatnih radova i proizvode starih zanata, ili da se upoznaju sa načinom izrade opanaka, procesom tkanja, izrade narodnih nošnji, izradom proizvoda od keramike, najraznovrsnijim ručnim radovima heklanja, slikanja na svili i staklu, veza i pletenja. U tome će im pomoći Udruženje domaćina za seoski turizam, Udruženje žena „Iskra", „Art-manija", atelje „Lazić", „Gorjanac – Marić", „Moravska šarenica", „Zlatne ruke Batočine", „Udruženje kneginja Milica", ,,Grnčarija „Kroki", „Jeleče" i mnogi drugi.\nSa proizvodnjom domaće hrane, raznim vrstama zimnice, džemova i sokova može se upoznati i snabdeti na štandovima domaćinstva porodica Aleksić, Cicić, Jakovljević, kuvarica Nana, a većini su već poznata vina i rakije Gorana Mijailovića, Prvoslava Aleksića, Saše Nikolića, „Vineks"-a, „Kap"-i, Miletića, Stevanovića, Tanasijevića, Ignjatijevića i drugih proizvođača.


Bajatović: Radovi na Južnom toku od decembra :: emg.rs:: Sve najnovije ekonomske vesti i vesti dana - Srbija region svet, 2010\n12. april 2012. | 12:38\nBajatović je u Kragujevcu rekao novinarima da će gasovod u Srbiji imati tri celine, vojvođansku, od Beograda do Paraćina i od Paraćina do Zaječara. "Tu će biti angažovana kompletna građevinska operativa u Srbiji jer je to ogroman rov, dug 470 kilometara, s dva prolaza ispod Dunava, dosta podvodnog i planinskog terena", naveo je Bajatović.\nOn je dodao da će za to biti angažovano 2.000 do 3.000 radnika.\nSrbijagas će, kazao je Bajatović, u celini projektovati gasovod.\nTeme: Južni tok\nLičnosti: Dušan Bajatović\nBugarski konzorcijum preuzima paraćinsku staklaru\n27. mart 2012. 13:03 |\nBajatović: Premijer da bude jaka politička ličnost\nUskoro potpisivanje ugovora za izgradnju Južnog toka\n22. februar 2012. 15:02 |


BIHALI UPOZORAVA: Duži vremenski period pokušavaju da KRIMINALZUJU LEVIJATAN, neću da imam posla sa Marinikinim dilerima droge! - Informer Ad\nD. KLJAJIĆ | 11. 03. 2020.\nBIHALI UPOZORAVA: Duži vremenski period pokušavaju da KRIMINALZUJU LEVIJATAN, neću da imam posla sa Marinikinim dilerima droge!\nDirektor Pokreta Levijatan reagovao je danas na vest o hapšenju prijatelja Marinike Tepić\nDirektor Pokreta Levijatan Srbija Pavle Bihali upozorava da se već duži vremenski period pokušava kriminalizacija Levijatana od strane autošovinističkog dela opozicije.\nPOPOVIĆ IVKOVIĆ: Među uhapšenima zbog droge u Pančevu, jedan je prijatelj Marinike Tepić (VIDEO)\n- Novak Filipović me je kontaktirao da spustim loptu sa Marinikom i da će ona uvek pomoći šta god da treba. Video sam da je to klasično navlačenje i neću da imam nista sa tim dilerima droge. Ovo je dokaz da članovi Levijatana koji nemaju ni jednu krivičnu prijavu ni za jedno krivično delo se provlače kroz javnost, a Marinikin telohranitelj diluje drogu i to ozbiljne količine. Levijatan egzisitira teško pozicioniran u opozicionom okruženju sa punom posvećenošću borbi za interese onih koji glasa nemaju, Srbiji i njenim interesima, a u skladu sa pozitivno pravnim propisima Republike Srbije. Fingirane opoziocione lidere obezbeđuju i u njihovom okruženju se nalaze upravo oni koji vrše krivična dela iz korpusa delikata protiv zdravlja ljudi. Zato treba ozbiljno shvatiti tu pošast i shvatiti da svako ima pravo na zaštitu, a pogotovu oni koji glasa nemaju - rekao je Bihali!\nlevijatan Pavle Bihali Marinika Tepić drog


Bošnjački sabor /Navršilo se 27 godina od povratka imena Bošnjaci i bosanski jezik / Radio Sarajevo\nFoto: VKBI/Bošnjački sabor\n28. 09. 2020. u 10:53:00 Faruk Vele\nU opkoljenom Sarajevu 27. i 28. septembra 1993. godine je održan Bošnjački sabor ili Svebošnjački sabor.\nImao je samo jednu tačku dnevnog reda: razmatranje mirovnog plana i sagledavanja eventualnih posljedica prihvatanja Ženevskog mirovnog sporazuma te konačno izjašnjavanje o njemu, no na njemu su donesene neke odluke koje daleko nadilaze ovaj možda dnevno-politički karakter skupa.\nZasjedanju je prisustvovalo ukupno 377 sabornika te 80 poslanika iz okruga Tuzla, Doboj, Zenica, Visoko, Travnik, Mostar, Konjic, Bihać, Banja Luka, Zagreb i Goražde.\nSkupom je predsjedavao prof. dr. Enes Duraković, koji je na uvodnom izlaganju predstavio i predsjednika inicijativnog odbora Aliju Isakovića, predsjednika Predsjedništva Republike Bosne i Hercegovine Aliju Izetbegovića, tadašnjeg reisu-l-ulemu dr. Mustafu ef. Cerića, akademika Muhameda Filipovića, te ministra vanjskih poslova Republike Bosne i Hercegovine dr. Harisa Silajdžića.\nMeđu prisutnima su, također, bili i Ejup Ganić, Nijaz Duraković, Mirko Pejanović, zastupnici u Skupštini RBiH, predstavnici tadašnjeg diplomatskog kora u Sarajevu (turski, iranski i američki ambassador), katoličkih (kardinal Vinko Puljić), pravoslavnih vjerskih institucija itd.\nOvaj Sabor će u historiji Bosne i Hercegovine biti zabilježen kao mjesto gdje su vraćen stari etnički nazivi - Bošnjak (za muškog pripadnika u jednini), Bošnjakinja (za ženskog pripadnika u jednini), Bošnjaci (za muške pripadnika naroda u množini i generalan naziv) i Bošnjakinje (za ženskog pripadnika naroda u množini).\nNakon više od 150 godina potiskivanja, omalovažavanja i negiranja postojanja matičnog naroda Bosne (i Hercegovine) i njihovog maternjeg jezika, ova historijska nepravda je ispravljena, podsjeća Vijeće Kongresa bošnjačkih intelektualaca (VKBI).\nJedan od prisutnih novinara tog septembarskog dana zapisao je:\nOvom Deklaracijom Sabor je okončao stoljetnu raspravu i nesporazume oko termina\n"Musliman" koji je muslimansko stanovništvo na tom širem području lišavao svih prava koje je posjedovala svaka etnička grupa, kao što je pravo na svoju zemlju, neovisnost, jezik, kulturu itd.\nU svom historijskom govoru, između ostalog, Alija Isaković je rekao:\n"Ovdje smo kao na Sudnjem danu, s razlikom što račun polažemo sebi i onima koji će nas naslijediti - ujedinjeni surovim povijesnim prelamanjem; ovdje smo izjednačeni, bez regionalnih i stranačkih podjela, bez bilo kakve surevnjivosti i suparničkih nakana, svedeni pod jedan i jedinstven imenitelj onim načinom kako smo se rađali i kako smo umirali".\nKako na Bošnjački sabor gledati danas? Prof. dr. Šaćir Filandra, profesor Fakulteta političkih nauka u Sarajevu, autor značajnih dijela o bošnjačkoj politici 20. stoljeća, o tome autoru ovih redaka danas kaže:\n"To je događaj od povijesne važnosti za Bosnu i Bošnjake. Njime su Bošnjaci osvojili poziciju samostalnog i slobodnog definiranja vlastite identitarne politike. Pitanje je šta je Bosna dobila tim činom? Svojom ukupnom pozicijom u ratu, te odbranom samostalnosti i nezavisnosti države Bošnjaci su kao samostalni politički subjekt u konačnici definirali Bosnu kao tronacionalnu državu onemogućivši stare politike njene podjele od strane susjeda", kazao nam je Filandra.\nFildžan država – da ili ne?\nMeđutim, valja podsjetiti i na ovo. Bošnjački sabor je u javnosti pretrpio i stanovite optužbe da se na tom skupu pokušala legitimizirati podjela Bosne i Hercegovine i tzv. "fildžan država", što od najznačajnijih aktera tog doba odbacivano. Tadašnji "Bošnjački avaz" nazvao je skup u Holiday Innu - "harakirijem".\nNo, šta su činjenice?\nIz VKBI-a podsjećaju kako je glavni razlog za sazivanje I bošnjačkog Sabora bila je politička priprema za izjašnjavanje u ime Bošnjaka u Bosni i Hercegovini o predloženom tzv. Ženevskom mirovnom sporazumu koji je poznat po imenima britansko-norveških mirovnih posrednika Davida Owena i Thorvalda Stoltenberga.\nOvaj mirovni plan je podrazumijevao stvaranje tri etnički zasnovane republike i međunarodno legalizirao mogućnost podjele BiH nakon dvije godine života u Uniji. Dugo godina u političkom životu Bosne i Hercegovine sadržaj rasprava sabornika u zatvorenom dijelu sjednice bio je nepoznat. Međutim, danas je manje-više sve poznato, postoje transkripti govora sabornika kao i video snimci cijelog toka zatvorenog dijela sjednice.\n"To su bili sigurno najteži momentima za Bošnjake u njihovoj historiji, srpski agresor je uz stravične zločine okupirao veliki dio zemlje, rasplamsao se otvoreni rat s Hrvatima u Hercegovini i srednjoj Bosni, u zapadnoj Bosni Fikret Abdić je krenuo u zločinački pohod protiv vlastitih sunarodnjaka, a uz to približavala se duga i hladna zima s vrlo ograničenom dostavom hrane putem UN-ove humanitarne pomoći. U takvim okolnostima bilo je očekivati da se iz očaja prihvati mirovni sporazum i u suštini izvrši podjela Bosne i Hercegovine", napopinju iz VKBI-a, te dodaju:\n"Saslušana su različita mišljenja i došlo se do zaključka da nema govora o stvaranju minijaturne muslimanske države. Za mirovni plan koji je predviđao podjelu BiH na tri etničke države glasao je manji broj sabornika dok je kvalificirana većina glasala za mir ali pod uvjetom da se oslobode sve teritorije na kojima su prije rata živjeli Bošnjaci, što je u suštini značilo zaštitu cjelovite BiH. Dalji tok događaja potvrđuje da te noći između 27. i 28. oktobra 1993. nije izvršena podjela Bosne i Hercegovine. Sačuvano je multietničko Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, sačuvana je Skupština RBiH".\nU svim susjednim državama Bošnjaci imaju status nacionalne manjine, odnosno manjinskog naroda, i imaju svoja nacionalna bošnjačka vijeća sa javnim nadležnostima u oblasti temeljnih elemenata nacionalnog identiteta (simbola, jezika, književnosti, obrazovanja, kulture općenito).\nTagovi: Bošnjaci godišnjica historija Alija Isaković Alija Izetbegović Šaćir Filandra Mustafa Cerić Muhamed Filipović Haris Silajdžić Ejup Ganić Nijaz Duraković Mirko Pejanović Vinko Puljić VKBI Fikret Abdić Sarajevo Bosanski jezik


RK Celje u Pančevu\n„Istinski smo dobri samo kada smo i istinski srećni“ napisao je Jovan Dučić, proslavljeni srpski pisac i mislilac, u svom poznatom delu„Blago Cara Radovana“, u kojem nas uči životu. Baš ova rečenica, pozajmljena iz tog umnog činodejstvovanja, može svima nama biti putokaz u bolje sutra.\nTako je i u sportu. Rukometaši Dinama nemaju ni jednu prepreku da u duelu sa RK Celjem, ex prvakom Starog kontinenta, ne uživaju i ne budu srećni na terenu. Niko ih ne primorava na pobedu, jer, zna se ko je apriori favorit. Slovenci su odlični, ne samo u SEHA ligi, već i u elitnom evropskom nadmetanju, pa ne čudi što su ih svi proglasili pobednicima i pre starta ovog meča.\nNije tajna, takve utakmice često teže dobijaju favoriti, jer, zavisi nešto i od rivala. Rekli smo, nema pritiska, ali, ne znači da ne treba biti silan. Retko se dešava da ovako moćna sportska družina gostuje u gradu na Tamišu. RK Celje je, ne samo u slovenačkim okvirima, klub takvog renomea i mogućnosti da, slobodno treba reći, može biti istinski uzor.\nZato ovaj susret, nadamo se pred punom dvoranom na Strelištu, treba da bude PRAZNIK SPORTA. Pitanje je, da li ćemo se ikada više sresti? To bi trebalo da bude naum i za sve igrače u žuto-crnom dresu, posebno mlađariju, koja mora da iskoristi SEHA takmičenje za potpunu afirmaciju.\nDa se malo podsetimo. Te 2004. kada je RK Celje postalo najbolji evropksi tim, u sastavu šampiona bila su i dvojica naših sugrađana, bivših dinamovaca. Reč je o Dejanu Periću i Žikici Milosavljeviću, proslavljenim reprezentativcima naše zemlje. Oni su nekada igrali za slovenačkog sportskog giganta, a danas to čini Luka Mitrović.\nMitrović je stasao u žuto-crnom dresu, pre nego će nastaviti karijeru preko granice. Igrao je u Danskoj, Norveškoj, a pre RK Celje, nastupao je i za Rudar iz Velenja. Još ranije, pre svega navedenog, po odlasku iz Dinama, jedno vreme predvodio je i Metaloplastiku. Sad se Luka vraća kući.\nZato duel sa Celjanima ima i dosta toga sentimentalnog za nas Pančevce. Sigurni smo da tome neće odoleti ni ljubitelji rukometa u Pančevu i okolini. Ova utakmica počinje u 19 sati(ko ne stigne u halu na Strelištu, može je pratiti i na TV Arena), a nema sumnje da će i ovog puta tribine u pančevačkom hramu sporta biti popunjene do poslednjeg mesta. Nisu dinamovci dugo igrali pred svojom publikom, a sada je prilika da razmenom energije, još jednom, daju sve što mogu, a, svakako, pobediće bolji rival.


Bebe koje jedu čvrstu hranu bolje spavaju - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Bebe koje jedu čvrstu hranu bolje spavaju\nBebe koje jedu čvrstu hranu bolje spavaju\n2Piše: BBC News na srpskom 10. jula 2018. 08.17\nBebe koje jedu čvrstu hranu bolje spavaju, poslednja studija pokazuje\nStudija koja je objavljena u časopisu JAMA Pedijatriks donosi zaključak da davanje čvrste hrane bebama mlađim od šest meseci ima prednosti i za mamu i za dete.\nBebe bolje spavaju, a mame tvrde da im je lakše.\nMame znaju najbolje\nKoautor ove studije Majkl Perkin, sa Sent Džordž Univerziteta ukazao je da male razlike puno znače roditeljima. „Pošto bebin san utiče direktno na kvalitet života roditelja, čak i mali napredak može da bude veoma koristan.“\nProfesorka Mari Fjutrel sa Kraljevskog koledža za pedijatriju i dečije zdravlje kaže da su „dokazi za ishranu isključivo baziranu na majčinom mleku stari već deset godina, pa se trenutno razmatraju izmene tog režima“.\n„Očekujem u bliskoj budućnosti da će preporuke za ishranu beba biti izmenjene.“\nPrva hrana koja se uvodi bebama su pasirano voće i povrće – šargarepa, jabuka, kruška, krompir i batat.\nOlja Matic kaže:\n11. jula 2018. u 13.35\nTromesecne bebe ne treba da jedu cvrstu hranu, vec da piju majcino mleko! Prerano uvodjenje cvrste hrane dovodi do alergija kasnije u zivotu. Molim mlade majke da se dobro informisu i naprave spostveno istrazivanje pre nego sto poveruju u svakakve gluposti.\n11. jula 2018. u 19.56\nVeć od 4.meseca uvodi se druga hrana i to ukusna i neke evropske zemlje to su uvele i imaju odlične seme za ishranu po mesecima