„If I were sorry” iz mog ugla (Švedska) | Evrovizija.rs | ESC Serbia\n[dropcap]P[/dropcap]obednik Melodifestivalena 2016 i 56. predstavnik Švedske na Pesmi Evrovizije je sedamnaestogodišnji Frans koji će pred svojim navijačima u „Globen” areni izvesti pesmu If I were sorry.\nFrans je postao miljenik nacije 2006. godine, kada je tokom Svetskog prvenstva u fudbalu, sa svojih nepunih osam godina, ispevao pesmu Who’s da man o popularnom fudbaleru Zlatanu Ibrahimoviću. Tada je prozvan „Zlatan-Frans”.\nDeset godina nakon toga, Frans se vratio u javnost na veličanstven način – s pesmom If I were sorry – koja se odmah ’zakucala’ u vrhove raznih švedskih top-lista singlova, što na osnovu slušanosti, što na osnovu prodaje.\nKompoziciju je delom napisao sam, a delom u saradnji s Fredrikom Andešonom, Mihaelom Sakselom i Oskarom Fogelstremom.\n[one_half]I’d run a thousand miles\nIf I were sorry oh[/one_half] [one_half_last]Trčao bih hiljadama milja,\nNe bih se zaustavio dok ne izdahnem,\nNe bih se zaustavio da udahnem,\nDok se ne približim dovoljno.\nDa mi je žao,\nDao bih ti svu slavu,\nDa mi je žao.\nBila bi to druga priča,\nDa mi je žao.[/one_half_last] [divider style=”solid” top=”20″ bottom=”20″]\nHeroj nacije – Alfred Nobel\nAlfred Nobel je bio švedski hemičar, pronalazač, filantrop, mirotvorac, kosmopolita i industrijalac. Voleo je da sebe naziva „dobročiniteljem čovečanstva”. U njegovu čast nazvan je hemijski element s rednim brojem 102 nobelijum, otkriven 1956. godine.\nRođen je 21. oktobra 1833. godine u Stokholmu. Nobelov otac je bio inventivan inženjer koji je mnogo putovao. Porodica se preselila u Rusiju 1842. (gde je Nobelov otac nadgledao proizvodnju podvodnih mina koje je sam izmislio) i gde su Alfreda podučavali privatni učitelji; njegove studije su obuhvatale hemiju i pet savremenih jezika.\nVeoma ga je interesovala, kao i njegovog oca, upotreba eksploziva u građevinarstvu, posebno na američkom tržištu u razvoju.\nGodine 1865. počeo je da proizvodi gliceril-trinitrat („nitroglicerin” koji je 1847. otkrio Sobrero, ali je u rukovanju eksplozivnom tečnošću dolazilo do nesrećnih slučajeva; iste godine njegova fabrika je odletela u vazduh, uz pet smrtnih slučajeva (uključujući i njegovog brata Emila).\nGodinu dana kasnije je otkrio da je eksploziv bezbedan, ako ga apsorbuje kiselgur (infuzorna zemlja); mešavina je prodavana u šipkama premazanim voskom, kao „dinamit”.\nGodine 1875. pronašao je eksplozivni želatin ili gelignit (nitroglicerin u nitrocelulozi), čak i bolji eksplozivni agens, a profitirao je iz naftnih polja koja je posedovao u Rusiji.\nUmro je 1896. godine u svojoj kući u San Remu, u Italiji. Četiri godine nakon njegove smrti, 29. juna 1900. godine, utemeljena je Nobelova nagrada, a 1901. godine dodeljene su prve nagrade za fiziku, hemiju, medicinu, književnost i mir.\nNjegovi pronalasci su bili raznovrsni i pokriveni sa 355 patenata. Imao je ogromno bogatstvo i veliki deo je ostavljen Fondu za dodeljivanje Nobelove nagrade.\n[divider style=”solid” top=”20″ bottom=”20″] [tabs type=”horizontal”] [tabs_head] [tab_title] NIKOLA [/tab_title] [tab_title] MARKO [/tab_title] [tab_title] IVANA [/tab_title] [tab_title] MILICA [/tab_title] [/tabs_head] [tab] Za kraj razočaranje. Ejs Vajlder bila mi je po drugi put favorit za pobedu. Prvi put ok, Sana je bila jednako dobra i priznao sam poraz, ali ovaj put ne! Da onakav nastup, produkciju, pojavu, koreografiju, ma kompletan doživljaj zameniš sa ovom recitacijom – ravno mi je katastrofi. Ovu pesmu ne mogu da smislim. Ma ostario sam i ja… K’o Evrovizija. Možda će ovo razumeti i voleti tinejdžeri, ja donekle razumem, ali ne prihvatam.\nOcena: 2- [/tab] [tab] Kod Šveđana poslednjih godina nema između. Ili šalju totalno ludilo od pesme, ili to bude neka serenadica. Ovogodišnja pesma je upravo ovo drugo. Volim kad tekst nosi nekakvu ličnu notu i kad je nastup skroman, kao i izvođač. S druge strane, počinju da se nagomilavaju pesme ovakvog tipa na „Evrosongu”, tako da mislim da nema ogromne razlike između Fransa i, na primer, Toma iz Belgije 2010. godine. Dakle, već viđeno, ne privlači više onoliku pažnju i veoma zanemarljivo. Frans veoma simpatično peva. Toliko.\nOcena: 3- [/tab] [tab] Mislim da ovaj mladi izvođač previše prati rad Džastina Bibera. Ne znam da li mogu relevantno da ocenim, vidim da je njegova publika veoma zadovoljna pesmom, dok meni ne deluje ubedljivo u istoj.\nOcena: 3 [/tab] [tab] Jednostavno mi je fascinantno koliko Švedska svake godine sve više i više briljira, u smislu da šalje numere koje su uvek nekako drugačije, autentične, originalne, i istovremeno zaista slušljive, prijatne i zarazne. Vokal i numera su mi tako Džejms Blant, Bruno Mars i Vens Džoj. Nije mi baš među najvećim favoritima ove godine, ali mi uopšte nije problem da čujem sladunjavi Fransov vokal više puta.\nOcena: 3 [/tab] [/tabs] [divider style=”dotted” top=”20″ bottom=”20″] [box type=”shadow” align=”” class=”” width=””]IZDVOJENI KOMENTAR: STRAHINJA\nPošto ne verujem da je od celog Melodifestivalena, koji je trajao i trajao, na kraju „ovo” trijumfovalo, shvatiću ovo kao suptilnu poruku Šveđana da ne bi bili oduševljeni da udome i sledeće takmičenje, pa se osiguravaju merama slanja vrlo nekvalitetne i neadekvatne pesme u gotovo svakom mogućem pogledu.\nOcena: 1[/box] [divider style=”dotted” top=”20″ bottom=”20″] [tabs type=”horizontal”] [tabs_head] [tab_title] ZDRAVKO [/tab_title] [tab_title] SLOBODAN [/tab_title] [tab_title] ĐORĐE [/tab_title] [tab_title] FUAD [/tab_title] [/tabs_head] [tab] Kao i sa Rusijom, nije mi jasno kako se ova pesma tako visoko kotira na kladionicama. Pesma je ipak kudikamo više po mom ukusu, s izvesnom ležernošću i gotovo s nezainteresovanošću, što mi na neki neobičan način prija. Mogao bih vrlo lako da je zamislim u nekom rege aranžmanu. Samo OK. #vegetarijanski_sendvič_s_majonezom\nOcena: 3 [/tab] [tab] OK, ne mogu baš da shvatim da je ova pesma bila bolja od Ejs Vajlder, ali shvatam da je i u tom slučaju presudnu ulogu imao izvođač, a ne pesma. Ipak, zarazna je ova pesmica, relaksirajuća, opuštajuća i ne znam kako kod vas, ali meni nekako izmamljuje osmeh na lice. Nepretenciozna, ’šaputava’, iako neodoljivo podseća na numeru Catch & release Meta Simonsa. I da – veoma je lepo da se Šveđani ne ponavljaju.\nOcena: 4 [/tab] [tab] Dragi Šveđani, šta ste očekivali drugo? Da će se pojaviti neko poput Lorin i Monsa koji bi odneo treću pobedu u zadnje četiri godine? Neka dete peva ovakve kompozicije dok je još tinejdžer, kada bude došao u neke ozbiljnije godine, neka snima pesme poput Euforije ili Heroja, koji nose ličnu poruku.\nOcena: 5 [/tab] [tab] Da je lepota u jednostavnosti dokazao nam je ovaj dečak iz Švedske. Čekali smo kraj rubrike da se i ja očitujem. Da, Šveđani su i ove godine moji favoriti za pobedu! Mali dečak, velika pesma. Pobednički!\nOcena: 5 [/tab] [/tabs] [divider style=”solid” top=”20″ bottom=”20″] [box type=”info” align=”” class=”” width=””]Kladionice (Eurovisionworld.com): 5. mesto\nProsečna ocena redakcije: 3,22\nProsečna ocena čitalaca: 3,13\nKonačna ocena: 3,18\nNe zaboravite da vaše ocene ravnopravno ulаze u ukupnu prosečnu ocenu ove pesme. Ostаvite svoj komentаr i ocenu od 1 do 5 do 7. maja do 19.00 h!\nOcenama za pesmu „If I were sorry” završavamo ocenjivanje u okviru rubrike „Iz mog ugla”. U subotu nas očekuje komentarisanje pesme Srbije, a u nedelju 8. maja i konačni pregled i rang-lista, kada ćemo proglasiti pobednika[/box]\n07.05.2016 at 18.58\nOk pesma. 🙂 Svidja mi se. 🙂 Ocena: 4.\n07.05.2016 at 18.16\nNeko baš voli Džastina Bibera. Ok, Švedska prati svetske trendove u pop muzici i nije ni začuđujuće što su u prethodnih pet godina dvaput pobedili. Što se mene tiče meni se pesme iz Švedske uglavnom i ne dopadaju, budući da su uglavnom kopije američkih hitova. Prošligodišnja pobednička pesma je bila jedna od retkih švedskim pesama koja mi se dopala. E sad, što se ove pesme tiče svrstavam je u najgore ovogodišnje pesme. Nepretencioznih i jednostavnih pesama uvek ima na ovom takmičenju, a jedna takva bila je i drugoplasirana pre dve godine. Ovo nije ni jednostavno, ni nepretenciozno, već dosadno, neinventivno, monotono ponavljanje jednog te istog tona. A Frans ni ne peva, on recituje. Bez obzira što su kladionice naklonjene ovoj pesmi, ja je vidim u drugoj polovini tabele. Ocena: 2\n07.05.2016 at 15.25\nU poslednjih deset godina Švedska ima u proseku najbolje pesme na ESC, pa se tako očekivalo i ove godine. Međutim ovo je toliko slabo da ne znam šta bih rekao. Neko je u prethodnim komentarima spomenuo da je ovo recitacija i potpuno se slažem. Verovatno će se dopasti klincima i to je sve. Ocena: 2\n07.05.2016 at 11.15\nPrelepa pesma. I tekst i melodija. Ovo je jedna od retkih cool pesama i izvođača ove godine.\nPosebno mi se dopada to što su ove godine odabrali sasvim drugi koncept. Pobedili su sa dens pesmom i inovativnim nastupom, a ove godine kad većina zamalja masovno šalje takve dens pesme i nastupe sa projekcijama, hologramima i sl. oni šalju nešto totalno drugačije. Šteta je što nastupaju deveti jer ovaj tip pesme bi mogao da bude zaboravljen do kraja, ali u svakom slučaju sjajan doprinos domaćina ovogodišnjoj Evroviziji.\n07.05.2016 at 03.01\nMelodicno i solidno, ali ipak je domacin mogao jos malo da poradi 🙂 ocena: 4-\n07.05.2016 at 01.27\nSimpaticno. ulazi u usi ali nista specijalno\n07.05.2016 at 00.38\nFrans u jednoj reci opisuje ovu pesmu jednostavnom. „It’s very simple“. Lepota je u jednostavnosti, ali ovoj pesmi ipak dajem 4\n06.05.2016 at 21.53\nPotpuno sam nezainteresovan i apatičan prema ovogodišnjoj Švedskoj, i veoma razočaran! Jedino što izaziva ikakvu emociju u meni je velika antipatičnost ovog dečaka (ne bih ga izabrao ni na jednom jedinom kastingu, zbog hladnoće ličnosti) koju osećam. Neću reći onu rečenicu koju nikada ne volim da čujem i kod drugih komentatora pesama, a to je – Ovo nije pesma za Eurosong! – ali da ne peva pred domaćom publikom, ja procenjujem da bi pesma izazvala podjednako oduševljenje kao i ovogodišnja Slovenija ili San Marino npr.\nStoga će ove godine biti najniža moja ocena ikada za Švedsku – razočaravajuća jedinica (1)\n06.05.2016 at 20.30\nNavijala sam za ovu pesmu u nacionalnom finalu i zaista smatram da nije u redu to što je mnogi mrze samo zato što nije pobedio njihov favorit na Melodi festivalu. Za mene je ova pesma delimično i nada da ipak neće sve pesme prelaziti u tehničke efekte, da će uvek postojati barem jedna pesma koja će se isticati upravo po tome što nema nameru da se ističe. Frans je simpatičan i ima divnu boju glasa, potpuno je autentičan, a pesma je, osim što je jednostavna, i prelepa. Ovo mogu da slušam u svako doba dana i noći, i mogu da slušam i onda kada mi sve ostale dosade. Ova je pesma nepretenciozna, za razliku od Rusije ili Australije, inovativna, za razliku od Rusije ili Australije i slatka, za razliku od Rusije ili Australije. If I were sorry, rekla bih da je trebalo da pobedi Oskar ili neko ko je možda više efektivan na sceni, but I am not sorry, no. Mogu samo da kažem: Braavo, bravo i bravo!!! 5+\n06.05.2016 at 20.19\nNajpohvalnije u svemu je što Šveđani, opet, ne šalju pesmu kakvu drugima uvaljuju. Ispade, da to malo preostalog antiklišea čuvaju za sebe. Super! Pa, ipak, kada se naziv ove pesme promeni u If I Were SMORI, sve dolazi na mesto. Kladionice naduvavaju stvari, nemam pojma zašto, ova pesma ima minimalne šanse da uđe u top 10. Ocena: 2+\n06.05.2016 at 20.18\nSlazem se sa Zdravkom. I nije mi jasno kako Ejs nije pobedila i zasto je pesma u top 5 po kladionicama. Ocena: 3\n06.05.2016 at 20.00\nMladost je svakako dobar adut, ali pesmi ipak fali malo više energije, ovo mi više dođe ne za festivalsko izvodjenje nego koncertno, ali više kao plejbek iz neke emisije…. Ocena: 4\n06.05.2016 at 19.46\nNije loše. Radio pop 555. ove godine.\nPesma je potpuno monotona, nema nikakav klajmeks, ne zna se šta su strofe, a šta refren. Takvu muziku obično puštaju po liftovima, supermarketima, frizerajima … . Međutim, melodija je prijatna, ne opterećujuća.\nSudeći po snimku sa prve probe, glasovno i nije neki ekstra pevač. No, to na ovu ocenu ne utiče.\n06.05.2016 at 19.44\nNisto spektakularno i toa e toa zasto mi se dopagja ovogodinesnata pesna na Svedska – ednostavnosta i nepretencioznosta. Mozebi moja najdraga pesna na Svedska bas poradi toa sto e razlicna od prethodnite evroviziski pretstavnici i poradi ednostavnosta. Za mene podobro od Mons. 🙂\n06.05.2016 at 19.30\nDecko mladji od mene samo 24 dana, ali pesma mi se uopste ne svidja. Dosadna je.\n06.05.2016 at 19.10\nZa tekst dajem 10 🙂\nPjesma nije “moja soljica caja” (prvi put ovo kazem ove godine, sad mi je bas dobro doslo 😀 ), ali ipak od mene zasluzuje


Predstavljanje konkursa za inovativne ekološke projekte „Zelene ideje“\nU četvrtak, 21. aprila u 12 sati, u Omladinskom centru u Zaječaru biće predstavljen konkurs za inovativne ekološke projekte pod nazivom „Zelene ideje“.\nU ime Trag fondacije prisutnima će se obratiti Dragica Reljanović, koordinatorka programa donacija, kao i Vladimir Todorović ekspert za društveno preduzetništvo i spoljne komunikacije Erste Banke, koji će predstaviti ideju i koncept programa. Dejan Mitić u ime Udruženja za lokalni razvoj Kamenica iz Niša, predstaviće međunarodni ekološki kamp za mlade „Treehouse camp” pokrenut revitalizovanjem objekata u okviru izletišta Kamenički vis u blizini Niša. Kamp je pokrenut zahvaljujući trećoj nagradi na prošlogodišnjem Nacionalnom i prvoj nagradi osvojenoj na regionalnom forumu „Filantropija za zelene ideje”.\nNamera ovog konkursa je podsticanje i podrška pojedincima, udruženjima i malim preduzećima i preduzetnicima da razviju inovativne preduzetničke ideje sa potencijalom održivosti. Najviše će biti vrednovane ideje koje ravnomerno obuhvataju sve elemente održivog razvoja, odnosno koje pored finansijske održivosti, imaju i značajan društveni, ekološki i ekonomski uticaj na zajednicu, a prednost će imati projekti koji se oslanjaju na korišćenje lokalnih resursa.\nTri ideje koje budu ocenjene kao najznačajnije od strane Selekcionog odbora biće nagrađene sa po 5.000 dolara. Pored nagrade na Nacionalnom forumu, tri nagrađene ideje učestvovaće u julu 2016. godine na regionalnom forumu Fonda braće Rokfeler (RBF) u Srbiji, uz mogućnost da se takmiče za dodatnu nagradu od 10.000 dolara.\nekologija omladinski centar zaječar


Prevara - Bila sam na Tajnovitom predavanju\nBila sam na Tajnovitom predavanju\nNa nagovor sestre otišla sam na neko tajnovito predavanje (znate o Čemu je reč),ne znam kako sam izdržala toliko sati slušajući debile koji me u stvari vređaju jer ih ja slušam i trošim slobodno vreme na ....zaboga pa to je ......i na kraju dajte nam samo 2290e ..... moram priznati da i nisu baš veeeeeeliki prevaranti,samo su prevaranti! (pismo čitateljke)\nMožete im doskočiti sa konkretnim pitanjima,počinju da se preznojavaju,menjaju raspoloženje i ostalo,što još gore utiče na vas jer ste svesni da je pokušao da vas prevari sitni šibicar!!!!!!!!!!!!!!!!!\nAko ikako,nekako, možete nešto da uradite....oni se nalaze svake nedelje na P.....(jedno tajnovito mesto sa hotelčićem) uvukli su u to jadne penzionere i starije ljude kojima je druženje na prvom mestu i osećaj pripadnosti. organizuju im rođendane i svašta tako.........Fuuuuuuuuuj.imaju raznorazne firme,i oni i njihov sin ,svi su na različitim lokacijama.......ali može im se doskočiti!!!!!!!!!!\nBila bih jako srećna kada bih od vas dobila barem neki pozitivan odgovor jer ono što ti ljudi rade,pa to je ispod svakog ....ne znam kako bi to nazvala........svi mi volimo pare ..........ali naterati čoveka da se ponaša kao majmun,svesno mu to raditi,ubeditiga da je crno-belo,a belo-crno......\nNaravno, radi se o piramidi, ali Vi ste to već shvatili, a šta radi zakon po tom pitanju, e to je već nešto drugo.\nIako je ova piramida isterana iz skoro svih zemalja u svetu kod nas još uvek nesmetano rade.\nPostoji član u zakonu koji zabranjuje pirmaidalnu trgovinu, pa zašto se taj zakon ne poštuje?


CRNA GORA U DUŽNIČKOM ROPSTVU: Peking dobija crnogorsko zemljište ako ne 11\t12\nana taskovic\t 12.07.2019. 15:37h 15:48h\nHrvatski predsednički kandidat Miroslav Škoro krajem devedesetih je navodno od HRT-a uzeo bogatu otpremninu. Državna kancelarija za reviziju tvrdi da na to navodno nije imao zakonsko pravo.\nProveo je tek dve godine na poziciji direktora Orfeja, muzičke kuće u stopostotnom vlasništvu hrvatske nacionalne televizije, a odobreno mu je 47.347 evra otpremnine iako je razrešen na sopstveni zahtev.\nRevizija je utvrdila tu nepravilnost analizirajući poslovne knjige HRT-a iz vremena vladavine Franje Tuđmana, tačnije u poslednje dve godine njegovog mandata, piše Portal Novosti.\nDobio je navodno i povlašćeni stambeni kredit\nPokazalo se da Škoro na takvu otpremninu ima pravo na osnovu visoke plate, ali samo u slučaju da ga razreši uprava.\n"Budući da je direktor društva razrešen na lični zahtev, Državna kancelarija za reviziju ima mišljenje da nije bilo osnove da mu se isplati otpremnina", stoji u izveštaju iz sredine 2000. godine u kojem se od HRT-a traži povraćaj novca iz blagajne Orfeja. Još nije poznato da li je Škoro u međuvremenu postupio u skladu sa preporukama revizije.\nNalazi revizije takođe su pokazali da je Škoro nakon kratkog boravka na čelu Orfeja od televizije navodno dobio povlašćeni stambeni kredit. Ne navodeći imena, revizija je utvrdila da su kreditirane četiri osobe koje nisu bile u direktnom radnom odnosu na javnoj televiziji iako su akti HRT-a predviđali rešavanje stambenog pitanja samo za svoje radnike.\nU medijima i na jednoj od sednica Veća HRT-a imenovano je četvoro "spoljnih saradnika" sa povlašćenim kreditima: Nikša Bareza, Đuro Jeterović, Perica Madurić, vozač bivšeg šefa HRT-a Ivice Mudrinića i predsednički kandidat Miroslav Škoro.\nObjavljeno je da je Škoro dobio kredit od 120 hiljada nemačkih maraka sa pet odsto kamata na rok od 15 godina otplate.\nŠkorin brend od samog početka kandidature je "samoizgrađeni preduzetnik koji nema veze sa političkom klikom u Hrvatskoj". Čak je uoči objave kandidature vratio stranačku karticu HDZ-a kad je "video da je politika od brige za opšte dobro postala briga za lični dobitak i zbrinjavanje političkih istomišljenika".\nZarekao se da će kao predsednik inicirati promene koje će mu povećati ovlašćenja za "čišćenje Hrvatske od nepotizma i sveprisutne korupcije".\nIzlet u diplomatiju\nDalji uvid u njegovu biografiju pokazuje da opisani period na televiziji ne predstavlja izuzetak. Poziciju konzula u Mađarskoj Škoro je sredinom devedesetih dobio nakon što je, prema anegdoti koju je sam prepričavao, Franjo Tuđman čuo njegovu pjesmu "Ne dirajte mi ravnicu".\nTo je napisao u Americi, gde je boravio za vreme najžešćih sukoba u Hrvatskoj. Kantautor je pravdao svoju odsutnost tvrdnjom da mu je žena bila trudna i da ionako nije vičan oružju.\nPosle kraćeg izleta u diplomatsku službu, na koju je poslat zbog muzičkog ukusa prvog predsednika Hrvatske, postavljen je, za direktora u sestrinsku firmu HRT-a, gde je imao visoku platu.\nHrvatskapredsednički izbori u HrvatskojMiroslav ŠkoropevačnovacHRTposaootpremninaplatakredit\nALBANSKA PROVOKACIJA USRED BEOGRADA: Pokazivao dvoglavog orla, pa se bacio na beton i radio sklekove VIDEO 258\t843


Uhapšeni policijski rukovodioci Aleksandar Bošković i Saša Đurović - PORTAL REVIJE FOKUS\nPrema saznanjima “Vijesti”, tužilac je do njih došao nakon saslušanja službenice Granične policije S.I. protiv koje je prijavu podnio državni sekretara u MUP-u Rade Milošević. Ona je, saznaju “Vijesti”, rekla da je bila na bolovanju kada je, preko njenog naloga, Belivuku i Miljkoviću ukinuta zabrana ulaska u državu\nPolicijski rukovodioci Aleksandar Bošković i Saša Đurović uhapšeni su juče po nalogu osnovnog državnog tužioca Vukasa Radonjića zbog sumnje da su zloupotrijebili službeni položaj ukidanjem zabrane ulaska u Crnu Goru pripadnicima kriminalne grupe, Beograđanima Veljku Belivuku i Marku Miljkoviću krajem prošle godine.\nTo je “Vijestima” nezvanično potvrđeno iz dva izvora, iz Ministarstva unutrašnjih poslova i Uprave policije.\nMarko Miljković i Veljko Belivuk (Foto: Printscreen)\nPrema saznanjima “Vijesti”, tužilac je do njih došao nakon saslušanja službenice Granične policije S.I. protiv koje je prijavu podnio državni sekretara u MUP-u Rade Milošević.\nOna je, saznaju “Vijesti”, rekla da je bila na bolovanju kada je, preko njenog naloga, Belivuku i Miljkoviću ukinuta zabrana ulaska u državu.\nNavodno, policajci su tražili njegovo izuzeće “jer postupa po političkim instrukcijama”.\nPrema saznanjima “Vijesti”, uhapšeni policijski rukovodioci zabranu su ukinuli po nalogu bivšeg menadžmenta Uprave policije.\nGlavna fotografija: Rade Milošević (Foto: GOV.ME)\nTags: Aleksandar Boškovićpolicijski rukovodiociSaša Đurovićuhapšeni\nPrethodna priča Na popisu će, ipak, biti pitanja o jeziku, naciji i vjeri\nSledeća priča Preminuo Milorad Nikčević: Komemoracija bice organizovana na Cetinju\nEvo kako izgleda američka baza nakon iranskih napada


Upravljanje radnim okruženjem u uslovima epidemije COVID-19\n11 maj 2021\tUrednik\nDa li bi poslodavci trebalo da informišu radnike?\nRadnici su vjerovatno pod stresom zbog pandemije COVID-19 i možda imaju pitanja o rizicima po zdravlje i promjenama u njihovom radnom rasporedu ili statusu.\nDa bi se obezbijedio neometan i stalan protok informacija na radnom mjestu i spriječila konfuzija, širenje glasina ili dezinformacija, poslodavci bi trebalo da redovno prenose relevantne informacije svojim radnicima i po mogućnosti odrede zaposlenog ili koordinatora koji će se time baviti.\nPoslodavci bi trebalo da:\n• identifikuju osobu ili tim koji će biti zaduženi za informisanje o COVID-19;\n• prate najnovija obavještenja nacionalnih i lokalnih vlasti;\n• redovno pružaju ažurirane i pouzdane informacije radnicima;\n• objasne i prenesu procedure i politike preduzeća, uključujući fleksibilnu organizaciju rada, rad na daljinu, odsustvovanje sa posla, bolovanje, godišnji odmor, viškove zaposlenih itd.\nPošto se situacija po pitanju COVID-19 stalno mijenja, pružanje redovnih i ažuriranih informacija o stanju epidemije će omogućiti da se radnici osjećaju informisano i sigurno, i da, stoga, ostanu motivisani da rade i prilagođavaju se u ovim teškim vremenima. Poslodavci bi takođe trebalo da pruže ažurirane, pouzdane informacije dobavljačima i klijentima.\nKakve vrste zdravstvenih informacija treba obezbijediti radnicima?\nPoslodavci bi trebalo da obezbijede osnovne zdravstvene informacije o COVID-19 svima zaposlenima koristeći smjernice koje su obezbijedile nacionalne i lokalne zdravstvene institucije i SZO. Na primjer, radnici bi trebalo da budu svjesni koji pojedinici su po mišljenju SZO u opasnosti da se ozbiljno razbole, poput starijih osoba sa već postojećim zdravstvenim problemima poput narušenog imunosistema.\nVlasti uvode različite mjere i smjernice kako bi usporile širenje COVID-19. Poslodavci bi trebalo da preduzmu korake da obezbijede sljedeće zdravstvene informacije radnicima:\n• trenutno stanje virusa u datoj državi;\n• ažurirane medicinske savjete i smjernice u skladu sa objavama zvaničnih organa;\n• savjete o higijeni na radu i socijalnom tj. fizičkom distanciranju.\nŠta bi poslodavci trebalo da urade kako bi osigurali bezbjednost i higijenu radnog okruženja?\nPoslodavci imaju generalnu odgovornost da obezbijede bezbjedno i zdravo radno okruženje koliko je to praktično moguće, uključujući i specifične mjere za kontrolu širenja virusa poput COVID-19. 2 Bezbjednosne i zdravstvene mjere su specifične za svako preduzeće i trebalo bi da budu osmišljene u skladu sa procjenom rizika. Pojedini sektori, poput zdravstva i onih gdje su radnici u bliskom kontaktu sa javnošću, zahtijevaju strožije mjere prevencije i kontrole od drugih. Poslodavci bi stoga trebalo da identifikuju rizike i preduzmu neophodne mjere kako bi te rizike kontrolisali i ublažili. Svako preduzeće može da odigra bitnu ulogu u sprječavanju širenja epidemije tako što će preduzeti mjere poput sljedećih:\n• organizacija rada kojom se smanjuje direktni lični kontakt i obezbjeđuje fizička distanca na radu ili uvodi sistem rada na daljinu;\n• redovna dezinfekcija radnih prostorija;\n• održavanje dobre higijene radnih prostorija i dobra interna ventilacija;\n• obezbjeđivanje adekvatnih sredstava (npr. sapun, gel za dezinfekciju ruku, znakovi i posteri koji objašnjavaju potrebne mjere) i ohrabrivanje radnika da paze na higijenu na radu (npr. često pranje ruku, izbjegavanje dodirivanja očiju/nosa/usta);\n• promovisanje respiratorne higijene (npr. obezbjeđivanje maski za lice radnicima koji su naročito u riziku od izlaganja virusu);\n• ograničavanje ili zabrana službenih putovanja koja nisu od suštinske važnosti;\n• smanjivanje interakcije sa ljudima van preduzeća na najmanju moguću meru;\n• podsticanje radnika da preduzmu potrebne korake ukoliko osjete da se nalaze u situaciji gdje su nezaštićeni na radu i prijeti im direktni ozbiljni zdravstveni rizik;\n• kreiranje politika i procedura za kontrolu infekcije;\n• upućivanje radnika da se pridržavaju karantinskih mjera, naročito po pitanju putovanja u visoko rizične oblasti ili kontakta sa nekim za koga je utvrđeno da je pozitivan na COVID-19;\n• upućivanje radnika da ostanu kod kuće ili rade od kuće ukoliko imaju simptome nalik gripu (npr. groznicu, kašalj itd.) bez obzira na to da li su negdje putovali ili sa kim su bili u kontaktu;\n• poštovanje obaveza vezanih za podnošenje izveštaja organima zdravstvene zaštite i inspektoratima rada u skladu sa nacionalnom legislativom i praksom.\nKako poslodavci mogu da upravljaju rizicima od COVID-19 u radnom okruženju i kontrolišu iste?\nIdentifikacija i kontrola rizika od zaraze virusom COVID-19 za radnike i druge ljude u radnom okruženju može da podrazumijeva:\n• pažljivo praćenje zvaničnih smjernica i savjeta, naročito najnovijih informacija nacionalnih i lokalnih institucija zdravstvene zaštite i SZO;\n• razmatranje internih politika i mjera za kontrolu infekcije, uključujući edukaciju radnika o najboljim higijenskim i bezbjednosnim merama;\n• staranje da su radnici svjesni perioda izolacije/karantina i sa njima povezanih zahteva u skladu sa uputstvima/savjetima nacionalnih i lokalnih vlasti;\n• pružanje jasnih savjeta radnicima o koracima koje treba da preduzmu ukoliko se razbole ili misle da imaju simptome COVID-19;\n• praćenje posljednjih savjeta i restrikcija u vezi sa putovanjima ukoliko bilo ko planira službena putovanja;\n• pravljenje procjene da li radne aktivnosti ugrožavaju druge ljude;\n• pravljenje rezervnih planova kako bi se izašlo na kraj sa odsustvovanjem većeg broja radnika i pravljenje planova za preraspodjelu dodatnog rada;\n• davanje radnicima informacija i kontakata relevantnih službi ukoliko im zatreba podrška;\n• kontaktiranje relevanthih nacionalnih ili lokalnih telefonskih linija ili deskova za informisanje i pomoć u vezi sa COVID-19 radi dobijanja najnovijih informacija i smjernica.\nKoje su obaveze radnika sa aspekta bezbjednosti i zdravlja?\nRadnici imaju odgovornost da vode razumnu brigu o zdravlju i bezbjednosti sebe i drugih, kao i dužnost da sarađuju sa svojim poslodavcima u sprovođenju preventivnih i kontrolnih mjera. 3 Ovo podrazumijeva i usvajanje bezbjednog ponašanja na radu, pravilno korišćenje bezbjednosnih aparata i zaštitne opreme i primjenu dobre higijenske prakse poput čestog pranja ruku u cilju zaštite od infekcije.\nRadnici takođe imaju obavezu da obavijeste poslodavca ukoliko shvate da pate od bilo kakve bolesti ili fizičkih ili mentalnih oštećenja koja utiču na vršenje njihovih poslovnih zadataka ili koji bi mogli da ugroze bezbjednost, zdravlje i dobrobit drugih ljudi na radu. Radnici imaju dužnost da zaštite sebe i druge, što je posebno važno u trenutnoj situaciji.\nIzvor: Vodič za poslodavce o upravljanju radnim okruženjem u uslovima epidemije COVID-19, Biro Međunarodne organizacije rada za aktivnosti poslodavaca, Unija poslodavaca Crne Gore\nPoslednji put izmenjeno %PM, %23 %483 %2021 %12:%avg\nViše u ovih kategoriji... « Okrugli sto – Prezentacija istraživanja


Projektni biro Arhitekt - ukorak sa svjetskim trendovima » SEEbiz.net\n/ Projektni biro Arhitekt – ukorak sa svjetskim trendovima\n26.04.2013. Autor: Redakcija Projektni biro Arhitekt – ukorak sa svjetskim trendovima\n“Stručnost i inventivnost projektnog tima omogućuje pružanje usluge koja investitoru donosi finansijske uštede u izgradnji, ali i u kasnijoj dugogodišnjoj eksploataciji objekta”, kaže direktor Hadžibeganović\nProjektni biro Arhitekt d.o.o. za arhitektonske i inženjerske djelatnosti i tehničko savjetovanje iz Tuzle sa uredom i u Sarajevu, bavi se prvenstveno uslugama vezanim uz arhitektonsko projektovanje, nadzor nad izgradnjom objekata visokogradnje, inžinjering kao i sve vrste konsalting usluga. Pored toga, specijalizirani su da rade grafički dizajn, dizajn namještaja i enterijera.\nPoseban akcent stavljaju na pružanje usluga izrade 3D vizualizacije i video animacije, koristeći se savremenim softverskim rješenjima, kako za potrebe svojih projekata, tako i za druge projektne kuće koje usljed nedostatka vremena ili opreme nisu u mogućnosti izraditi vizualizacije za svoje projekte.\nUstanovljen 1995. godine, Projektni biro Arhitekt je u ovom periodu postojanja i djelovanja projektovao i realizovao mnoštvo objekata raznih namjena i veličina, od individualnih stambenih objekata do objekata kolektivnog stanovanja, industrijskih, poslovnih, sportskih objekata i niz enterijerskih rješenja.\nSead Hadžibeganović, direktor Projektnog biroa Arhitekt u razgovoru za eKapija.ba kaže da su jedan mladi tim koji nudi brzu, efikasnu i kompletnu uslugu nove arhitekture u Bosni i Hercegovini, koja ide ukorak sa svjetskim trendovima.\n“Koristeći se savremenim tehnologijama u mogućnosti smo veoma ekspeditivno i produktivno odgovoriti na postavljene probleme koji često znaju biti izuzetno inspirativni svojim stepenom složenosti. Stručnost i inventivnost projektnog tima omogućuje pružanje usluge koja investitoru donosi finansijske uštede u izgradnji, ali i u kasnijoj dugogodišnjoj eksploataciji objekta, što smatramo veoma važnim načinom razmišljanja u vremenu svjetske finansijske krize”, kaže on.\nPolazeći od činjenice da klijenti dobijaju kompletnu uslugu na jednom mjestu od arhitekture, inžinjeringa, enterijera, do dizajna i konsaltinga, Hadžibeganović ističe da je prvi kontakt sa klijentom razgovor i razvijanje investitorove vizije o budućem projektu/objektu.\n“Preko idejnog projekta, kojeg držimo za najvažniji segment u procesu projektovanja, kristaliziranjem same ideje često smo u prilici da uradimo nekoliko projekata, nudeći različita idejna rješenja i pružajući investitoru mogućnost izbora najboljeg i najpogodnijeg rješenja spremnog za realizaciju. Izrada jednog projekta višeslojan je proces koji se sastoji od nekoliko faza, počevši od izrade ili usaglašavanja projektnog programa, izrade idejnog projekta, glavnog projekta, a potom i nadzor nad izgradnjom tog objekta ili enterijerskog rješenja. Posebnu pažnju dajemo samoj vizuelnoj prezentaciji svih faza projekta, od kojih neke uključuju izradu prezentacijskih kataloga, video animacija i dizajn i izradu web-stranica. Vrlo nam je važno uspješno prenijeti naše vizije i ideje investitoru”, priča Hadžibeganović.\nNa pitanje koliko su im odriješene ruke u koncipiranju projekta od strane investitora, Hadžibeganović ističe da vrlo često imaju potpunu slobodu u projektovanju i uživaju povjerenje investitora. Međutim, postoje i projekti koji su sami po sebi toliko ograničeni (tehnološkim procesima najprije), da ne pružaju mogućnost kreativnog djelovanja. Stoga, kvalitetnu komunikaciju između investitora i projektanta smatra veoma važnom u procesu projektovanja. “Time se omogućuje ispunjavanje investitorovih programskih potreba, što je i jedan od osnovnih ciljeva projektovanja, ali se pruža prostor i za ostvarivanje jedinstvenog arhitektonskog izražaja projektanta i kreiranje potpunog iskustva za krajnjeg korisnika. Doduše, to ovisi i od samih karakternih osobina investitora”, navodi on.\nTakođer, praćenje i korištenje savremenih tehničkih i tehnoloških inovacija osnova je rada ovog projektnog biroa. Posebno su ponosni na pionirsku ulogu u korištenju raznih softverskih rješenja (BIM softvera prvenstveno) koji im omogućuju pružanje nemjerljivo bolje, brže, kompletnije i kvalitetnije usluge za naše korisnike.\n“Smatramo da se arhitektura mora nužno koristiti svim dostupnim alatima u cilju svojeg boljeg ostvarivanja. Projekte na kojima je nekada radio čitav tim inžinjera danas je uz pomoć svih dostupnih tehnologija moguće u puno kraćem vremenskom periodu završiti sa neuporedivo manjim timom”, objašnjava Hadžibeganović…\nPrethodni članciEnergoinvest – proslava 63. rođendana uz novi procvatSinkro – vraćaju povjerenje u domaće proizvodeL&G Tehnologije – uspješna firma iz Preloga izvozi širom svijetaIzazov Kalesija – izvoze, zapošljavaju, šire proizvodnju Oznake za vijest\narhitektura, Bosna i Hercegovina, Izdvajamo, kompanije, Projektni biro Arhitekt, Sead Hadžibeganović


Obrazovanje odraslih i cjeloživotno učenje – Radio Feral\nObrazovanje odraslih i cjeloživotno učenje\nS ciljem sumiranja dosadašnjih zajedničkih aktivnosti u oblasti obrazovanja odraslih i cjeloživotnog učenja na području Tuzlanskog kantona ministar obrazovanja, nauke, kulture i sporta mr. sc. Zlatan Muratović sa saradnicima održao je radni sastanak sa Emirom Avdagićem, direktorom DVV International – Ured za BiH i Nikolom Čičom, direktorom Pedagoškog zavoda Tuzlanskog kantona. U Tuzlanskom kantonu Zakon o obrazovanju odraslih donesen je u julu 2014. godine, te su dijelom završeni i podzakonski akti i ide se dalje sa aktivnostima iz ove oblasti, a sa ciljem harmonizacije i težnje ka evropskom modelu.\nInstitut za međunarodnu saradnju Njemačkog saveza visokih narodnih škola – DVV International Ured za Bosnu i Hercegovinu pruža različite vidove podrške u oblasti obrazovanja odraslih, te pomaže ministarstvima u sređivanju zakonske regulative, te imaju namjeru značajan dio sredstava usmjeriti u Tuzlanski kanton kroz andragoške obuke za nastavnike, i edukaciju menadžmenta ustanova obrazovanja u Kantonu. Dogovoreno je da se potpiše Memorandum o saradnji, koji će definisati sve buduće aktivnosti između učesnika, odnosno DVV International – Ured za BiH, Pedagoškog zavoda i Ministarstva.\nMinistar Muratović kazao je da podržava svaki vid saradnje, Ministarstvo je na raspolaganju za dalji doprinos u ovoj oblasti, pohvalivši sve što je do sada urađeno.\n← Danas isplata neratnih invalidnina\nU toku istraga o uzrocima rudarske nesreće u Banovićima →\n02/09/2012 Mirza Musanovic\t0\nUSVOJEN IZVJEŠTAJ O RADU KANTONALNE UPRAVE ZA INSPEKCIJSKE POSLOVE TUZLANSKOG KANTONA


Magazin online Pet tipova žena koje druge žene ne podnose - 4 April 2013 - Magazin - Vojvodina Net\nPet tipova žena koje druge žene ne podnose\nTeorija o tome kako su žene suparnice jedna drugoj, odavno je opovrgnuta. Ipak, postoji nekoliko tipova žena koje druge dame ne podnose, pogotovo ne u blizini svog muškarca\nŽena je ženi vuk. Međutim, ova teorija te delimično tačna jer je više puta dokazano da duboka i iskrena ženska prijateljstva postoje. Međutim, jaz među pripadnicama ženskog pola i dalje opstaje, naročito kada su u pitanju muškarci. Sve žene bi se složile da ovih pet tipova dama ne žele da vide u svojoj i u blizini svog dragog:\nŽena nikada nije sasvim sigurna po pitanju njegove bivše devojke. Kada god joj padne na pamet, oseća nelagodnost i iznova se pita da li on još uvek oseća nešto prema njoj. Zanima ih i da li im je ispričao baš sve u vezi s njom? Ili je ipak ono najvažnije prešutio? Kako su provodili vreme zajedno? Koliko su se voleli? Zašto su se rastali? Je li njihov seks bio bolji od onog koji ima sa njom? Gotovo da ne postoji žena koja nije znatiželjna kada je reč o bivšoj devojci njenog dragog. Budući da muškarci uglavnom izbegavaju odgovore na ova i slična pitanja, ta njihova tajanstvenost još više podstiče žene da razmišljaju o tim stvarima.\nOna je, po definiciji, zabavna, duhovita i uvek dobro raspoložena. Još ako je, kojim slučajem, dobrog izgleda, onda je to razlog više da je žena ne voli. Njih izluđuje kada partner provodi vreme sa njom i posle toga se vrati odlično raspoložen. Dame, kada su sa njima u društvu, osećaju se zapostavljeno i suvišno jer se uglavnom samo smeškaju i ne razumeju njihove zajedničke šale. Sama pomisao da je dragi, bar na trenutak, na prvo mesto stavio neku drugu ženu, pa makar to bila i najbolja prijateljica, dovodi ih do ludila. Ipak, ne treba da zaborave da ta druženja s najboljom prijateljicom vremenom postaju sve ređa, a u sam centar pažnje se nađu ipak one, njihove devojke i žene.\nNjegova mama kuva najbolje na svetu. Sarma koju mu napravi žena, nikada nije tako dobra kao njena. Svekrva najbolje zna šta je njenom sinu (a vašem mužu ili dečku) potrebno. Ipak, ona je ta koja ga je rodila i odgojila. Uz sve to, muškarac nikada ne zna da joj kaže ne. Ali bez obzira na sve, zahvaljujući svekrvi, žene imaju primer kakva ne treba da bude “kada odraste”. Čast izuzecima.\nOna je uvek nezadovoljna i frustrirana. Njen ulazak u kancelariju je poput uragana. Uvek misli da sve zna najbolje, a u stvari svoje neznanje prikriva ističući tuđe nedostatke. Žene ne vole svoje šefice jer ima veće mogućnosti od vas i jer im nikada ne upućuje reči hvale. Iako su podređene, većina žena veruje da su sposobnije od svoje nadređene. Međutim, jedino što svim damama preostaje je ili da trpe ili da promene posao.\nOne su po pravilu zgodne, imaju dugu negovanu kosu, lepo lice i velike grudi. Muškarci su ludi za njima, iako većina njih to poriče. Nikako im nije jasno zašto takve devojke uvek uspevaju da dobiju sve od muškarca. Osim toga, sponzoruše ništa u životu konkretnije ne rade osim što svakodnevno idu na tretmane u kozmetičkim i frizerskim salonima i obaveznih noćnih izlazaka. Ipak, treba da im bude uteha to što muškarci takve žene vide kao prolaznu zabavu, daleko od ozbiljne veze i zajedničke budućnosti.


Uređenje spomen kompleksa kod spomen ploče na Podima (februar 2021.g.)\nAktivnosti na uređenju su podrazumjevale čišćenje lokacije, košenje trave i kidanje grana, a sprovedene su na molbu građana. Na ovim aktivnostima su angažovana tri čistača javnih površina i poslovođa.\nAktivnosti na čišćenju "divlje" deponije na Šištetu (februar 2021.g.)\n"Divlja" deponija u naselju Šištet u Igalu čisti se svaki drugi mjesec, jer građani kontinuirano odlažu kućni i kabasti otpad na ovoj lokaciji. Čišćenje ovog neuređenog smetlišta nastalog uslijed neodgovornog ponašanja građana, otezano je jer je lokacija nepristupačna zbog naraslog šiblja i drače. U ovoj akciji je prikupljeno otpada u količini od 4 kante za prikupljjanje otpada od 120 lit i na ovim poslovima je angažovan jedan čistač javnih površina.\nČišćenje plaža u Igalu i Herceg Novom od posljedica nevremena (februar 2021.g.)\nAktivnisti čišćenja i prikupljanja otpada odvijale su se na pješčanoj plaži ispod hotela "Plaža". Prikupljni otpad se sastojao od otpada koje je more izbacilo, ali i od 30-tak grana palmi koje su polomljene tokom nevremena u februaru mjesecu. Na ovim poslovima su angažovana dva čistača javnih površina, a otpad je prikupljen u 7 velikih vreća za smeće. Takođe je očišćena Blatna plaža u Igalu, gdje je prikuplje otpad odložen u kontejner v. 1,1m3 i 7 velikih vreća za smeće. Na ovim poslovima su angažovana 2 čistača i poslovođa, dva radna dana.\nČišćenje "divlje" deponije u ulici Orjenski bataljon (februar 2021.g.)\nAktivnosti na čišćenju neuređenog smetlišta odvijale su se u ulici Orjenskog bataljona, u neposrednoj blizini objekata "Idea" i "Ognjište". Čistači javnih površina su prikupili 48 vreća kućnog otpada, koje su građani neodgovorno odlagali na ovoj lokaciji. Na prikupljanju otpada i čišćenju lokacije bilo je angazovano 3 čistača i poslovođa za nadzor aktivnosti.\nAktivnosti na košenju Rivijere: Meljine kod mosta, Đenovići i Baošići pored magistralnog puta (februar 2021.g.)\nČišćenje Starog grada (februar 2021.g.)\nAktivnosti na čišćenju trgova, stepeništa i komunikacionih prolaza u Starom gradu podrazumjevale su aktivnosti na uklanjanju trave, korova, zemlje i uređenju žive ograde. Akcija je sprovedena sa četiri čistača javnih površina.\nAktivnosti uređenja zelenih površina u Bijeloj (februar 2021.g.)\nNovi metalni boksovi ispred vrtića u Igalu (januar 2021.g.)\nSaniranje posljedica nevremena (januar 2021.g.)\nZaposleni u DOO "Čistoća" sanirali su posljedice nevremena na području oko Manastira Savina, koje se odvijalo početkom januara 2021.g.\nSaniranje posljedica nevremena (decembar 2020.g.)\nAktivnosti na čišćenju, pranju i saniranju posljedica od nevremena odvijale su se od 29. 12. zaključno sa 31.12.2020.g.na šetalištu V Danica , na relaciji od od Igala do Meljina i donjim putem od Zmijica do Kamenara. Aktivnosti su sprovedene u saradnji sa DVD “Bijela”.\nDezinfekcija lokacija za smještaj kontejnera v.1,1m3 na području cijele opštine Herceg Novi (decembar 2020.g.)\nU decembru 2020.g. je započeto sa pražnjenjem polupodzemnih kontejnera i dezinfekcijom poklopaca ove vrste kontejnera. Dezinfekcija će se vršiti svakodnevno sredstvima za dezinfekciju ove vrste posuda za prikupljanje otpada..... detaljnije\nAktivnosti na košenju šetališta na Kamenarima (novembar 2020.g)\nOBAVJEŠTENJE (novembar 2020.g.)\nDOO “Čistoća” Herceg Novi će od ponedeljka, 16. novembra 2020.g., privremeno ograničiti rad sa strankama u terminu od 09:00h - 11:00h svakog radnog dana. U cilju zaštite korisnika usluga i zaposlenih i primjene privremenih mjera za sprečavanje širenja infekcije izazvane korona virusom, stranke se upućuju da se komunikacija ostvaruje putem e-mail adrese: cistoca.dir@t-com.me ili putem broja tel: 031/345-755.\nVolonterska akcija radnika DOO "Čistoća" (novembar 2020.g.)\nZaposleni DOO "Čistoća" organizovali su volontersku akciju čišćenja kod crkve Sv Vasilija Ostroškog u Kumboru. U akciji je učestvovalo 14 zaposlenih, aktivnosti su podrazumjevale prikupljanje i čišćenje otpadaka, košenje trave, grabuljanje, kidanje suvih grana te uređenje zelenih površina.\nAktivnosti na košenju - Kamenari, Kumbor (oktobar 2020.g.)\nU oktobru su se obavljale aktivnosti košenja magistralnog pojasa od Zelenike do Kamenara, okošen je dio uzdužnih puteva u Bijeloj i šetalište u Zelenici.\nVolonterska akcija radnika DOO "Čistoća" (oktobar 2020.g.)\nU volonterskoj akciji radnika "Čistoća" učestovalo je sedam zaposlenih koji su očistili i uredili park Sv Leopolda kod crkve Sv Antuna u centru grada i površinu oko crkve Sv Ane na Savini. Aktivnosti su podrazumjevale orezivanje palmi, kidanje bršljana, grabuljanje i čišćenje površina od zelenog i drugog otpada\nAktivnosti na saniranju neuređene deponije otpada (oktobar 2020.g.)\nRadnici DOO "Čistoća" sanirali su deponije otpada u ulici V Crnogorske brigade u poslovnim prostorima "Crnogorka comerca", smještenim iznad marketa "Aroma" u Igalu. Molbu za saniranjem lokacije je uputila MZ Igalo, nakon obavljenog inspekcijskog nadzora Službe komunalne policije i inspekcijskog nadzora. Na ovim poslovima je bilo angažovano 15 zaposlenih i 2 kamiona, a sanirana količina kabastog otpada iznosila je 6.330 kg. koja je transportovana u 4 ture. U planu je zatvaranje ove lokacije od strane MZ Igalo, kako u narednom periodu ne bi dolazilo do formiranja novih deponija otpada i izazivanja opasnosti po zdravlje ljudi, koje nastaju uslijed neodgovornog ponašanja pojedinaca.\nUgradnja polupodzemnih kontejnera (oktobar 2020.g.)\nAktivnosti na ugradnji polupodzemnih kontejnera započete su krajem 2019.g. Opština Herceg Novi je raspisala javni poziv za nabavku 142 kontejnera i to: 32 kontejnera zapremine 5 m³ za suvu i mokru frakciju, 24 kontejnera od 2,5 m³ za suvu i mokru frakciju i 30 kontejnera kapaciteta 500 lit. Polupodzemni kontejneri se raspoređuju duž opštine u saradnji sa predstavnicima DOO "Čistoća". Ugradnja kontejnera se obavlja u paru od 5 m³ i 2,5 m³ - po jedan za suvu i vlažnu frakciju, a lokacije za smještaj kontejnera se definišu u skladu sa tehničkim, prostornim i saobraćajnim uslovima, kao i dinamikom pražnjenja kontejnera. Do sada je ugrađeni svi kontejneri od 5 m³, jedan par od 2,5m³ i 2 kontejnera od 500 lit. U toku je određivanje lokacija za kontejnere od 500 lit.\nČišćenje boksova za smještaj kontejnera (oktobar 2020.g.)\nU oktobru su sprovedene aktivnosti čišćenja lokacija i boksova za smještaj kontejnera V 1,1mᶟ od rasutih otpadaka i ocjednih nečistoća. Akcija je sprovedena duž Njegoševe ulice, od benzinske pumpe na Igalu do Vojne bolnice Meljine.\nDonacija norveškog komunalnog preduzeća Opštini Herceg Novi (oktobar 2020.g.)\nNorveško preduzeće Midtre Namidal Avfallsselskap IKS ( Overhalla, Norveška) doniralo je polovno specijalno motorno vozilo - autosmećaru, marke Volvo, Opštini Herceg Novi. Predmet donacije koristiće DOO "Čistoća" Herceg Novi za prikupljanje otpada sa područja opštine. Ova donacija je rezultat dugogodišnjeg prijateljstva gradova pobratima Herceg Novog i Levangera i zalaganja počasnog građanina Herceg Novog Per Jarla Eriksena.\nVolonterska akcija čišćenja (oktobar 2020.g.)\nU volonterskoj akciji čišćenja oko crkve Sv. Save na Savini uzelo je učešće 16 radnika DOO "Čistoća" Herceg Novi. Zaposlenima su se pridružili i građani, troje odraslih i dvoje djece.\nKošenje javnih zelenih povšina (septembar 2020.g.)\nU septembru su nastavljene aktivnosti na košenju javnih zelenih površina. Kosio se cjeli donji put od Rivijere do Meljina, površine s obje strane magistrale od Kamenara do Zelenike, poprečne ulice i prolazi u Bijeloj, put prema crkvi Sv Neđelje u Kamenarima i put Vukovića u Zelenici.\nČišćenje posljedica od nevremena (septembar 2020.g.)\nAktivnosti na čišćenju i saniranju posljedica od nevremena odvijale su se na šetalištu, na relaciji od Škvera do Hotela "Plaža".\nPranje kontejnera i lokacija za smještaj kontejnera (septembar 2020.g.)\nAktivnosti na pranju kontejnera i kontejnerskih mjesta započete su pranjem podzemnih kontejnera pored gradske pijace u centru grada. Aktivnosti na pranju kontejnera i lokacija za smještaj kontejnera će se nastaviti duz cijele opštine, u skladu sa ukazanim potrebama.\nKošenje javnih zelenih površina (avgust, 2020.g.)\nPranje i čišćenje šetališta V Danica na dionici od Škvera do tunela (avgust, 2020.g.)\nČišćenje vidikovca na Turionu, na Podima (avgust, 2020.g.)\nPranje trgova, komunikacionih prolaza i stepeništa u Starom gradu (avgust, 2020.g.)\nPranje Šetališta V Danica na dionici od Škvera do tunela (avgust, 2020.g.)\nU skladu sa Programom rada za 2020.g. DOO "Čistoća" je obavljala aktivnosti na košenju javnih zelenih površina tokom cijele godine. U julu i avgustu su se okosile zelene površine duž magistrale, od tunela u Zelenici do Kamenara, poprečne ulice i donji put - šetalište sa plažama. Neke aktivnosti su sprovedene u skladu sa zahtjevima mjesnih zajednica, crkvenih odbora, Centrom bezbijednosti Herceg Novi i drugim subjektima\nPranje trgova, ulica i prolaza u Starom gradu (avgust, 2020.g.)\nUpozorenje vlasnicima kućnih ljubimaca (avgust, 2020.g.)\n"DOO Čistoća" je postavilo table koje podsjećaju vlasnike kućnih ljubimaca na obavezu poštovanja Odluke o uslovima i načinu držanja kućnih ljubimaca i načinu postupanja sa napuštenim i izgubljenim kućnim ljubimcima ("Sl. list CG - Opštinski propisi", br. 20/2015, 27/2016 - dr. odluka i 18/2020 - ispr.). Table su postavljene na više lokacija u parkovima i duž šetališta na području opštine.\nPranje Šetališta V Danica - Škver (jul, 2020.g.)\nAktivnosti na pranju površina u Starom gradu (jul, 2020.g.)\nPranje šetališta V Danica - Topla (jul 2020.g.)\nPranje Škvera (jul 2020.g.)\nAktivnosti na pranju javnih površina u julu mjesecu su se nastavile na Šetalištu V Danica, na Škveru, na dionici šetališta od ulaza u luku do Jachting cluba. Za poslove pranja je angažovana cistjerna Društva i dva zaposlena koja su obavljala poslove pranja šetališta. Pranje se sprovodi u ranim jutarnjim časovima.\nPranje Starog grada (jul 2020.g.)\nPranje područja oko "Palmon Bay Hotela & Spa" Igalo (jul 2020.g.)\nAktivnosti na redovnom pranju šetališta V Danica započete su u julu mjesecu, na dionici od objekta "Galeb" u Igalu do plaže i restorana "Rafaelo" na Toploj i biće nastavljene duž čitavog šetališta.\nUređenje kompleksa oko Manastira Savina (maj 2020.)\nAktvnosti na uređenju prostora oko Manastira Savina podrazumjevale su košenje trave, orezivanje zelenila i sakupljanje odpadaka. U akciji uređenja je učestvovalo deset zaposlenih, a akcija će se nastaviti orezivanjem oleandera.\nUređenje Reciklažnog centra u Meljinama (maj 2020.)\nČišćenje i uređenje trgova, stepeništa, prolaza i ulica u Starom gradu" (maj 2020.)\nAktivnosti na čišćenju neuređenih smetlišta\nAktivnosti na čišćenju neuređenih smetlišta tzv. "divljih deponija" odvijale su se na Žvinjama. Na samom ulazu u Žvinje, neodgovornim ponašanjem i odlaganjem otpada na mjestima koja nisu za to predviđena, stvoreno je više "divljnih deponija". Zbog narasle drače i granja prvo se pristupilo košenju prostora koje je zatrpano otpadom. Sedam čistača javnih površina obavilo je čišćenje i uređenje tri "divlje deponije", a angažovan je i kamion za transport prikupljenog otpada sa očišćenog prostora.\nČišćenje i uklanjanje grafita sa trotoara na Toploj (maj 2020.g.).\nDOO "Čistoća" je započelo sa aktivnostima na uređenju stepeništa. Početkom maja su očišćena od trave i korova stepeništa na području Savinske dubrave, stepenište u ulici Sima Matavulja i stepenište 28.oktobar. (maj 2020.)\nZaposleni na poslovima održavanja javnih površina sproveli su akciju čišćenja na Savinskoj Dubravi u dijelu oko crkve Svetog Save. (april 2020.g.)\nAktivnosti na dezinfekciji hlorom objekata i prostora oko Doma zdravlja. (april 2020.)\nAktivnosti na pranju i dezinfekciji kontejnerskih mjesta započete su na području opštine od Njivičkog puta i Igala i biće organizovane i nastavljene na području cijele opštine. Nakon pranja i definfekcije, mjesta za smještaj kontejnera će biti tretirana krečom. (april 2020.)\nPranje i dezinfekcija šetališta V Danica na dionici od Igala - objekta "Galeb" ka tunelu (april 2020.)\nAktivnosti na pranju javnih površina odvijale su se u starom gradu, od tore do Gradske kafane, oko pijace i stepeništa. (mart 2020.god.)\nAktivnosti na čišćenju i pranju Trga Nikole Đurković nakon spaljivanja karnevala (mart 2020.g.)\nČišćenje kanala, od korova i trave, na lokaciji u blizini tvrđave Forte Mare (mart 2020.g.)\nČistači na javnim površinama sproveli su akciju čišćenja i pranja Gradske zelene pijace u Herceg Novom (mart 2020.god.)\nSlužba Zoohigijene veoma uspješno sprovodi procedure udomljavanja napuštenih pasa. Procedure su jednostavne, a zaposleni u Društvu su uvijek spremni da pruže savjetodavnu pomoć odgovornim vlasnicima kućnih ljubimaca i udomiteljima.\nTri zdrava, razigrana mješanca jazavičara su napunila tri mjeseca i traže tri nova doma.\nČistači na javnim površinama sproveli su akciju čišćenja i uređenja dijela šetališta V Danica. Akcija se odvijala na Savini gdje je bilo najviše otpada, koje je more izbacilo na ovom dijelu šetališta. (mart 2020.god.)\nU februaru su se realizovale akcije čišćenja i uređenja Starog grada i ulice Partizanski put od korova, rastinja i trave. (februar 2020.god.)\nAkcije čišćenja, februar 2020.god.\nSredinom februara organizovano je nekoliko akcija čišćenja na različitim lokacijama. Očišćena je lokacija na Dubravi, gdje je uklonjena veća količina šuta. Lokacija na Toploj od Zavoda za zapošljavanje ka OŠ "Dašo Pavičić" do CB Herceg Novi očišćena je od granja, korova i otpada, a očišćena je i lokacija u Srbini kod košarkaškog igrališta gdje se pojavilo neuređeno smetlište tzv. "divlja deponija".\nIgra bez kraja\nMali Mateo dobio je najslađi novogodišnji poklon - malo štene koje se okotilo u Privremenom skloništu za napuštene životinje na Dizdarici. Ova mlada ženka stara je svega 3 mjeseca, vakcinisana je i čipovana, a biće i sterilisana kada se steknu uslovi za to.\nOvim putem čestitamo Mateu na novom drugaru i zahvaljujemo se njegovoj porodici koji su dobar primjer odgovornog vlasništva nad psima.\nAkcija čišćenja povodom održavanja svečanosti na Savindan\nSredinom januara 2020.g. zaposleni u DOO "Čistoća" u sklopu vanrednih aktivnosti čistili su stepenište od crkve Sv Save ka manastiru Savina. U ovoj akciji povodom održavanja svečanosti na praznik Sv Save sakupljeno je 54 vreće otpada i očišćene su veće količine lišća i bilja.\nPrednovogodišnje aktivnosti na edukaciji\nSlužba komercijale i marketinga DOO "Čistoća" nastavila je saradnju sa školama i edukacijom učenika osnovnih škola po pitanju reciklaže i zbrinjavanja napuštenih ljubimaca.... detaljnije\nUčešće u završnoj konferenciji povodom projekta "Ujedinjeni možemo više-Glas studentima, podrška radnicima"\nIzvršni direktor Društva i predsjednik Sindikalne organizacije sa saradnicima na poziv Unije slobodnih sindikata i NVO Mladi Romi uzeli su učešće u završnoj konferenciji povodom projekta "Ujedinjeni možemo više – Glas studentima, podrška radnicima"... detaljnije\nČišćenje neuređenog smetlišta "divlje" deponije otpada\nDOO "Čistoća" je započela sa akcijom čišćenja neuređenog smetlišta tzv. "divlje deponije otpada" na Žvinjama. U akciji čišćčenja učestvuju četiri zaposlena i radnici na utovaru i transportu otpada. U prvom danu čišćenja je prikupljeno 80-tak vreća otpada, a akcija na Žvinjama se nastavlja do konačnog uređenja lokacije.


Centralna zona Novog Beograda dobila status kulturnog dobra - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Beograd » Centralna zona Novog Beograda dobila status kulturnog dobra\nCentralna zona Novog Beograda dobila status kulturnog dobra\nDanas Online01.02.2021. 14:40\nFoto: Zavod za zaštitu spomenika kulture grada Beograda\nNa predlog Zavoda za zaštitu spomenika kulture grada Beograda, Odlukom vlade Republike Srbije od 29. januara 2021. godine, „Centralna zona Novog Beograda“ dobila je status kulturnog dobra, prostorno kulturno-istorijske celine, saopšteno je iz ove institucije.\nPosle Drugog svetskog rata novi Generalni urbanistički plan Beograda iz 1950. godine akcenat je stavio na širenje Beograda preko Save i izgradnju Novog Beograda.\nNastupio je desetogodišnji period obeležen brojnim konkursima i radom kako pojedinaca tako i projektantskih timova što je za posledicu imalo izgradnju prvih „eksperimentalnih“ stambenih Blokova 1 i 2 (1958) prema projektu arhitekte Branka Petričića, a potom i preostalih devet stambenih blokova Centralne zone prema projektima tima koji su činili Leonid Lenarčić, Milutin Glavički, Milosav Mitić, Dušan Milenković i Uroš Martinović.\n„Centralnu zonu Novog Beograda“ čini devet simetrično raspoređenih blokova 21, 22, 23, 24, 25, 26, 28, 29, 30.\nSredišnja tri bloka 24, 25 i 26 nisu realizovani prema prvim detaljnim urbanističkim planovima i danas čine zaštićenu okolinu prostorne kulturno-istorijske celine.\nOvi blokovi su originalno zamišljeni kao tri glavna trga Novog Beograda, svečani, centralni i stanični koji bi formirali Centralni prospekt između Železničke stanice Novi Beograd i Palate SIV-a, po kojem čitav prostor danas nosi naziv.\nOd ideje formiranja tri trga se usled ekonomskih i političkih okolnosti ubrzo odustalo pa je prostorom Centralne zone preovladalo stanovanje sa osnovnim funkcionalnim sadržajima.\nNa polju konstrukcije i materijala, prvi put je u Beogradu i SFRJ primenjen sistem prefabrikacije, IMS sistem Branka Žeželja, koji je pružao mnogo veće mogućnosti, nego tradicionalni tip gradnje i livenja betona na licu mesta, odnosno izgradnju mega-struktura uz korišćenje betonske panel konstrukcije što je vremenom dovelo do ekspanzije autorske arhitekture i urbanizma kao i građevinarstva u tehnološkom i inovacionom pogledu.\nSvi segmenti arhitekture, od projektovanja do realizacije, ukazuju na složenost procesa izgradnje zasnovanim na međunarodnim standardima posleratne moderne, ali i na ekonomskim faktorima posleratnog perioda.\nModerna urbana struktura Centralne zone doprinela je kvalitetnom povezivanju istorijskih centara Beograda i Zemuna.\nS obzirom na njenu specifičnu poziciju u odnosu na oba grada, ova zona je od posebnog značaja ne samo za Novi Beograd, već predstavlja i jedan od najznačajnijih delova šireg područja Beograda.\nZa urbanističku koncepciju i rešenja po kojima se realizuje Novi Beograd Oktobarskom nagradom Grada Beograda za 1968. godinu nagrađeni su arhitekte Nikola Dobrović, Milorad Macura, Stanko Mandić, Miloš Somborski, Vido Vrbanić, Branko Petričić, Aleksandar Đorđević, Uroš Martinović i Milutin Glavički.\nS internacionalnog aspekta Blok 23 je uvršten u stalnu postavku Muzeja moderne umetnosti MOMA u Njujorku od 2019. godine.\nCentralna zona Novi BeogradKulturno dobroNovi BeogradBeograd\nBBC News na srpskom • danas 09:40\nFudbal, Rusija i Ukrajina: Čelsi ima novog vlasnika, iz ruskih u američke ruke\nScena • danas 09:39\nKoncert „Smaka” u Kragujevcu oduševio više od 30.000 ljudi\nSport • danas 09:30\nPrva „meč lopta“ za vaterpoliste Radničkog\nBeograd • danas 09:00\nJovanović (CLS): Javašluk u javnim preduzaćima, potrebne korenite promene\nDirektor Centra za lokalnu samoupravu (CLS) Nikola Jovanović izjavio je danas da se u Beogradu u narednim mesecima očekuje skok cena komunalnih usluga, koji se manjim delom može pravdati rastom cena energenata.\nElektrodistribucija Srbije najavila je velika isključenja struje u nedelju,...\nBeograd • 05.05.2022. 21:08\nLažna dojava o bombi u Zoološkom vrtu u Beogradu\nLažna anonimna prijava o postavljenoj bombi stigla je danas...\nBeograd • 05.05.2022. 13:24\nVesić: Oko 14.500 prijava za 13.955 slobodnih mesta u vrtićima, uskoro bez liste čekanja\nNa konkurs za upis dece u beogradske predškolske ustanove...


D. C. 26. avgusta 2016. 14:00\nFoto: Federico Ghedini/Pixabay.com\nNajčešća zabava za decu u igraonicama i rođendaonicama obično su dvorci, kućice i tobogani na naduvavanje. Oni su u letnjem periodu često i u parkovima, na otvorenim bazenima, pa i u dvorištima kuća.\nIako deluju bezbedno i bezazleno, te kućice i dvorci mogu veoma ozbiljno narušiti zdravlje dece.\nPrva pomisao na povrede jesu uganuća i prelomi od padova, ali to najčešće i nije neka opasnost, pošto su sa te strane kućice obično bezbedne. Niko, međutim, nije obraćao pažnju na to da deca lako mogu doživeti toplotni udar boraveći i skačući u tim kućicama.\nKućice i dvorci za decu naročito su opasni u letnjem periodu, kada se u njima može stvoriti mikroklima slična zatvorenom automobilu koji stoji na suncu. Tada deca mogu veoma lako da dožive toplotni udar.\nIstraživanjem se došlo do podatka, na osnovu eksperimenta iz jula 2015. godine, kada je kućica za naduvavanje postavljena u Univerziteski kamp u Atini.\nTokom pet sati praćenja po sunčanom danu beležena je temperatura unutar kućice. Merenja su pokazala da je prosečna temperatura unutar kućice bila 33,3°C , četiri stepena više od spoljne temperature u hladu. Najviša zabeležena temperatura u toku dana iznosila je 38 °C, što je bilo sedam stepeni više nego spoljna temperatura u hladu. Pored indeksa toplote, merena je i vlažnost vazduha u kombinaciji sa temperaturom vazduha. Indeks je bio u proseku 40° C unutar kućice (7 stepeni više nego van nje), dok je najviša zabeležena bila 47,2°C (8 stepeni više nego napolju).\nPo istraživanju, indeks toplote u kućici postigao je nivo ozbiljnog toplotnog udara, što u kombinaciji sa fizičkom aktivnošću dece može izazvati ozbiljne zdravstvene probleme. Pretpostavlja se da se ovakvi vidovi toplotnog udara često dešavaju, ali se obično ne prijavljuju ili roditeljima nije jasno šta se desilo pošto se simptomi pojave tek kada deca izađu.\nPodsećamo da su deca posebno osetljiva na visoke temperature. Da su deca ugrožena u zatvorenom prostoru na vrućini – potvrđuje nedavno istraživanje iz Amerike gde se navodi da je od 1998. godine do danas 700 dece umrlo od toplotnog udara u zatvorenim kolima ostavljenim na suncu. Istraživači savetuju roditeljima da deci koja se igraju u takvim kućicama ograniče boravak na relativno kratko vreme, a da im često daju vodu za piće kako bi se rashladila.\nDeca prilikom skakanja i igranja u takvim kućicama i igraonicama treba da nose laganu odeću i da prave pauze u igri kako bi se organizam smirio i ohladio. Roditelji treba da prate svoju decu tokom igranja u kućicama na naduvavanje da bi uočili eventualne znake mogućeg toplotnog udara, a i zbog mogućih uganuća i preloma.\nPrvi znaci mogućeg toplotnog udara kod dece: brzo zamaranje, preterano znojenje, dezorijentacija, vrtoglavica, mučnina i povraćanje. Ukoliko se ovo desi, najbolje je deci dati vodu da piju, umiti ih i rashladiti i što pre potražiti lekarsku pomoć.


Bleeding colours na ivicama. — Huawei Forum\nBleeding colours na ivicama.\nnovembar 2018. unete izmene decembar 2018. Huawei Mate 20 Pro\nNedavno je objavljeno da je Huawei priznao da postoje greske sa ekranom mate 20 pro telefona, medjutim za sve koji su narucili telefon nema potrebe za otkazivanjem. Rec je o malom broju uredjaja a servis ili provajder ce vam zameniti uredjaj ili ekran. Ovaj post sluzi kao informacija svim korisnicima koji se sa ovim susretnu da ne nastavljaju da koriste telefon sa manom. Hvala Huawei u na priznanju i pruzanju tehnicke podrske!\nJa primećujem bleeding na levoj strani, ali mnogo manje nego što je po internetima na slikama..\nJoš se razmišljam da li da vratim telefon skroz ili samo da zamenim.\nDa li još neko ima ovaj problem?\n@luka Zameni jer mu ravnog nema, posebno ne u odnosu cena-kvalitet... Ja sam korisnik a ne administrator foruma ali sam otvorio temu bas jer verujem da mnogo ljudi ne zna da moze da zameni uredjaj sa defektom... Zvanicna izjava kompanije Huawei je da svi Mate 20 pro telefoni sa ovom manom mogu biti zamenjeni.\nИ ја сам исто погођен овим проблемом. На почетку није било толико видљиво, али је се стање погоршава из дана у дан. Телефон је купљен у уторак, преко ВИП-а. Значи могу да одем и да захтевам нови уређај? Једини проблем је што ће опет бити игра на срећу, јер колико читам, шансе су пола пола да добијем поново ЛГ дисплеј (који има проблем) или БОЕ.\n@G43G igra je na srecu svakako ali ti cak i po nasem zakonu ne vezano za Huawei, vec zakon o pravima potrosaca, imas pravo na zamenu uredjaja ciji problem utice na rad telefona, sto ekran svakako jeste... U svakom slucaju bolje i to nego note 9 ili XS u svakom pogledu ...\n@nino77ns Slazem se sa prvim delom... sa drugim?hmm sve mi se cini da je huawei to vec ispravio sa drugom turom u proizvodnji a ako opet dobijes to isto, zameni telefon jos jednom... na popravku (zamenu ekrana ) ne pristajte jer gubite sertifikat vodootpornosti sto utice na funkcionalnost telefona (zakon je zakon)... S8 je imao slicnih problema pa je reseno, pixel 2 XL takodje u drugoj proizvodnoj liniji, znaci nije retkost ali zamene nisu nesto sto zelite od flagship telefona... Ta distorzija se javlja zbog lepka i jednostavno je ne popravljiva na Mate 20 pro, dok je kod pixela isti slucaj zbog neadekvatnog stakla losijeg kvalieta koji daje blue tint... Ne zaboravimo da svaki telefon i proizvodjac ima manu... Samsung vec godinama ima problema sa kapacitetom baterije za cenovni segment a nisu retki ni lagovi ni problemi sa ekranima... LG nikako da se resi bootloop-a, Apple svakim novim iphoneom ima pun kofer problema i bagova (sto se ispegla vremenom) ali i usporavanje telefona sa starenjem baterije i ogranicenosti korisnika... Sony ima ozbiljnih dizajnerskih problema kao i ne adekvatne kamere za cenovni rang... Ni jedan flagship nije bez mana, ja shvatam da je ova mozda i najgora. Naime nisam imao prilike da vidim uzivo taj problem... da li se vidi samo pod uglom ili u svakom scenariju?\n@nino77ns Da video sam slike nego pitam jer su nekad takvi defekti vidljiviji na kameri...U svakom slucaju moj predlog kao korisnika ne kao nekog ko promovise brend , uzmi zamenu, ako se ponovi problem jednostavno ili probaj jos jednom ili uzmi telefon drugog proizvodjaca ili drugi model... Zaista je zalosno jer se telefon bukvalno istice od svih ostalih ali sta je tu je i bas zbog toga vredi probati sa zamenom... taj telefon kosta necije 3 plate i vredi toliko posebno sa poklonima ali pod uslovom da je ispravan... ovo je ozbiljan propust kompanije...\n@nino77ns Javi ovde kako je proslo da znaju i ostali i srecno!\n@nino77ns Već sam ti napisao u privatnoj poruci - žao mi je što imaš takav problem, ali je rešiv. Rekao sam ti ovde šta da uradiš: https://huaweiforum.rs/discussion/comment/787#Comment_787\nI opet ti kažem - ukoliko bude problema javi se.\nMolim te nemoj više pisati po forumu istu stvar u više tema koje nemaju veze sa tvojim problemom. Hvala na razumevanju.\nDruštvo, situacija je ovakva:\nIz Huawei tehničke podrške sam dobio info da oni to prezentuju kao normalno funkcionisanje uređaja, dakle nikakva instant zamena ne dolazi u obzir.\nTreba ići kod prodavca ili u ovlašćeni servis, pa tek ako oni odobre može da se dobije nov uredjaj. Ovo sve traje minimum nekoliko dana i po meni predstavlja maltretiranje nas (ne)cenjenih potrošača.\nKo može, u roku od 14 dana može da odustane i traži novce nazad, a za potencijalne kupce, ako vam je baš stalo do ovog modela, dobro pogledajte na prodajnom mestu šta kupujete!\nLično, Huawei sigurno više nikada neću pazariti.\n@luka Чист безобразлук! Ако је то нормална функционалност уређаја, зашто онда није присутно на свим уређајима? Толико им је стало до купаца... Ја сам свој телефон однео у суботу у ВИП Центар, тамо где сам га и платио (изричито сам тражио замену за нов уређај, с' обзиром да је купљен пре недељу дана), они су га послали у сервис, па ако они одобре, баш та прича као што си и рекао. У Финској замењују телефон без икаквих говора, у УК исто мислим да је такав случај. Штета за овако добар телефон. Изгубиће доста купаца и већ постојећих корисника јер се измотавају. Ако ми одобре замену, а замена поново има ЛГ дисплеј, довиђења Хуавеи.\n@G43G meni je ovo drugi Huawei flagship, koristio sam P9 od kada je izašao i bio zadovoljan do pre 6 meseci kada je počeo da se resetuje ako pokrenem kameru a baterija je ispod 50-60%, ali kao aj' skoro dve godine star telefon...\nOvde sam imao sreće što ovaj je ovaj problem sa ekranom kod mene maltene zanemarljiv (samo leva ivica ekrana možda 5mm debljine i ne celom dužinom), pa se iskreno plašim da bi mi zamena vrv bila još gora..\nNadam se da će Huawei globalno da skonta da je u pitanju ozbiljan problem i pokrene neki program zamene gde neće biti lutrija šta dobijaš.\nSrećno tebi sa VIP-om, ali se plašim da ti neće ni odobriti zamenu, onda samo traži da odustaneš ako si u roku od 14 dana.\nNe mogu da verujem sta citam...ne mogu da verujem...telefon od 1000 evra ej. Kome treba besplatan savet u vezi ostvarivanja prava potrosaca nek se slobodno javi u inbox. Za te pare, ja bih gurao do kraja, sve dok ne dobijem potpuno ispravan uredjaj. Sramota.\n@""Huawei Forum" S obzirom na to da je jedna od glavnih funkcija ovog foruma podrška korisnicima, a da se očigledno ne radi o pojedinačnim slučajevima problematičnih displeja na Mate 20 Pro, već o masovnijoj pojavi i kod nas i na globalnom nivou, bilo bi važno da ovde iznesete zvaničan stav kompanije Huawei po ovom pitanju. Premium model podrazumeva i adekvatnu brigu o korisnicima..\n@nino77ns Psovke i vređanja nisu dozvoljeni na Huawei Forumu. Svaki post sa uvredama i psovkama će biti brisan.\nRazumem da si ljut i ogorčen ali na taj način nećeš rešiti problem. Tvoj IMEI sam prosledio kolegama, zamolio bih te za samo malo strpljenja i razumevanja.\n@dr_iggy Uskoro vam svima javljam sve detaljnije u vezi ovog problema...\nI ja imam identičan problem, doduše ne toliko izražen ali se zelena linija proširuje. Juče zvao podršku i gle čuda "Znaju za problem" ali telefon mora u servis pa da se utvrdi neispravnost, pa da se kontaktira proizvođač, pa ako odobri zamenu uređaja i sve zo traje 5-7 dana. Ljudi moji pa nije softvreski problem da bi serviser imao šta da utvrđuje, problem je vidljiv na prvi pogled, postoji ili ne. Kompanija s obzirom da već "zna za problem" samo definiše proceduru, kako bi bez obzira na propust korisnik ostao zadovaoljan. Ovako, sve ovo ostavlja dosta loš utisak kako o proizvodu, tako i o brizi o korisnicima, ako je uopšte i ima.\nJa sam svoj uređaj odneo na prodajno mesto provajdera u prošli četvrtak, 5 dana nakon kupovine i zahtevao zamenu. Oni su ga prosledili ovlašćenom servis centru a servis centar je nakon konstatovanja problema prosledio proizvođaču, i sada čekaju odgovor. Displej na mom uređaju je LG-01-18-10-51, pa s obzirom na to da se ljudi na tu seriju "51" najviše žale, zamolio sam ih da telefon zamene uređajem sa displejem iz druge serije, kako opet ne bih prolazio kroz istu proceduru, 5-7 dana čekanja itd. Videćemo kako će se sve razrešiti.\nU najboljem interesu kompanije je da ne izgubi poverenje vas korisnika.\nSamo vas još jednom sve molim za malo strpljenja...> @nino77ns je rekao:\n> pa verovatno se niste susretali sa takvim problemima da stignete do suda zbog bezobraznih servisera,\n> koji sebi daju za pravo da odlucuju ste ce raditi sa vasim stvarima, ti njima naglasis da ne zelis servis a oni idalje teraju svoje ,ja sam imao i takva iskustva i onda potegnes sud , ja samo zelim da upoznam ljude sa njihovim pravima jer mnogi ne znaju zakon potrosaca i ne zele da se raspravljaju ,i trpe stetu za svoje pare ,al nasa zemlja je na zalost takva da moras i ovakvim putem da svoja prava resavas ,posto neki smatraju da su izvan zakona\nPre svega servis mora da utvrdi kvar na samom uređaju i kako je nastao, ne može "da ti veruje" na reč.\nSvi koji imaju dotični problem mogu direktno da odu u ovlašćeni Huawei servis i pošalju mi u privatnoj poruci svoj IMEI.\nNa taj način ćemo ubrzati rešavanje problema, kako ne biste čekali dugo odgovor servisa... Imajte razumevanja i oni ljudi samo rade svoj posao.\nPostovani,bez namere da budem pogresno shvacen,i ja sam jedan od vlasnika,koji je cetiri dana kod sebe imao novi telefon i kod kojeg je pocelo da se javlja kao kod ostalih korisnika,njapre sa leve strane pa onda pri vrhu ekrana.\nPri tome spadam u korisnike koji vrlo paze na sam uredjaj,imam svaki telefon koji sam ikada kupio, pravim kolekciju,dakle ne prodajem ih,jedino nemam poslednji pre ovog jer je ukraden i zavrsice negde u Afrci(u pitanju je mate 10 pro koji je bio savrsen) i da nisu ukrali jos uvek bih ga koristio.na predlog svog operatera a zbog paketa koji placam predlozyili su ovaj telefon,jos sam ga online narucio,"verujuci na rec",istom tom provajderu,jer sam njihov korisnik vec 17 godina.Dobio aparat 09.11.2018, odmah uzeo ubacio karticu i kupio oficijalnu futrolu u Uscu na preklop koristio sasvim normalno dva dana,na jednom dopunjenju jer kad sam ga ukljucio je bilo na 67 posto baterija.Ubacujuci na dark mod zbog baterije i ustede primecujem da je ono sto se javlja kod ostalih.Reagujem kao potrosac koji za ovaj telefon i imam pravo,a svakako bih imao i da kosta i 10000 dinara.Takodje ne moze da se veruje da su svi korisnici "pokvarili"telefon zato sto su ga previse gledali ili fingerprintovali,pa da sada servis utvrdjuje kvar.Dakle radi se o sistemskom problemu(tojota kada joj se to desi povuce sve automobile na servis bez obzira da li rade ili ne) koji je uocen sirom sveta, ne mislite da mi sami namerno(?) zelenimo telefon .I Inace ovaj telefon zbog cene ne mogu svi da prisuste i da bi korisnicki servis morao da bude na usluzi potrosacima.a korisnicka podrska na broju 0800088880 se nalazi u Madjarskoj i koji blage veze nemaju o problemu.\n@Gorstak Jako mi je žao zbog neprijatnosti, u potpunosti te razumem.\nOdnesi telefon u ovlašćeni servis i nakon toga mi prosledi svoj IMEI. Rešićemo problem u najkraćem mogućem roku!\nTelefon je u utorak odmah kada je poceo da radi provajder nakon praznika u z reklamaciju predat i oni salju na servis u ovlasceni servis Mobis doo uz izricitu napomenu sta zelim ako zele da ostanem korisnik.\nAko ne ,menjam i aparat i provajdera i idem kodd onoga koji moze da mi pruzi adekvatnu podrsku.Sada je trzisna utakmica i borba je za svakog korisnika.da ne skrecem sa teme,evo poredjenja..Exit festival je bio konkuretan zbog cena ulaznica i programa i lokacije.sad je poceo sve vise da se ponavlja non stop isto.Sziget festival jeste skuplji ali sto se tice svega,daleko je bolje organizovan i sadrzajniji festival.Nemojte da vam se desi exitacija,postoji masa onih koji ce uskociti na vase mesto\nOvi iz Samsunga počeli da zbijaju šale na naš račun.\nKod mene je jedva vidljivo, ali kad se zagledaš vidi se po ivicama zelena boja. Da li sada čeakti da to eskalira, pitanje je da li reklamirati ovako kako jeste sada? Ili čekati da bukne zelena boja svuda? Ne znam kako se ponaša vremenom, da li se to širi. Odlaskom na reklamaciju ostajem bez telefona, uređaja koji mi služi i za posao.\nPrema iskustvima driugih korisnika, širi se. Najbolje je da uređaj pošalješ na reklamaciju preko provajdera i da tražiš zamenski telefon. Računaj na to da ćeš čekati bar nedelju dana.\n@dr_iggy hahaha zbijao bih i ja sale da umesto da mate 20 upropasti prodaju note 9, ona je dize jer se ljudi boje da kupuju.... jos jedna ovakva greska i mogli bi kao i LG sa vrha na dno...\nPa, dešava se. Baš zato ja i rekoh da bi Huawei trebalo zvanično da se oglasi što pre, tako rade "veliki", to ljudi od "velikih" očekuju.\nSada se postaje veliki igrac. Od zvanicnog saopstenja kompanije, povodom problema, znace se da li su dorasli da budu tu gde su. Svi znaju da ne tako dugo, Samsung je povukao celu Note seriju, i usput korisnicima dao poklone. Ova mejt serija, ili ce da ih dodatno uzdigne, a sve se plasim, dodatno spusti, jer jos ovek opipavaju puls trzista, a problem ovaj sa ekranom je sve prisutniji, i ljudi polako sve vise i vise gube zivce. A oni neka cekaju\nNije pdoblem kada se u masovnoj proizvodnji pojavi takva greska. To se vrlo lako resava, cak i ovde, verovali ili ne. Problem je taj, ako zaista Huawei misli da je to zakacilo mali broj uredjaja, zasto onda ne izadju sa zvanicnim saopstenjem?\nOvim potezom, u narednih par dana, ocekujem od njih da zapravo pokazu da li su dostojni igrac u svetu pametnih telefona. Koliko je dobro, da uredjaj bude dobar, toliko je potrebno da kompanija ima dobar odnos prema svojim potrosacima. Mada, koliko sam citao na drugim forumima, nece Huawei tako lako pristati, tj da prizna ovaj ocigledni defekt. Tako se ne postaje veliki igrac. Neka im u pamet bude jedan veliki LG.\nPamet u glavu, dobro razmislite o saopstenju, strucni tim iz Huawei-a\nJa znam da bi mi korisnici hteli sve i odma i da to tako ne ide ali ovim dvonedeljnim odugovlacenjem Huawei se cini sve arogantnijim... Na isti nacin su pali i LG i Sony i Meizu (nakon slavnog MX4) pa cak je i jedna NOKIA za ciju popularnost je Apple bio smesan zatvorena duzi niz godina do otkupa HMD-a... Pod zvanicnim razlogom "Slava udarila u glavu " pa su postali previse arogantni jer oni su ponavljam. Tehnoloski najnapredniji,najkvalitetniji i najpoznatiji... Mislim da sam nesto slicno cuo i na predstavljanju Mate 20 pro... Nek me neko ispravi ako gresim...\nU pravu si, imaš to i ovde na forumu.\na gde si ti to procitao da je priznao? To sto pise na nekom forumu ne znaci da je zvanicno. kod svakog telefona I proizvodjaca postoji neka kolicina koja ima neki problem. Samo je pitanje sta ti zapadne ali zato I postoji garancija pa ako te zadesi telefon sa problemom to se resi


Pekari darivali božićnu česnicu – Pekar&Poslastičar\nPekar & Poslastičar\nPekari darivali božićnu česnicu\nTradicionalno lomljenje božićne česnice održano je ispred Hrama Svetog Save u Beogradu u prisustvu patrijarha Irineja i velikog broja vernika\nUnija pekara Srbije i ove godine, po 29. put, pripremila je česnicu, do sada najveću i najtežu koja se lomila i darivala ispred Hrama Svetog Save u Beogradu, 07.januara 2020 godine, posle božićne liturgije.\nUmešena je veštim rukama pet majstora pekara koji su radili više od 12 sati samo na ukrasima u Baking centru kompanije Lesaffre i još toliko na mešenju česnice u pekari Trimčević, članici Esnafa Unije pekara Srbije, u kojoj je i ispečena. Pekari koji su učestvovali u izradi česnice ove godine su Jovan Nikodinovski iz pekare „Nikodinovski“, Marko Dragićević iz pekare „Ma-Jo“, Filip Trimčević iz pekare „Trimčević“, Ljubomir Pavlović i Dalibor Cvejić iz pekarskog centra „Lesaffre“, kao i Miloje Marjanović iz „Pančevačke pekare“.\nNa pogači je ove godine bila maketa manastira Gračanica, teška 25 kilograma, koja je izrađena od jestivog testa.\n– Ovogodišnji kolač bio je težak 250 kilograma, a prečnik mu je 3,8 metara. Sastojao se iz 5.300 delova (jufkica), koje smo podelili sugrađanima – rekao je Zoran Pralica predsednik Unije pekara Srbije.\nU česnici su se nalazila 33 zlatnika koji simbolizuju broj godina koliko je Isus Hristos proveo na zemlji, a darivali su ih: kompanije „Iva international d.o.o.“ Beograd, „Veselinovići d.o.o.“ iz Šapca, restoran“Maksimilijan“ Beograd i Zoran Pralica.


Poetski čas na Mrakovici okupio stotine ljubitelja stiha | Prijedor - Portal grada Prijedora - GradPrijedor.com\nPoetski čas na Mrakovici okupio stotine ljubitelja stiha\nPoemom Skendera Kulenovića „Stojanka majka Knežopoljka“ u izvođenju glumice Biljane Đurović iz Beograda otvoren je poetski čas na Mrakovici pod nazivom „Pjesničko podne“, centralni događaj 44. Književnih susreta na Kozari koji je okupio stotine ljubitelja stiha iz potkozarskih gradova i opština.\n„Poema Skendera Kulenovića ostala je vječno da živi na ovim prostorima, a mi na ovoj planini na kojoj se nekada čula grmljavina topova i oružja, te leleci majki, želimo da pjesnici svojom prelijepom riječju ovjekovječe Kozaru i da se zlo ne ponovi“, poručio je Đaković.\nOvogodišnjem dobitniku nagrade „Skender Kulenović“ Zoranu Kostiću, 3.000 KM i statuu „LJubijski rudar“ uručio je generalni direktor rudnika „Arselor Mital Prijedor“ Mladen Jelača. Kostić je istakao da je počastvovan nagradom ovih eminentnih susreta.\n„Velika je stvar što je Kulenović kroz Stojanku majku Knežopoljku naglasio i podvukao, kao ni jedan stvaralac u 20. vijeku, veliku tragediju srpskog naroda i njegov herojski podvig“, kaže Kostić.\nManifestacija se završava večeras tradicionalnom književnom večeri „Veče laureata“ u „Galeriji `96“ u Prijedoru s početkom u 20.00 časova, gdje će publika imati priliku da se druži sa Zoranom Kostićem koji će predstaviti svoju nagrađenu knjigu poezije „Tače pečat“ u izdanju „Art Printa“ iz Banjaluke.\nOrganizator manifestacije je grad Prijedor, pokrovitelj Ministarstvo prosvjete i kulture Republike Srpske, suorganizatori grad Banjaluka i opštine Srbac, Gradiška, Laktaši, Novi Grad, Kostajnica i Kozarska Dubica, a sponzor kompanija „Arselor Mital Prijedor“.


SVIBOR - Projekt broj: 3-01-361\nŠifra projekta: 3-01-361\nRAZVITAK EMC-SUSTAVA ZA TRAJNO STRUÈNO USAVRŠAVANJE I UNAPREÐENJE UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU\nGlavni istraživaè: JAKŠIÆ, ŽELIMIR (17903)\nPJEVAÈ, NEDA (171522)\nETEROVIÆ, IVO (97476)\nBUDAK, ANTUN (94945)\nKOVAÈIÆ, LUKA (22875)\nPAVLEKOVIÆ, GORDANA (81656)\nMUSTAJBEGOVIÆ, JADRANKA (168405)\nUkupno radova na projektu: 111\nOdjel/Zavod: Zavod za nastavnu tehnologiju, Škola narodnog zdravlja "A.Štamp"\nTelefon: 385 (1) 276 822\nteleFaks: 385 (1) 275 415\nSažetak: Cilj projekta je razviti sustav za komunikaciju, trajno obrazovanje i unapreðenje upravljanja u zdravstvu Republike Hrvatske uz pomoæ video i kompjutorske tehnologije. Specifièni ciljevi projekta su: (a) unapreðenje kvalitete i ekonomiènosti rada zdravstvenih jedinica putem boljih komunikacija i trajnog usavršavanja, (b) usklaðivanje rada i poboljšanje upravljaèkih mehanizama u ostvarivanju zdravstvene politike, (c) informacija i obrazovanje stanovništva o zaštiti zdravlja i funkcioniranju zdravstva, (d) istraživanje naèina odluèivanja i ekspertnih sistema u medicinskim postupcima, te (e) širenje rezultata znanstvenog i istraživaèkog rada unutar zdravstva i prema drugim djelatnostima u zemlji i u svijetu. Projekt se zasniva na suradnji Edukacijskog multimedijskog centra (EMC) smještenog na Školi narodnog zdravlja "A.Štampar" Medicinskog fakulteta Sveuèilišta u Zagrebu, i mreže jedinica zdravstva. Rezultati projekta bit æe vidljivi u adaptaciji novih tehnologija komunikacije u zdravstvu i stvaranju moguænosti za znanstvena istraživanja medicinskog odluèivanja.\nKljuène rijeèi: zdravstveni sistem, znanstvena i tehnièka komunikacija, medicinska edukacija, trajno usavršavanje, kvaliteta zaštite, ekspertni sistemi, upravljanje i donošenje odluka, video i kompjutorska tehnologija\nCiljevi istraživanja: Opæi cilj projekta je razvoj sustava za (1) komunikaciju, (2) trajno obrazovanje i (3) unapreðenje upravljanja u zdravstvu i zdravstvenoj edukaciji u Republici Hrvatskoj. Specifièni ciljevi projekta su: (1) unapreðenje kvalitete i ekonomiènosti rada zdravstvenih jedinica hrvatskog zdravstva putem boljih komunikacija i trajnog usavršavanja; (2) usklaðivanje rada i poboljšanje upravljaèkih mehanizama u ostvarenju zdravstvene politike; (3) informacija i obrazovanje stanovništva o zaštiti zdravlja i funkcioniranju zdravstva; (4) istraživanje naèina odluèivanja i ekspertnih sistema u medicinskim postupcima, i (5) širenje rezultata znanstvenog i drugog istraživaèkog rada unutar zdravstva i prema drugim djelatnostima kako u zemlji tako i u inozemstvu.\nNaziv projekta: 3-01-024 Medicinsko odluèivanje lijeènika opæe (obiteljske) medicine\nNaziv ustanove: Medicinski fakultet Sveuèilišta u Zagrebu\nDatum zadnje promjene: 03.08.95


21 GODINA OD SMRTI ACE RADOVIĆA: Tužna godišnjica ubistva navijača Zvezde | Fudbal\n21 GODINA OD SMRTI ACE RADOVIĆA: Tužna godišnjica ubistva navijača Zvezde | Mondo Portal\n21 GODINA OD SMRTI ACE RADOVIĆA: Tužna godišnjica ubistva navijača Zvezde 7 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n30.10.2020. / 15:07 15:27\nAutor Milutin Vujičić 30.10.2020. / 15:07 15:27\n"Sever je ceo crveno-beo i Radović Aca, njega je deo", isticale su Delije na svaku godišnjicu.\nDanas se obeležava tužna godišnjica u srpskom sportu.\nNa današnji dan (30. oktobar) pre tačno 21 godinu život je tragično izgubio Aleksandar Aca Radović, navijač Crvene zvezde.\nImao je samo 17 godina kada je iz svog Opova došao u Beograd da bodri svoje miljenike u 113. večitom derbiju. Utakmica se igrala na stadionu Partizana, a Aca Radović nije ni slutio da će to biti poslednji meč kome prisustvuje.\nU toku meča navijači Partizana su poslali nekoliko signalnih raketa ka severnoj tribini na kojoj su bili navijači Zvezde, a jedna je pogodila i Acu Radovića.\nNažalost, nije mu bilo pomoći, maloletni navijač je poginuo na tom derbiju.\nNavijači crveno-belih svake godine obeležavaju godišnjicu ubistva njihovog drugara, ističući transparent na kome piše "Sever je ceo crveno-beo i Radović Aca, njega je deo", s tim da ovog vikenda kada se obeležava tužni datum - publika nije dozvoljena na stadionima.\nSrbiji je falio bod\nĐENOVA - DESET GODINA KASNIJE: Baklje, prekid posle šest minuta i meč zbog kog nismo igrali EURO!\nnavijači zvezde navijač zvezde navijači večiti derbi fk partizan FK Crvena Zvezda\n30.10.2020. / 18:30\nBio sam na toj utakmici, 10-ak redova iznad. Mogao je to biti bilo ko od nas. Od tada, na JNA samo jednom, na zapadu. Daleko od toga da tvrdim da se u suprotnom smeru nije ranije slično dešavalo. Ali ovde je neko izgubio život, to je razlika, ogromna i nepremostiva. Nikada nije odgovarao niko iz klubova, a zna se da takva pirotehnika ne ulazi kroz kapije sa navijačima. Na kraju - samo su navijači krivi, a uprave klubova i pojedinci iz klubova nisu. U prećutnom sporazumu huligana i države desi se i ovakav "incident", od koga na kraju ostane vest o obeležavanju godišnjice smrti.\n30.10.2020. / 17:22\nUzasno. Ne ponovilo se nikada. Sramota.\n30.10.2020. / 16:50\nBio sam na jednom derbiju na Zapadu na Marakani par godina pre ove tragedije kada sa juga ispaljena raketa udara u teren i ide preko severa, pre početka utakmice se to dešavalo i bilo je pitanje vremena kada će neko da nastrada zbog nekog maloumnog slepca koji će u svojoj mržnji da ispali raketu prema drugaru ili kumu na suprotnoj tribini.


EKONOMSKI PREPOROD: Srbiji bi članstvo u Evroazijskoj uniji otvorio tržište sa 180 miliona ljudi, profitirala bi i EU! | Vesti Dana\nEKONOMSKI PREPOROD: Srbiji bi članstvo u Evroazijskoj uniji otvorio tržište sa 180 miliona ljudi, profitirala bi i EU!\ndecembar 16, 2018 by\nŠta će sve našoj zemlji doneti ulazak u veliku Evroazijsku ekonomsku uniju? Mnoge zapadne zemlje ulažu kod nas jer imamo sporazum sa Rusijom. Usaglašen veći deo teksta, paraf se očekuje prilikom posete Putina.\nJedan dokument mogao bi Srbiji da otvori tržište od 180 miliona stanovnika. Tolike su “granice” Evroazijske ekonomske zajednice. S druge strane, otvorena vrata ka Belorusiji, Rusiji, Jermeniji, Kazahstanu i Kirgistanu dovela bi nam i evropske investitore koji bi preko Srbije, pod posebnim uslovima, došli do velikog tržišta.\nKoje će prednosti dobiti Srbija kad početkom iduće godine u posetu Beogradu dođe predsednik Rusije Vladimir Putin i bude potpisan sporazum o slobodnoj trgovini sa Evroazijskom unijom, pitanje je koje se nametnulo posle najave ministra Rasima Ljajića da je taj dokument skoro gotov. U Moskvi su potvrdili da je usaglašen veći deo teksta dokumenta i niko ne sumnja da će biti sve pripremljeno pre nego što u posetu stigne ruski lider. Razlog za takvu optimističku prognozu je jasan: sa obe strane postoje dobre želje i namere.\n– Eksperti iz nekoliko ministarstava, Privredne komore Srbije (PKS) i Evroazijske ekonomske komisije vode pregovore o usaglašavanju i definisanju novog, savremenog i na osnovama Svetske trgovinske organizacije jedinstvenog sporazuma o slobodnoj trgovini između Srbije i Evroazijske ekonomske zajednice – ističu u PKS. – Planirano je da treća runda pregovora bude održana početkom godine u Beogradu, u okviru koje će biti reči i o listama robe izuzete iz sporazuma, a mi očekujemo da će se govoriti i o daljoj liberalizaciji trgovine.\nKako tvrde u PKS, Srbija i srpska poslovna zajednica potpisivanjem ovog sporazuma će dobiti mogućnost preferencijalnog, bescarinskog izvoza i cenovnu, konkurentnu prednost u odnosu na druge uvozne proizvode, na tržištu od preko 183 miliona stanovnika.\n– Sa ovim sporazumom u značajnoj meri na kvalitetu dobija i investiciona privlačnost Srbije – naglašavaju u PKS. – Vodeće kompanije, pre svega one iz Evropske unije, investiraju u poslovanje u Srbiji, u cilju plasmana proizvoda na tržište Evroazijske unije. Među 10 najvećih izvoznika u Rusku Federaciju, čak devet su inostrane investicije. Od njih – osam je iz EU. Budući sporazum o slobodnoj trgovini biće u značajnoj meri tehnički kvalitetniji od trenutno važećih, bilateralnih sporazuma koje Srbija koristi u trgovinskim odnosima sa Rusijom, Belorusijom i Kazahstanom.\nEvroazijska unija je gotovo šest puta veća od Evropske unije. Nema sumnje da će se širiti broj zemalja koje će želeti sa njom da sarađuju. Glavna boljka te unije, međutim, jeste što su njoj potrebne investicije. Pojedini stručnjaci u Srbiji ističu da su nam male šanse da iskoristimo potencijale ovog sporazuma o slobodnoj trgovini. Tvrde da Srbija ima potpisane mnogobrojne ugovore o povlašćenoj trgovinskoj saradnji, ali da nema kapacitete da ih iskoristi.\nPrivrednici i ekonomisti, sa druge strane, tvrde da su ugovori o povlašćenoj ekonomskoj saradnji uvek dobrodošli, bez obzira na to što trenutno srpska privreda nema dovoljno snage da iskoristi takve prilike. To potkrepljuju podacima o dinamičnom rastu srpskog izvoza u Rusku Federaciju u poslednjih pet godina.\n– Plasman srpskih proizvoda u Rusiju zbog jedinstvenog, preferencijalnog trgovinskog sporazuma i bescarinskog izvoza na tržište od preko 146 miliona stanovnika karakteriše startna, cenovna, konkurentna prednost u odnosu na druge uvozne proizvode – naglašava Dejan Delić, direktor predstaništva PKS u Ruskoj Federaciji. – Bez obzira na to što je to tržište udaljeno više od 2.000 kilometara, što prouzrokuje velike transportne troškove, koji u velikoj meri utiču na finalnu cenu proizvoda, potražnja za srpskim proizvodima je velika. Jer, srpski proizvod je cenjen, prepoznat kao kvalitetan, tradicionalno ima kupca i ukupan utisak srpske poslovne zajednice jeste da je neophodno da se taj trend održi i valorizuje, a da potencijali nisu ni izdaleka iscrpljeni.\nSrbija je u izvozu mnogih proizvoda u Rusiju na prvom mestu. Veće količine jabuka Rusija dobija od nas nego od jedne velike Kine. Od svih uvoznih jagoda, Rusi najčešće jedu upravo srpske. Kad su breskve i nektarine u pitanju, najviše uvoze iz Turske, a na drugom mestu je Srbija. I kod smrznutog voća smo na drugom mestu, odmah iza Kine. Izvozne količine sira nisu toliko velike kao što su beloruske, ali i tu smo na drugoj poziciji. Ruskinje takođe najviše nose srpske hulahopke, jer smo u tome najveći ruski spoljnotrgovinski partner.\nSOROŠ UMIRE: Žute beonjače i pege na čelu, znak teškog oboljenja jetre! (VIDEO)\nNEREDI U BRISELU: Protest protiv pakta iz Marakeša koji zabranjuje da govorite o migrantskom nasilju! (VIDEO)


ARHEOLOŠKO NALAZIŠTE “VRELO”: Završena ovogodišnja istraživanja | Novosti.RS\nFoto. S. M. Jovanović\n- Severna kula je bila iznenađenje. Ona je spolja osmougaona, ali je unutra bila kružna i to govori o njenoj specifičnoj funkciji. Imala je i sistem podnog grejanja i verovatno vodu koja je sprovedena u kulu. Ona liči na deo rimskog kupatila, termi, što bi bilo potpuno ekstravagantno, ali pošto se radi o carskoj rezidenciji jednog ekstravagantnog imperatora Maksimina Daje, on je mogao da poželi da u jednoj od kula ima neku vrstu kupatila – kaže dr Sofija Petković, naučni saradnik Arheološkog instituta u Beogradu i rukovodilac radova na “Vrelu”.\n- U prethodnim kampanjama otkrivene su tri prostorije u severnom delu, a ove godine otkrili smo još tri. Ono što je interesantno je što smo kod jedne otkrili do sada najbolje očuvanu podnicu. Kada imamo prostorije i na severu i jugu vidimo koliko je zapravo bio veliki pad terena jer se prostorije nižu kaskadno, a podnice u dve prostorije se razlikuju u nivou čak do 1,30 metara - kaže arheolog Marija Jović, istraživač-pripravnik Arheološkog instituta u Beogradu.\nNalazište kod Šarkamena prvi je zabeležio 1889. Feliks Kanic, a skicirao ga je arhitekta Đurđe Bošković 1947. Prva istraživanja započela su 1975. a tek od 1994. do 2003. redovno su organizovana. Posle desetogodišnje pauze istraživanja su nastavljena 2013. i od su već osam godina redovna.\narheološki lokalitet arheološko nalazište Vrelo arheološko nalazište Vrelo Šarkamen


Style Inspiration: Moderna poslovna žena - City Style\nStyle Inspiration: Moderna poslovna žena\nPostavljeno 13. јануар, 2014.\nStigao je ponovo taj ponedeljak. Užurbana radna atmosfera oseća se u vazduhu, pogotovo ako je odlasku na posao prethodilo dugo i haotično razmatranje idealne odevne kombinacije.\nVečna je dilema: kako da garderoba na pravi način iskaže vašu kreativnost i entuzijazam, a da u isto vreme odiše profesionalizmom i ozbiljnošću.\nZa slučaj da vam je ovih dana zatrebalo inspiracije, mi smo tu. Odlučili smo da inspirišemo i sebe i vas i predložimo vam par ideja. Stoga smo složili nekoliko idealnih poslovnih kombinacija. Danas vam predstavljamo prvu.\nPrva u nizu kombinacija inspirisana je crvenom bojom. Poslovno okruženje odavno je evoluiralo, a boje kao što su crna, teget i siva više ne vladaju kancelarijom, bar kada je ženski stajling u pitanju.\nImate potpunu slobodu da se poigrate, kako sa bojama, tako i sa dezenima.\nNaš predlog za noseći komad ove kombinacije je crvena, pomalo edgy, čipkana haljina. Haljina na radnom mestu definitivno je IN. Ipak, neka pravila poželjno je poštovati. Podrazumeva se da će kroj biti svedeniji, a pažnju treba obratiti i na dužinu. Dakle ballroom haljine i haljine za holivudski crveni tepih, definitivno ne dolaze u obzir. Dužina do kolena potpuno je prihvatljiva.\nKada birate tako važan deo kombinacije, dozvolite sebi malo hrabrosti. Ukoliko želite da ostavite snažan utisak, izaberite upečatljivu boju, ili pak zanimljiv dezen. Ako ste za smireniju varijantu, opredelite se za haljinu u neutralnijim tonovima, a odvažnost demonstrirajte teksturom.\nNaša crvena haljina, u Dolce&Gabbana maniru poručuje da odišete elegancijom, osećajem za modu, simbolizuje snagu, odlučnost i ženstvenost.\nKada ste odabrali svoj centralni komad, nastavite da autfit gradite oko njega. Uvek je pametno uz haljinu imati i sako. On će vam dati taj preko potrebni smart look. Ukoliko ste dali mašti na volju pri odabiru haljine, sada je pravi trenutak da kombinaciju smirite sa sakoom. Naš izbor je suptilni bež sako. Bilo da imate sastanak sa poslovnim partnerima, ili je potrebno da održite prezentaciju, ogrnite sako i spremne ste da ovladate prostorijom.\nPosebnu pažnju neizostavno posvetite i aksesoarima. Torbu i cipele možete uklopiti sa ostatkom autfita.\nNaš savet je da, ukoliko ste bili smeli sa ostatkom kombinacije, aksesoarom ipak u look unesete dozu smirenosti. Za one koje su se optirale za suptilnu varijantu haljine, ovo je trenutak da se odvažite. Aksesoar birajte u bojama koje će predstavljati dobar kontrast ostatku garderobe.\nNakit takođe uvek mora biti prisutan. Neizostavan je sat, taj komad aksesoara bez koga se moderna poslovna žena ne može ni zamisliti. Minđuše i prstenje odaberite u skladu sa vlastitim raspoloženjem. Naša poruka svima vama koje imate dilemu oko toga šta da obučete jeste da se vodite mantrom „Dress to conquer the world“.\nZa kraj, pogledajte i behind the scenes fotke sa snimanja:\naksesoar , business , poslovna žena , savet , trend


Koji horoskopski znak ima najveću šansu da dobije na LOTO-u? - Prnjavorski informativni portal\nStatistički gledano, ljudi rođeni u periodu od 19. februara do 20. marta su osvojili najviše novca na lutriji – čak 11,6 odsto dobitnika svih igara na sreću činili su ljudi ovog horoskopskog znaka. Ribe se tako smatraju pravim srećnicima koji su predodređeni za dobijanje glavne premije i mnogi zato smatraju da na svakom koraku privlače novac, piše Telegraf.rs.\n“Pogrešno je da pravoslavni vjernici slave Dan zaljubljenih”


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Smijenjen direktor Klinike za ginekologiju\nZBOG ZAMJENE BEBE 17. 05. 2018. 14:22 >> 14:15 17\nZBOG ZAMJENE BEBE\nSmijenjen direktor Klinike za ginekologiju\nDirektor Klinike za ginekologiju i akušerstvo Vojislav Miketić razriješen je danas sa te dužnosti, saopšteno je iz Kliničkog centra Crne Gore (KCCG).\n„Obavještavamo javnost da je, povodom do sada nezabilježenog incidenta u Odjeljenu za terminsku novorođenčad, razriješen sa dužnosti direktor Klinike za ginekologiju i akušerstvo“, kaže se u saopštenju.\nMinistar zdravlja Kenan Hrapović zatražio je ranije danas hitnu smjenu direktora Klinike za ginekologiju i akušerstvo Vojislava Miketića, zbog slučaja zamjene beba prilikom otpusta iz porodilišta Kliničkog centra Crne Gore (KCCG).\n„Hrapović je, nakon sastanka sa direktoricom KCCG Zoricom Kovačević, zatražio hitnu smjenu direktora Klinike za ginekologiju i akušerstvo, kao i identifikovanje odgovornosti i kazne za sve aktere ovog nemilog događaja“, saopšteno je iz Ministarstva zdravlja.\nNavodi se da je nedopustivo je da se u 21. vijeku dešavaju takvi propusti, i da za to teret odgovornosti moraju ponijeti svi koji učestvuju u organizaciji rada i nadzoru nad sprovođenjem važećih protokola.\n„Izražavamo žaljenje zbog neprijatnosti koju je porodica doživjela u najvećoj i najznačajnijoj ustanovi crnogorskog zdravstvenog sistema, koja iza sebe ima višedecenijsku tradiciju posvećenog odnosa prema pacijentima“, kaže se u saopštenju.\nRanije danas Klinički centar Crne Gore (KCCG) pokrenuo je krivični postupak protiv medicinske sestre u slučaju zamjene bebe, jer u toj zdravstvenoj ustanovi osnovano sumnjaju da je riječ o sabotaži.\nKenan Hrapović Zorica Kovačević


CRNI DAN U REPUBLICI SRPSKOJ: Od korone preminule 23 osobe, novoregistrovano 500 osoba | Novosti.RS\nU Institutu za javno zdravstvo RS navode da je preminulo 14 muškaraca i devet žena srednje i starije životne dobi, od čega 10 iz Banjaluke. Od početka epidemije ukupno je preminulo 469 osoba.\nOd poslednjeg izveštaja testirano je 1.034 uzoraka, a virus je potvrđen kod 255 muških i 245 ženskih osoba, od čega je 89 mlađe, 326 srednje i 85 osoba starije životne dobi.\nSkoro polovina zaraženih 218 je iz Banjaluke, 78 iz Bijeljine, 33 iz Zvornika, 22 iz Foče, 18 iz Lopara, 17 iz Gacka, 14 iz Keževa, po 12 iz Višegrada i Ugljevika, 10 iz Doboja, devet iz Laktaša, osam iz Kozarske Dubice, pet iz Gradiške, po četiri iz Istočne Ilidže, Istočnog Novog Sarajeva i Teslića, po tri iz Novog Goražda, Rogatice i Srpca, po dvije iz Dervente, Prijedora, Ribnika, Sokoca, Čajniča i Šekovića i po jedna iz Vasenice,Kotor Varoša, Krupe na Uni, Mrkonjić Grada, Novog Grada, Pala, Petrova, Prnjavora, Stanara, Trebinja i Čelinca.\nHospitalizovano je 907 pacijenata, od čega 376 u UKC Republike Srpske i 531 u opštim bolnicama.\n- Do sada je u Srpskoj potvrđeno 19.897 slučajeva virusa korona. Preminulo je 469 osoba, dok se 8.580 osoba oporavilo. Pod zdravstvenim nadzorom trenutno su 13.332 osobe - saopštio je Institu za javno zdravstvo RS.