Sportske.net - Iz Zvezde pojasnili na šta je Mrkela mislio\nIz Zvezde pojasnili na šta je Mrkela mislio\nDodatak na prethodnu izjavu Zvezdinog sportskog direktora.\nPreneli smo ranije danas, sportski direktor Crvene zvezde Mitar Mrkela govorio je za Zvezda TV i o poslednjem meču protiv Voždovca, kao i konstantnim polemikama u javnosti oko sudijskih odluka.\nTih polemika je bilo i posle ovog meča, a Mrkela je poručio pojedinim superligaškim klubovima da obrate pažnju i na greške koje njima idu u korist, a ne da se samo oglašavaju kada sudije pogreše na Zvezdinim utakmicama.\nTokom večeri, usledilo je i pojašnjenje iz Zvezde na šta je Mrkela konkretnije mislio, a sve uz priložen snimak sa jučerašnje utakmice u Šapcu između Mačve i Partizana, gde je takođe bilo spornih situacija.\nTe sporne situacije su izdvojene na Tviter nalogu RSB i prosleđene novinarima.\nZasto se bavite Partizanom..tudjim dvoristem se bave gubitnici koji zele da sakriju svoju prljavstinu..Kada bi od 2001 do danas analizirali svaku utakmicu mnogi ne bi imali 6,7 titula u vlasnistvu..minimum...\nZnao sam ja da ih "svrbe" te dve situacije. E sad, glupo je da ukazuju na njih posle golka iz ofsajda i ponistenog cistog gola protiv Vozdovca, pa su ih pokazali onako usput jer se, eto, bez razloga dize prasina posle njihovih utakmica. Kao prvo, prva situacija je veoma teska i to moze da se podvede pod gresku a realno iz te situacije se nista ne bi ni izrodilo, velika greska je kod druge situacije. S tim sto je najhveci previd ovog kola napravljen kod gola Vozdovca, posto ono veze sa faulom nema. I tu bi bio kraj, znaci da se zadrzimo samo na ovom kolu, jer je smesno vracati se unazad i pricati o milion "sitnih" gresaka u korist Zvezde. I tako natezuci se mi predjosmo pola prvenstva sa 30% bodova koji su poklonjeni Zvezdi. Tako da je lako pricati o greskama u korist drugih klubova koje se desavaju na 2:0, 3:0, ali je zato zabranjeno obazirati se na greske koje se desavaju na 0:0, na 0:1 u 89-om minutu i takve neke stvari. Ovaj portal RSB je nesto najgluplje sto sam ikada video, da ne navodim zbog cega to kazem. Ljudi su totalno odvojeni od realnosti. Skoro intervju sa onim Covicem gde on lagano prica o nekim kradjama, o nekim zaverama, mislim da se coveku zivot smuci. Ceo svet protiv njih, a stvarnost je totalno druga dimenzija. Covek prica o budzetima iz nekih godina pocetka stvaranja ove nove Zvezde kako su bili oko6.5 miliona, a svih tih godinama je sve zivoi ubedjivao da ne prelaze 3 miliona. Mislim, kao i sve vezano za njih, totalno mutno, netacno, pristrasno, bez ikakvih cinjenica samo uz veliku dozu paranoje i patetike.\nЗначи код вас грешка, а код нас намеран превид. Па, да, нисам ни очекивао више објективности.\nA ne zadrzavs se na prvi gol partizana poklon golmana macve slucajno istobtako slucajno i dva takva protiv javora opet slucajno bilo je slucajno i 5 dinamu iz vranja na slican nacin kod vas je sve slucajno i da ne idemo dalje u proslost o svedocenjima,vasih igraca i clanova o knjigama gde se govori o slučajnostima... vidis ovaj rsb je mozda glupost ali zato tv partizan je izvor lepote i postenja.... razmisli malo i shvatice da stimaju i jedni i drugi i na zalost stonje najgore ostali klubovi ne igraju za sebe vec za zvezdu ili partizan....\nЗвезди би у оваквој ситуацији наслов био 'биће буре' 'о овоме ће се дуго причати' исл. Ни за једну 'грешку' у корист Партизана ове сезоне не видех бомбастичне наслове. Чак се и не помиње по медијима.\nPa zato jer ih nema na tom nivou, zato jer minimum ima jednako gresaka na startu i u korist, zato sto i kad budu apsolutno ne uticu na rezu vec su kod 2-0,3-0.....al i tad nisu freske tipa gol iz gol auta, penal van 16, penal u krusevcu, ruka u nisu, penal sa radom, gol vozdovca, ofsajd marina, titula iz 45 ... ..greske se kod partizana javljaju kao i svim drugim ekipama\ndok greske koje se dešavaju u Vasu korist nisu greske....to je kriminal i ovde pricamo o greskama koje se svode na kradju sto je sfera kriminala a ne gresaka u sudjenju......\nШта нема на том нивоу? Има их више. И итекако утичу на резултат. Док се нпр за Звездине грешке може рећи да стварно не утичу на резултат. Једино можда ова против Вождовца. На осталим утакмицама је свакој грешци у корист Звезде претходила и грешка против Звезде. Да ти не набрајам, има нешто и овде https://www.youtube.com/watch?v=2-ZPJSBNo0s&feature=youtu.be&fbclid=IwAR1JvV-hfSDnYvTMaV57lRmea9gNBq8HY-Z5gbcC6dKFe8MQqC4P5p98V1Q\nHoćemo VAR i strane sudije, da se poništi Toletova licenca i da se sprovede srpski Kalčopoli: https://www.youtube.com/watch?v=_0dlENlGZUU\nOpet mi editujete komentar, nista zato, neka vas neka. Pozdrav za sve fmp-ovce, sve vet-erane, sve ork-ovce, brk-ovce i mrk-ovce, (a) jos uvek ne znam kako da ih zovem u hokeju i ragbiju.\nPartizanov zahtev za VAR i strane sudije je još uvek aktuelan. Vi se hvalite kako imate uticaja kod drugih klubova što se tiče predloga i izglasavanja istih, vi se hvalite da se za sve pitate u srpskom fudbalu...pa uvedite onda VAR i strane sudije. Prestanite da izjednačavate nepriznat gol voždovcu zbog izmišljenog prekršaja za zvezdu koji niko nije video ni uživo u prenosu, a ni na snimku i dvostruki ofsajd kod gola zvezde koji se video i uživo u prenosu i potvrđen je na sniku i sve one prekršaje koje nisu dosuđene za voždovac i one dosuđene, a nepostojeće za zvezdu. Sudija nije pokrao voždovac samo za 2 gola (nepriznat regularan i priznat neregularan) već mu nije dao da igra koliko bi mogao u normalnim uslovima. Samo direktnim sudijskim greškama zvezda je dobila uz pomoć sudija 3 boda od Inđije, 3 boda od Napretka, 3 boda od rada, 1 bod od javora i 3 boda od voždovca, zatim još 3 boda od voždovca kada je Njegoš Petrović igrao i za zvezdu u tom 3.kolu na Voždovcu, a pre toga za rad protiv vojvodine i to je ukupno 16 neregularnih bodova u samo 17 kola za zvezdu. Plus na sve to oni smešni golovi u čak 11 utakmica protiv javora, radničkog, mladosti, spartaka, vojvodine, mačve, rada, tsc-a, proletera, radnika i opet radničkog sami s peterca, sami s penala, sami na drugoj stativi, sami na prekidu i to po najmanje po dvojica, uz asistencije protivničkih golmana i pomoć protivničkih odbrana, pa zvezda nijedan gol ne može da da nikome u SL. Gde ste videli ili čuli da prvi na tabeli želi da (ot)pusti ceo tim, glume neku silu, navodno lideri na tabeli, a prodali bi sve igrače što imaju koliko su nezadovoljni i ne samo da su nezadovoljni nego se i plaše pa su pobegli s gostovanja Čukaričkom na Banovom Brdu odlažeći celo kolo za proleće.\n2 cista ofsajda...u pravu su ovi. Valda im je ovo prvi put u zivotu da su rekli istinu....jos da docekamo da jednom kazu i nesto o sebi, a ne samo o drugima\nKako to mislis, cista ofsajda? :-D\nKad ce iz RSB-a objasniti zasto je fudbaler AZ Alkmara dobio zuti (drugi) karton za simuliranje, kad je za slicnu situaciju (saplitanje samog sebe) fudbaler Vozdovca na mecu protiv Partizana dobio penal?\nTakođe, zašto Tomane na utakmici protiv Voždovca nije dobio žuti karton zbog simuliranja, sudio je simuliranje, ali nije dao žuti karton što se kosi sa pravilima...\nDesile su se, a nisu svi ovce, pozdrav za sve fmp-ovce. Inace, razlika izmedju komentatora koji prenose nas i vas je nebo i zemlja, kod vas bi ovde trazili neki bolji ugao i relativizovali stvari. 3:0 ZA VOZDOVAC, BRE!\nVama pomazu protivnicki golmani vrlo zanimljivo i slucajno na dve vezane utakmice 3 gola direktne asistencije golmana,macve i javora ali sta ima veze... pitate li se mozda dli niate slucajno vracali dugove vozdovcu i lucanima a zaduzili vas ljudi mnogo... dali vam,je sumnjiva utakmica sa AZom dal nije neko tu uzeo pare.... ne nije moguce vi imate gromade postenjacine u upravi gde bi oni to....\nSumnjiva mi je utakmica u Alkmaru, priznajem.\nUzvracam pozdrav svim zavedenim zagrebcanima. Nazad odakle ste BRE!


Tužba protiv ekološkog aktiviste u Bačkoj Topoli | Autonomija\nPosted By admin On 9. januara 2016. @ 13:50 In Vesti | 7 Comments\n„Istina je da je taj vetrozaštitni pojas uništen, što smo prijavili policiji. U međuvremenu niko nije odgovarao za to. Mene sada optužuju da sam narušio ugled kompanije, koja je od Skupštine opštine Bačka Topola dobila starateljstvo nad Pilakovom dolinom i neadekvatno se starala u prethodnom periodu. Sa velike površine ove doline uklonjen je površinski sloj, a potom i zapaljena značajna površina ove doline. Takođe, ni za ovo krivično delo niko nije odgovarao“, kazao je Vavroš.\nURL to article: https://www.autonomija.info/tuzba-protiv-ekoloskog-aktiviste-u-backoj-topoli.html


Neobična ulaganja IT giganata: softveri koji će pobediti svaku bolest - IT magazin\nNeobična ulaganja IT giganata: softveri koji će pobediti svaku bolest\nNajmoćnije svetske kompanije današnjice dolaze iz IT industrije i, pored toga što se međusobno nadmeću za korisnike i primat u svojoj sferi, dele i jedan neobičan san. Ulažu u timove koji traže lekove za neizlečive bolesti.\nVi se sada slobodno pitajte da li reč o biznis planu koji treba da se isplati ili o humanizmu, ali i Google i Microsoft ulažu veliki deo svojih resursa u projekte povezane sa medicinom i farmakologijom. U skladu sa snagom ovih kompanija, ciljevi su sve samo ne skromni. One žele da pronađu formulu besmrtnosti.\nIz ugla Majkrosofta, svaki problem, pa i svaka bolest, posmatraju se kao softver – dakle, kao jezik koji treba naučiti da bi se razumela poruka, shvatio šablon i, na kraju, dao odgovor.\nA odgovor je novi softver koji će biti ništa drugo nego dugo traženi lek za najteže bolesti koje pogađaju čovečanstvo.\nMajkrosoft svi dobro poznajemo i prepoznajemo po njegovom operativnom sistemu, Windowsu i po najboljem paketu za kancelarijske izazove, nazvanom upravo tako, Microsoft Office.\nOni upućeniji prate i zaokret kompanije prema Cloud tehnologijama, u vremenu kada se biznis model prodaje originalnog Windows i Office paketa ne smatra više održivim. Za ostala ulaganja kompanije Bila Gejtsa, uglavnom, manje se zna.\nA eto, među njima je i jedno koje Microsoft povezuje upravo sa njegovim konkurentom za tron na listama najuspešnijih kompanija, Googleom, a to je borba za dugovečnost, ili, kada rešimo da govorimo jezikom ovakvih giganata, borba za besmrtnost.\nZanimljivo je da i u našoj Srbiji, postoje centri za Anti Aging https://www.antiaging.rs/.\nIT kompanije pioniri novih medicinskih istraživanja\nU Kembridžu, u Velikoj Britaniji, 150 naučnika i softverskih inženjera je stavljeno na platni spisak Bila Gejtsa. Njihov zadatak je da ostvare krajnji i pomalo utopijski cilj (ako nakon IT revolucije više smemo govoriti o utopijskim idejama), cilj da se stvore ćelije koje će biti mali računari koji se mogu programirati i, zašto ne, reprogramirati po potrebi, u cilju borbe protiv svake bolesti.\nOva tehnologija treba da funkcioniše ruku uz ruku sa farmaceutskom industrijom i pomaže u otkrivanju i razvoju lekova. Da bi u tome uspeli, Microsoftovi naučnici i programeri udružili su set starih i novih naučnih oblasti: matematike i biologije, sa jedne strane, i mašinskog učenja, 3D štampača, Big Data tehnologija, računarskog dizajna, sa druge. Ove naizgled udaljene oblasti, moraju udruženim snagama pokušati da stvore veliki rezultat u borbi za dugovečnost.\nKako Microsoft objašnjava svoj optimizam?\nKris Bišop, koji je na čelu ovog tima, kaže da su oblast biologije i računarstva zapravo vrlo bliske. Procesi koji se odigravaju unutar ćelijskog mikrouniverzuma nisu u mnogo tome različiti od procesa koji se odigravaju u standardnom desktop računaru.\nNaučnici iz tima koji je okupio Microsoft polaze od ideje da je raku najbolje pristupiti tako što će ga posmatrati kao neku vrstu softvera koji treba reprogramirati.\nU isto vreme, koosnivač Microsofta, Pol Alen, radi na svojim projektima u koje je uložio 100 miliona dolara sa grupom naučnika okupljenom u Sijetlu. Međutim, ova dva tima nisu na istom putu. Dok jedni tragaju za modelima izračunavanja svih procesa koji se dešavaju u ćelijama, drugi su upućeni na stvaranje novih, kompjuterskih modela bioloških sistema.\nĆelija – mesto gde se odigrava najveća drama života\nFundamentalno pitanje nauke, koje danas žele da reše i programerski timovi, jeste „Zašto se ćelije ponašaju baš tako?“ i „Zašto odluče da se odupru izazovu, podele, ili odumru?“.\nDa ćelije to čine, dobro je poznato od davnina, ali pravi odgovor na konkretne uzroke ovih procesa nije još uvek dat. A da bi se do njega došlo, ideja je da se biološki procesi posmatraju kao programi.\nDakle, stvar nije toliko u analizi podataka, koja je sad postala efikasnija nego ikada zahvaljujući veštačkoj inteligenciji, nego u promeni ugla pristupa problemu, u dekonstrukciji zagonetne konstrukcije. Stvar je u tome da se dođe do odgovora na pitanje zašto ćelija u određenoj situaciji „odluči“ da postane rezistentna na lek kao što u drugom odluči da popusti pred bolešću.\nAli, da bi se ovo objasnilo, treba uzeti u obzir da, dok su računari plod ljudske kreacije, ćelije su rezultat evolucije koja se odigravala milenijumima, i potrebni su sistemi za izračunavanje neverovatne kompleksnosti da bi se moglo do kraja razumeti sve o dešavanjima na ćelijskom nivou organizma.\nPred najvećim tehničkim gigantima ozbiljan je zadatak. I Gugl je u ovome krajnje ozbiljan. Njegov glavni inženjer koji je u poznim godinama čak veruje i za sebe da može dočekati trenutak kada ćemo moći da reprogramiramo biologiju i kreiramo veštačke organe sa neograničenim rokom trajanja.\nNa kraju, ostaje da se vidi šta se dogodi kada najlpemenitije ideje dobiju najneočekivanije resurse da se ostvare. Dobićemo bar odgovor na pitanje, da li se novcem može postići ama baš sve?


NBS nastavila sa intervencijama, kurs sutra 123,6543\nBEOGRAD - Narodna banka Srbije danas je prodala na međubankarskom deviznom tržištu 15 miliona evra, pa će dinar sutra zadržati približno istu vrednost prema evru i zvanični srednji kurs će iznositi 123,6543 dinara za evro, objavila je NBS.\nPrema američkoj valuti, dinar je slabiji za 2,1 odsto nego pre mesec dana, dok je na godišnjem nivou slabiji za 5,8 procenata.\n« Cene goriva neće rasti Do kraja godine akcioni plan za razvoj IT sektora »


Vučić: Povećanje plata i penzija do kraja godine - Ekonomske Vesti\nNemačka : Od ponedeljka se zatvara sve, sem obdaništa i škola\nNova vlada Vojvodine:SNS +SPS+JS\nOdgovor Makronu : Svakom danas rodjenom Muhamedu 100 000\nVučić: Povećanje plata i penzija do kraja godine\n1. jul. 2015 Andrija Matić 0 Comments Aleksandar Vučić, čelik, deficit, penzije, plate, reforme, štednja, Vlada Republike Srbije, Železara Smederevo\nPredsednik Vlade Republike Srbije Aleksandar Vučić izjavio je sinoć da je u prvoj polovini godine deficit budžeta smanjen za 100 milijardi dinara u odnosu na isti prošlogodišnji period, dok je prosek plata u maju izjednačen sa istim mesecom 2014. godine, što je znak da su počele da rastu zarade u privatnom sektoru.\nVučić je, gostujući na Televiziji „Pink“, precizirao da je u prvih šest meseci ove godine deficit budžeta bio niži od 27 milijardi dinara, dok je u istom intervalu prošle godine iznosio 126 milijardi dinara, što ukazuje na to da je smanjen za približno 100 milijardi dinara ili za 850 miliona evra.\nFiskalni deficit Srbije trenutno iznosi 1,6 odsto BDP-a, i to je rezultat koji je među najnižima u Evropi, naveo je on i dodao da su ovo podaci koje je saopštio Republički zavod za statistiku.\nTakođe, kako je objasnio, rastu i poreski i neporeski prihodi državne kase, a prihod od bruto domaćeg PDV je za milijardu dinara veći u prvoj polovini ove godine u odnosu na isti prošlogodišnji period.\nPrema njegovim rečima, industrijska proizvodnja u maju je za 17 odsto veća u poređenju sa istim mesecom 2014. godine, a u odnosu na prošlogodišnji prosek veća je za devet odsto, što je znak da je prerađivačka industrija zabeležila rast u prvoj polovini ove godine.\nVučić je, ističući da inflacija u Srbiji iznosi minimalnih 1,8 odsto od početka godine, rekao da je malo toga poskupelo u ovoj godini, osim jestivog ulja čija se cena povećala za sedam dinara po litru.\nU proteklih mesec dana u tri kompanije zaposleno je približno hiljadu ljudi i uslovi za poslovanje u zemlji postaju sve bolji, ocenio je premijer i ponovio da će se pozitivni efekti ekonomskih mera osetiti u 2016. godini.\nOn je dodao da je kompanija iz Kine zainteresovana za kupovinu „Železare Smederevo“, napominjući da se radi o drugoj po veličini kompaniji za proizvodnju čelika u toj zemlji.\nVlada Srbije je, kako je podsetio, prestala da izdvaja subvencije za „Železaru Smederevo“ i ona se sada postepeno oporavlja pod vođstvom novog menadžmenta, s obzirom na to da je proizvodnja duplirana na približno 90.000 tona čelika mesečno.\nPrema njegovim rečima, do kraja godine trebalo bi da bude pokrenuta i druga visoka peć u toj čeličani, što će značiti novih 90.000 tona čelika mesečno i novi podsticaj za rast srpske ekonomije.\nIstovremeno, Vučić je najavio da će do kraja godine uslediti povećanje plata i penzija, najviše prosvetarima, jer su oni jedini koji nisu imali mogućnost dodatnih prihoda.\nOn je objasnio da pod tim misli i na vraćanje smanjenih plata i penzija na nivo pre smanjenja, ali i na povećanje onima kojima nisu bila smanjivana primanja.\nProsvetarima ćemo najviše da povećamo primanja, kao i zdravstvenom i socijalnom sektoru, vojsci i policiji. Do rasta plata neće doći u državnoj upravi, precizirao je premijer.\nOn je obećao penzionerima kojima je smanjena penzija za deset odsto i onima koji imaju penzije niže od 25.000 dinara da će pre kraja godine osetiti značajno finansijsko poboljšanje.\nTakođe, Vučić je ocenio da je Srbija uspela da ozbiljno učvrsti, ojača i stabilizuje svoju spoljnopolitičku poziciju, uz napomenu da tu stabilnost treba očuvati uprkos iskušenjima koja su pred nama i na unutrašnjem i na spoljnopolitičkom planu.\nTo je postignuto zahvaljujući stabilizaciji ekonomskih prilika i finansijskoj stabilnosti, objasnio je on i ponovio da Srbija ima jasan put u koji veruje.\n← Šojble: Novi Ciprasov predlog ne pomaže\nRadulović: Šapić razradio lični marketing o trošku opštinskog budžeta →\nVojska Srbije preuzela dva ruska helikoptera\n28. jun. 2016 Andrija Matić 0\n18. nov. 2015 Luka Matić 0\nKineska delegacija stigla u Železaru


RTS :: Regionalna saradnja nije zamena za evrointegracije, već deo procesa\nEkonomija Regionalna saradnja nije zamena za evrointegracije, već deo procesa\nutorak, 10. nov 2020, 12:00 -> 21:13\nRegionalna saradnja nije zamena za evrointegracije, već deo procesa\nSofija organizuje samit lidera Zapadnog Balkana i zvaničnika EU u okviru Berlinskog procesa, na kome bi trebalo da bude usvojen akcioni plan zajedničkog ekonomskog tržišta. Pred samit, evropski komesar Oliver Varhelji je rekao da regionalna saradnja nije zamena za evropske integracije već osnovni deo procesa koji vodi ka tome.\nPlan za zajedničko regionalno tržište napravljen je na evropskom principu "četiri slobode" – slobode kretanja ljudi, robe, usluga i kapitala. Ambiciozan, jasno definisan i oročen da se ostvari do 2024. godine.\n"Ovo je definitivno proces koji zemlje Zapadnog Balkana treba da usvoje, a Vlade da stvore uslove za njegovu primenu. Tek nakon toga to će da bude uspešna priča. Prvo očekujemo podršku Samitu, a drugo očekujemo punu primenu zajedničkog regionalnog tržišta", navodi Majlinda Bregu, generalna sekretarka Saveta za regionalnu saradnju.\nSrbija je među zagovornicima transporta robe bez nepotrebnih barijera i uz minimalne troškove, putovanja sa ličnom kartom, telefoniranja bez rominga.\nMeđutim, kod nekih slabijih ekonomija to izaziva strah od moguće navale radne snage iz okruženja, a posebno da je zajedničko tržište samo utešna nagrada umesto članstva u Evropskoj uniji.\n"Integraciju između samih ekonomija na Zapadnom Balkanu ne traba shvatiti i to definitvno nije zamena za našu integraciju, odnosno integraciju čitavog regiona u EU", ukazuje Ranka Miljenović, izvršna direktorka CEP-a.\n"Bitno je naglasiti da je dosadašnji mini-šengen sada postao sastavni deo ovog plana kroz četiri evropske slobode. Na ovaj način mini-šengen je depolitizovan, depersonalizovan", smatra Anida Šabanović, Spoljnopolitička inicijativa BH.\nIako su odnosi Bugarske i Severne Makedonije opterećeni nekim spornim pitanjima iz prošlosti, u Sofiji će kao kopredsedavajući pokazati da mogu zajedno da rade.\n"Očekivanja su da će ova ekonomska saradnja jer je u vidu ove inicijative pre svega ekonomska saradnja doprineti rešavanju značajnih bilateralnih problema", kaže Simonida Kačarska, direktorka Instituta za evropsku politiku u Skoplju.\nNeke procene govore da bi regionalna ekonomska integracija povećala bruto domaći proizvod u zemljama Zapadnog Balkana za 2,5 odsto, a ukoliko bismo uspeli da se povežemo po ugledu na Evropsku uniju, zabeležili bismo rast BDP-a od 6,7 odsto.


JP "Putevi Srbije": Pojačan rad Sektora za naplatu putarine tokom praznika | Ami Naxi Radio 89.7Mhz\nJP „Putevi Srbije“: Pojačan rad Sektora za naplatu putarine tokom praznika\nJP „Putevi Srbije“ spremno i organizovano dočekuje uskršnje i prvomajske praznike, period kad se očekuje pojačan intenzitet saobraćaja. Kao i svih prethodnih godina intenziviran je rad na naplatnim stanicama, svi kanali za naplatu putarine i distribuciju kartica su u funkciji 24 časa dnevno bez pauze.\nFoto: JP „Putevi Srbije“\nPovećan je broj inkasanata i ostalih zaposlenih na naplatnim stanicama kako bi se obezbedio nesmetan prolazak vozila usled pojačanog saobraćaja na autoputevima u Republici Srbiji. JP „Putevi Srbije“ je na vidljivim mestima u zoni naplatnih stanica postavilo obaveštenja vozačima na srpskom, engleskom, nemačkom i turskom jeziku da pripreme tačan iznos novca za plaćanje putarine kako bi zadržavanja sveli na najmanju moguću meru.\nProdaja i dopuna uređaja za ENP vrši se na 178 prodajnih mesta, JP „Putevi Srbije“ i ovlašćenih distributera, koja su raspoređena duž svih deonica autoputeva u Srbiji, na graničnim prelazima i u svim većim gradovima. Na svim prodajnim mestima može se izvršiti dopuna i ostvariti različiti popusti, u zavisnosti od visine uplaćenih sredstava.\nSpisak distributivnih mesta za prodaju i dopunu uređaja za ENP možete preuzeti sa internet prezentacije JP „Putevi Srbije“, link: Spisak distributivnih mesta\nJP „Putevi Srbije“ omogućilo je učesnicima u saobraćaju da se putem portala na autoputevima i aplikacije za mobilne telefone JP „Putevi Srbije“ informišu o eventualnim zadržavanjima na naplatnim stanicama, prekidima saobraćaja, stanju kolovoza, vremenskim prilikama i drugim neophodnim informacijama.\nJP ,,Putevi Srbije“ apeluje na sve učesnike u saobraćaju da budu posebno oprezni i poštuju ograničenja brzine i da prilagode brzinu kretanja uslovima na putu – navodi se u saopštenju Javnog preduzeća „Putevi Srbije“.\nFudbal: Bašaidska “Vojvodina“ izgubila u Bočaru, Nakovčani izvukli važan bod\nNova oprema za kikindska dobrovoljna vatrogasna društva\nTibor Horvat, direktor RPK Kikinda: “Mađarska i dalje najbolji privredni partner, pad izvoza u Rumuniju“


Naslov: Nije lako biti samohrana majka Sre Nov 16, 2011 11:59 pm\n- Žene koje ostanu same, na razne načine se snalaze i prolaze kroz život. U najboljoj poziciji su zaposlene majke, koje primaju pristojnu alimentaciju, tako da mnogo lakše podnose svoju samoću. I žene koje žive sa roditeljima su u lakšoj situaciji, jer mogu da računaju na pomoć. Najteže je onima koje su nezaposlene ili imaju male plate, koje žive kao podstanari i prinuđene su da rade po ceo dan, zbog čega malo vremena provode da svojom decom. Privatizacija je uništila mnoge porodice, poslodavce u privatnim firmama ne zanima da li samohranoj majci ima ko da uzme dete iz vrtića, već samo da se posao završi.\nNaslov: Re: Nije lako biti samohrana majka Čet Nov 17, 2011 12:14 am\nbas tako...ja se iskreno divim takvim zenama i skidam kapu...svaka cast one mogu sve.,tj moraju,i pored toga deca su im jako pametna i lepo vaspitana...takvim zenama treba uvek pomoci ali na neki nacin koji njih nece da uvredi,da one ne shvate da ih bneko sazaljeva,jer ukoliko to ukapiraju bice im jako tesko,ovo kazem iz iskiustva jer sam imala prilike da to dozivim...\nNaslov: Re: Nije lako biti samohrana majka Pet Dec 02, 2011 10:56 pm\nJa sam jedna od tih majki mom sinu je punih 7 mj.,neznam sto me sve ceka u zivotu...potrudit cu se svom djetetu uciniti zivot sto je moguce ljepsim... sada imam jos rijesiti papirnato moj status samohrane majke jer je otac mog sina njega priznao kao svog ali to je sve sto smo dobili od njega...\nNaslov: Re: Nije lako biti samohrana majka Uto Dec 06, 2011 12:27 pm\nEh nama kao samohranim majkama je mnogo tesko ali kada u svom zivotu imas decu pored sebe nista nije tesko. Barem meni nije kada su obe moje cerke pored mene. Inace majka sam dve devojcice jedna ima 10 godina a druga u januaru puni 2 godine! Mada nikada nisam imala pomoc i nikada nisam uspela da nesto uzmem od drzave za to sto sam samohrana majka ipak ja se ne zalim jer imam najvece bogatstvo u svome zivotu!!!\nPoints : 25301\nNaslov: Re: Nije lako biti samohrana majka Sre Feb 15, 2012 8:01 pm\nEvo, i ove poruke zena koje su ovde pisale pre mene, dovoljno pokazuju koliko smo mi samohrane majke borci, i pored svega i dalje pune optimizma!! I svaka cast svakoj koja tako isto zivi i razmislja! I ja imam devojcicu od 4,5 godine i sama sam od 4tog meseca trudnoce.. Mozda nemam sve u zivotu sto bih zelela, ali mi osmeh i ljubav mog deteta nista na svetu ne moze zameniti! I ovde sam prvi put, ali mi se svidja ideja da o tome pricam sa onima koji ce me sigurno najbolje razumeti! Veliki pozdrav za sve!!!\nNaslov: Re: Nije lako biti samohrana majka Uto Avg 21, 2012 11:41 pm\nEvo još jedne takve majke,sama sam,imam pomoć moje majke,ali se borim svakako da izvedem svoje djete na pravi put.. Puno sam toga prošla,teškoga,tužnoga itd,ali se nisam predala.. Za njega živim i dišem,ima sve možda i više nego bi trebalo,kulturan je,osjećajan,jako dobar otkako se rodio,jednostavno sam preponosna na njega i sebe,bez obzira na sve teškoće i probleme,ali je napokon to iza nas... Jake smo,mislim da nam takvima,bog da snage da sve prođemo...\nNaslov: Re: Nije lako biti samohrana majka Sre Avg 22, 2012 12:55 am\nI sama sam samohrana majka djecaka od 4 godine,stim da sam se rastala od svog bivseg muza kada je moj sin imao samo 2 mjeseca i od tog trenutka on nikada vise nije nikada vidio niti znao za svoje dijete,ali uspjevam da mu budem i majka i otac,naravno uz pomoc svoje mame koja je tu da nam pomogne,ali da je lahko biti samohrani roditelj nije,ali onog momenta kada se moj sin nasmije i kad me zagrli sva patnja i bol nestaju jer znam da sva patnja i bol,vrijede tog osmijeha.\nNaslov: Re: Nije lako biti samohrana majka Sre Avg 22, 2012 9:01 pm\ndrage moje,da li ste pročitale šta se smatra pod tim samohrana majka?!! ni malo to ne podržavam! znači,nemam prava samohrane majke ako mu je otac živ i ako mu da koju kunu mjesečno!!?!? ko to djete čuva,otprema u vrtić,doktoru,spava s njim,brine se o svemu?! pa majka!!??? teško je jako... kako uskladiti i poso i vrtić i čuvanje i sve?!\nNaslov: Re: Nije lako biti samohrana majka Uto Sep 18, 2012 1:34 pm\ni ja sam takode samohrana majka a od drzave nista samo ako imas vezu\nNaslov: Re: Nije lako biti samohrana majka Sub Sep 22, 2012 9:56 pm\nTakodje sam samohrana majka....imam pomoc roditelja i dosta mi je lakse,ali skidam kapu svakoj mami koja sama prolazi kroz sve to...\nPoints : 22392\nNaslov: Re: Nije lako biti samohrana majka Sre Dec 05, 2012 11:14 pm\nJa sam samohrana majka devojcice nepune 4 godine.Kada se ona rodila nije bilo srecnijih roditelja od nas ali nije ziot uvek savrsen.Mala nam je imala samo 21 dan kada je on umro.Mnogo nam je tesko bilo pogotovu sto ja nemam pomoc od nikog ni roditelja ponekada svekrve tj svakog meseca dodje nam u posetu ili mi idemo posto zivi malo dalje.Zivimo u Danskoj t boriLA SE za papire posto mi mala ima danski pasos(jer joj je otac danac) a ja srpski i ona ne moze ziveti u Srbiji a ja ne mogu u Danskoj.POsle 3 godine borbe sa drzavom konacno sam dobila sansu da mogu mirno ziveti bez stresa i cimanja.Imamo primanje od drzave ali njoj to ne moze zameniti oca.Nekada kada mi kaze da joj je otac gore visoko dodje mi da puknem od tuge ali moja mala je plod nase ljubavi i za nju zivim i borim se.Nije lako u drugoj zemlji gde jezik slabo znas gde nemas prijatelja niti roditelje ali imam nju mojj sjaj u oku moje srce za nju izdrzavam sve to.Mame mislim da su nam nasa deca dovoljna razlog za zivot i borbu zato napred ne postoji ni jedna prepreka za nas...Pozz svim mamama\nNaslov: Re: Nije lako biti samohrana majka


Šta za putnike iz Srbije znači najnovija odluka EU - 15.11.2021, Sputnik Srbija\nMinistarka za trgovinu, turizam i telekomunikacije Tatjana Matić izjavila je da će od sutra digitalni zeleni sertifikati iz Srbije biti priznavani ne samo na... 15.11.2021, Sputnik Srbija\nKako je rekla, srpski digitalni zeleni sertifikat je prošao integracioni test Evropske komisije tako da će na današnjoj sednici biti priznato da je on integresan u evropski digitalni zeleni sertifikat.Kancelarija za IT će od sutra uvesti novu uslugu koja će se zvati Digitalni zeleni sertifikata kompatibilan sa EU.Matić je rekla da će s tim sertifikatom moći da se uđe u ugostiteljske objekte, bioskope, restorane i prodavnice širom Evrope dok će stari srpski digitalni sertifikat ostati u upotrebi u zemlji i i dalje će se izdavati.Sertifikat će omogućiti i prelazak granica, ali isključivo na osnovu bilateralnih sporazuma koje Srbija ima sa pojedinim zemljama.Matićeva je preporučila građanima koji nameravaju da putuju u inostranstvo da svakako uzmu sertifikat koji je kompatibilan sa EU, pošto je, kako je rekla, bilo mnogo prigovora građana da su sa postojećim sertifikatom nisu mogli da uđu u ugostiteljske objekte, muzeje, bioskope, prodavnice u zemljama EU."Jednostavno, ljudi će lakše funkcionisati i koristiti pogodnosti u zemljama EU sa digitalnim zelenim sertifikatom kompatibilnim sa EU", poručila je Matićeva.Što se tiče priznavanja pojedinih vrsta vakcina, ona je istakla da je to bilateralna stvar i da zavisi od zemlje do zemlje članice EU.Ona je navela da u Mađarsku može da se uđe bez potvrde o vakcinaciji, u Grčku mogu da uđu i oni vakcinisani kineskim i ruskim vakcinama, dok su u pojedinim zemljama potrebne vakcine koje su ili na listi Svetske zdravstvene organizacije ili su priznate od Evropske agencije za lekove.\nevropska unija (eu), srbija, srbija – društvo, društvo\nMinistarka za trgovinu, turizam i telekomunikacije Tatjana Matić izjavila je da će od sutra digitalni zeleni sertifikati iz Srbije biti priznavani ne samo na granicama već i u ugostiteljskim objektima širom Evrope.\nKako je rekla, srpski digitalni zeleni sertifikat je prošao integracioni test Evropske komisije tako da će na današnjoj sednici biti priznato da je on integresan u evropski digitalni zeleni sertifikat.\nKancelarija za IT će od sutra uvesti novu uslugu koja će se zvati Digitalni zeleni sertifikata kompatibilan sa EU.\n"Tokom nedelje biće omogućena i mobilna aplikacija što znači da će građani moći da ga preuzmu preko mobilnog telefona, a od sledećeg ponedeljka na šalterima Pošte takođe će biti moguće podići digitalni zeleni sertifikata kompatibilan sa EU", rekla je Matićeva.\nMatić je rekla da će s tim sertifikatom moći da se uđe u ugostiteljske objekte, bioskope, restorane i prodavnice širom Evrope dok će stari srpski digitalni sertifikat ostati u upotrebi u zemlji i i dalje će se izdavati.\nSertifikat će omogućiti i prelazak granica, ali isključivo na osnovu bilateralnih sporazuma koje Srbija ima sa pojedinim zemljama.\nMatićeva je preporučila građanima koji nameravaju da putuju u inostranstvo da svakako uzmu sertifikat koji je kompatibilan sa EU, pošto je, kako je rekla, bilo mnogo prigovora građana da su sa postojećim sertifikatom nisu mogli da uđu u ugostiteljske objekte, muzeje, bioskope, prodavnice u zemljama EU.\n"Jednostavno, ljudi će lakše funkcionisati i koristiti pogodnosti u zemljama EU sa digitalnim zelenim sertifikatom kompatibilnim sa EU", poručila je Matićeva.\nŠto se tiče priznavanja pojedinih vrsta vakcina, ona je istakla da je to bilateralna stvar i da zavisi od zemlje do zemlje članice EU.\nOna je navela da u Mađarsku može da se uđe bez potvrde o vakcinaciji, u Grčku mogu da uđu i oni vakcinisani kineskim i ruskim vakcinama, dok su u pojedinim zemljama potrebne vakcine koje su ili na listi Svetske zdravstvene organizacije ili su priznate od Evropske agencije za lekove.\n"I dalje važi isto pravilo. Molim sve da pre puta u neku zemlju pogledaju koje zemlje prihvataju koje vrste vakcina, pošto ne postoji ujednačen pristup od strane EU", poručila je Matićeva.


Otvoren jubilarni 50. Bitef | (Vesti - 25.09.2016) Novi Sad\n25.09.2016 u 17:21h\nIzvor: mojnovisad.com / Fotografija: Bitef PR\nOtvaranjem izložbi objedninjenih nazivom "Nebo nad Bitefom", sinoć je počeo 50. jubilarni Bitef festival, koji će pod sloganom "Na leđima mahnitog bika" do 2. oktobra, sa 12 predstava u devet dana festivala i bogatim pratećim programom, biti epicentar pozorišne umetnosti i kulture.\nU zajedničkoj procesiji Bitefovom zvezdanom stazom, mnogobroji ljubitelji pozorišta i poštovaoci festivala prošetali su od RTS-a, do Ateljea 212, galerije "New Moment" i Bitef teatra gde su postavljene izložbe posvećene istorijatu manifestacije. Izložbe su uvrštene u program manifestacije Dani evropske baštine - Kulturno nasleđe i zajednice - živeti s nasleđem.\nProgram je počeo izložbom u RTS-u koja prikazuje na koji je način RTS pratio i pomagao Bitef, od njegovog osnivanja. Od zgrade RTS-a, šetnja se nastavila ka Ateljeu 212, pozorištu u okviru koga je Bitef osnovan i koje je organizovalo njegovih prvih 20 izdanja. Sledeća lokacija bila je galerija "New Moment" u kojoj su izloženi plakati Bitefa. Na kraju se publika spustila do zgrade Bitef teatra, pozorišta osnovanog s ciljem da se bavi produkcijom festivala, ali i da tokom pozorišne sezone prati i prepoznaje bitefovske tendencije u okviru lokalne scene izvođačkih umetnosti.\nBitef će svečano biti otvoren večeras u 19.30 časova u Narodnom pozorištu kada će Plesno pozorište "Tao" iz Pekinga, posle trijumfalnih nastupa u Londonu, Parizu, Berlinu i drugim svetskim metropolama, i u Beogradu izvesti predstavu "6&7".\nTrećeg dana festivala, u Jugoslovenskom dramskom pozorištu, biće svečano otvoren 28. kongres Međunarodnog udruženja pozorišnih kritičara (IATC-AICT) pod pokroviteljstvom Grada Beograda. Kongres će otvoriti Žorž Bani i Margaret Sorenson, a na njemu će se okupiti preko stotinu pozorišnih kritičara iz čak 40 zemalja sveta.\nPovezane teme 50. Bitef atelje 212 beograd Bitef bitef teatar izložbe kultura new moment pozorišni festival pozorište prateći program RTS umetnost\nRHMZ\tbebe\tjkp novosadska toplana\tnovosadsko porodilište\tservisne informacije raspored sahrana novi sad\tradosne vesti\tbetanija\thoroskop\tbez vode\tbez struje\tgradsko groblje\tnovosađani\thavarija na vodovodu\telektrovojvodina\tdunav\tnovorođenčad\tporodilište\tštrand\traspored sahrana i ispraćaja\thoroskopski znaci\tvremenska prognoza novi sad\talmaško groblje\tMiloš Vučević\tmatična knjiga rođenih\tjkp lisje\tEPS\tservisne informacije novi sad\tisključenja struje\tsahrane


Yugopapir: Milojko Pantić, životna priča omiljenog sportskog novinara '80: Učio sam od Raće, Mladena, Nikite...\nNaravno, to tada još nisam znao. Jer, iznad svega sam voleo glumu.\nKao prvak školske dramske sekcije maštao sam o tome da jednog dana budem i profesionalni glumac. Želeo sam da radim taj posao pa makar to bilo u nekom provincijskom pozorištu.\nPo želji roditelja posle osnovne škole morao sam da steknem diplomu, da obezbedim "parče hleba u rukama", kako su rekli, a zatim da studiram šta hoću. Tako se dogodilo da i pored averzije prema\nnaukama krenem za starijim bratom u Elektrotehničku školu "Nikola Tesla" i da posle četiri godine postanem elektrotehničar.\nNaravno, "svoju ljubav" nisam ostavljao. Sa Milanom Lanetom Gutovićem, danas jednim od najboljih mladih glumaca, sa Aleksandrom Mandićem, danas više nego produktivnim televizijskim i filmskim rediteljem, nastavio sam glumačku "karijeru" u dramskoj sekciji škole "Nikola Tesla". Štaviše, bio sam dva puta prvak Beograda u recitovanju za srednjoškolce.\nSve to, međutim, nije bilo dovoljno da se pređe prag Pozorišne akademije.\nPosle dva bezuspešna pokušaja da postanem student glume, setio sam se reporterske legitimacije Dečjih novina, zapravo slučajno sam je primetio prebirajući po nekim starim fotografijama i odluka je pala: studiraću novinarstvo na Fakultetu političkih nauka.\nUsledile su godine napornog rada da bih nadoknadio ono što i da sam hteo nisam mogao da naučim u elektrotehničkoj školi: sociologiju, istoriju, fIlozofiju, političku ekonomiju...\nNi čiste desetke iz svih tih predmeta nisu bile, niti će ikad biti, dovoljne da se postane novinar.\n"Novinar se rađa u redakciji, a ne u školi" - rekao nam je već na prvom času profesor Sergije Lukač.\nVeđ sutradan sam otišao u Takovsku 10 i na portirnici zatražio da me primi direktor televizije. Bio je više nego ljubazan ali i iznenađen "drskošću" jednog studenta koji traži razgovor sa direktorom jedne tako važne institucije, predstavlja se i moli da bez ikakve naknade radi bilo šta, samo da bude što bliže novinarstvu i redakciji.\nZvuči pomalo nestvarno ali je istinito: tako sam postao novinar.\nJer, sve ostalo bila je formalnost.\nDve godine "besplatnog" svakodnevnog rada, uz nastavak studija, bile su dovoljne da konkurs za novinara sportske redakcije pretvore u formalnost.\nDva razreda visoke škole\nBilo je, naravno, i u mojih deset godina staža "sličica" za nezaborav. Tu su, na prvom mestu, Olimpijske igre u Montrealu 1976. To je uostalom nekakav vrh u poslu sportskog novinara.\nAli ne pamtim taj događaj zbog toga. Pamtim ga zato što sam u Montrealu "završio" još dva razreda visoke škole novinarstva. Reč je, naime, o petnaestodnevnom intenzivnom druženju sa takvim asovima u mom poslu kakav je bio pokojni Radivoje Raća Marković i kakvi su i danas Dragan Nikitović i Mladen Delić.\nReč je isto tako o gorkom ali velikom iskustvu ("Novinarstvo je profesija slatke gorčine" - Miroslav Radojčić) koje smo moj kolega i vršnjak iz zagrebačke televizije Božo Sušec i ja stekli u Montrealu.\nUpijao sam svaku Raćinu reč, "kupovao" sam sve što u pripremama za prenos radi Mladen, pamtio svaki detalj iz posla kojim se bavio Nikita.\nNe može se opisati kakva je to škola primenjenog novinarstva. Dovoljno je podsetiti da sam Nikitinu školu ležernosti primenjivao u raznim emisijama, da sam Raćinu elokvenciju koristio u prenosima proslave Dana mladosti, da mi je Mladenova škola koristila i koristi u svakom prenosu...\nA šta o Sušecovom i mom iskustvu? Bili smo mladi, vredni, rešeni da na Olimpijskim igrama pokažemo da smo talentovani - jednom rečju da iskoristimo šansu. Ukazano nam je poverenje da komentarišemo najteži sport za komentarisanje na televiziji - atletiku.\nSpremali smo se i spremili tako da je greška u identifikaciji bilo kog od 2.000 atletičara bila isključena. I ne samo to. Naučili smo sve što se može naučiti o svakoj atletskoj disciplini da bismo koliko-toliko zadovoljili i sujetu atletskih stručnjaka.\nAli, želeli smo i više od toga. Kao što to priliči mladim ljudima uopšte - želeli smo promene.\nDogovorili smo se da gledaocima ne uskratimo nijednu informaciju, a da između disciplina ne ćutimo već da prenos "obogatimo" ležernim neobaveznim ćaskanjem, opservacijama, dosetkama.\nI, to je bila greška. Nismo pronašli pravu meru u tome. Kritika nas je dočekala na nož. Niko više nije želeo da vidi da mi atletiku radimo besprekorno, da nijednu faktografsku niti stručnu grešku nismo napravili. Svi su se "uhvatili" za to naše neobavezno ćaskanje.\nNazvali su nas dvojcem bez kormilara, direktori su se javljali iz zemlje sa zahtevom da prestanemo sa takvim načinom rada ili da se odmah vratimo kući.\nNaravno, prestali smo, ali i danas smo ubeđeni (svakako uz normalne korekcije) da će to biti način rada nekih budućih komentatora.\nJer, sport će kad-tad iz ove svoje prevelike "ozbiljnosti", iz pravog rata na borilištima, morati da vrati svetu i one rekreacione, relaksirajuće, zabavne komponente.\nRadosti koje se pamte\nZauvek sam zapamtio radost koju sam doživeo sa košarkašicama Crvene zvezde kada su prošle godine u španskoj La Korunji osvojile titulu prvaka Evrope.\nSa kolegom snimateljom Blagojem Topličićem pratio sam sve njihove utakmice, družio se sa tim skromnim devojkama gotovo dva meseca, upoznao sve njihove vrline, svo košarkaško umeće, gotovo se saživeo sa njima i to me je strašno opteretilo u prenosu finalne utakmice.\nAli kada su pobedile prvaka Mađarske, radosti nije bilo kraja. Takva radost se ne zaboravlja.\nNe zaboravlja se ni druženje sa Draganom Životićem, prvakom Jugoslavije, Balkana i Mediterana na 800 metara. Ni njegovo obećanje da će, za moju ljubav, postati veliki šampion.\nNe zaboravljaju se ni sve ispovesti velikog sportiste Nenada Stekića koga neviđenim sadizmom želimo da uništimo.\nNi česti susreti sa jednim Matom Parlovom, Kićom, Mokom, Prajom, sa Miljanićem, Džajićem, gimnastičarima iz sveta i naše zemlje i tolikim drugim velikanima sportske scene.\nSve je to lepo i nezaboravno.\nMeđutim, tužno je što jedna mala Nataša i još manja Ivana praktično nemaju oca, što njihova majka Jelena viđa muža češće na ekranu nego u kući. Kada su mi pričali da je to sudbina svakog novinara koji ozbiljno shvata svoju profesiju, nisam verovao. Sada kada sam se uverio, kasno je za bilo kakve promene.\nNapisao: Miodrag Markuš (Zdravo!, 1980.)\nNakon završetka OI '80: Telegrami, pisma i razglednice\nČestitke na sportskom junaštvu košarkaškima i našem Slobodanu Kačaru. Čestitamo i vama u sportskoj redakciji na uspešnom reprezentovanju događaja sa Olimpijade...\nKonjički klub " Graničar " Novi Sad\nSportistima, uredniku, voditeljima i svim suradnicima Slobodne sportske srijede te suradnicima prethodnih emisija s Olimpijade čestitam na izuzetno dobroj emisiji koja bi po načinu kako je i što u njoj prikazano mogla nadigrati i pobijediti gotovo sve nesportske emisije jugoslavenske RTV, posebno one iz kulture i umjetnosti.\nMaja Hribar Ožegović iz Zagreba\nHvala na dobro vođenoj emisiji, svima koji su učestvovali na realizaciji olimpijskog programa, kao i gostu Miroslavu Radojčiću.\nTokman Miroslav, Sarajevo\nČestitam! Odlični ste!\nMiro Radojčić i Milojko Pantić pravo su osveženje u ove letnje dane. Smatram da je ovo za sada najkvalitetnija i najgledanija emisija televizije u 1980. godini. Puno pozdrava.\nMilica Simić, Smederevo\nKako ste? Jeste li dobro? Znam da jeste, a kako i ne bili posle onog trijumfa naših košarkaša. Zaista su zlatni. I zato i u ime moje prenesite im najlepše čestitke i želje da samo tako nastave. Čestitke prenesite i svim ostalim osvajačima medalja.\nČestitke upućujem i vama za iscrpne snimke sa Olimpijskih igara, a i za onako divno pripremljenu sinoćnju emisiju...\nDrugarski pozdravi od gimnazijalke Sneške Semberke


PomPa1 profil | Parni.online\nPoslednje prijavljivanje: 5.5.21. 22.55.58\nKlikom na dugme, podići ćeš PomPa1 na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. PomPa1 će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o PomPa1\nRadni sati PomPa1


NUNS: Napadom na N1, tabloid Informer nastavlja kampanju u službi vlasti | NDNV\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) osudilo je danas kako se navodi, “novi napad” lista Informer na televiziju N1, ocenjujući da je to “još jedna manifestacija beščašća i neprofesionalnosti tabloida koji služi isključivo propagandi vladajuće nomenklature”.\nNUNS je u saopštenju ocenio da je izveštavanje N1 o jučerašnjim dešavanjima na severu Kosovu bilo “profesionalno i nepristrasno, te da je napad Informera samo nastavak kontinuirane kampanje protiv nezavisnih medija”.\n“Informer u svom ustaljenom maniru objavljuje optužnice i poternice protiv medija i novinara koji nisu po ukusu vlasti i targetira ih kao izdajnike i ili saveznike opozicionih lidera. Tako u tekstu objavljenom juče na sajtu Informera, televizija N1 se po ko zna koji put proglašava za Đilasovu i pritom joj se podmeće da je optužila Srbe za napad ROSU na Kosovu”, stoji u saopštenju.\nNUNS je naveo i da je “doprinos prljavoj kampanji dala kao i obično, TV Pink koja je pomenutu optužnicu protiv N1 objavila na svom sajtu gotovo istovremeno kada i Informer, u skladu sa svojom uređivačkom politikom koja neskriveno služi vladajućoj garnituri”.


Različite vrste brojevi telefona se koriste u Skype za posao Online - Office podrška\nRazličite vrste brojevi telefona se koriste u Skype za posao Online\nSkype za posao Online koristi drugačiju vrstu brojeve telefona u zavisnosti od toga šta želite da uradite sa brojem. Skype za posao Online koristi pretplatnika brojeva koje možete da dodelite korisnicima u organizaciji i usluge brojeve koji se dodeljuju usluge kao što su PSTN konferencije, automatski telefonski sistemi ili poziva redovi. Brojevi telefona usluge imaju broja na veći istovremeno pozivanje kapacitet od pretplatnika (ili korisnika). Broj telefona usluge koje su dostupne će zavise od zemlje/regiona i tipa broja (da li je na naplatu ili besplatan telefonski broj). Ako vam je potrebna dodatni ili drugi broj tipova osim brojeve video u programu Skype za centar za administraciju preduzeća, može da prosledite zahtev za broj telefona za Microsoft telefonskih brojeva usluga desk-u.\nBrojevi pretplatnika se dodeljuje korisnicima i postoje dve vrste:\nGeografski brojeva Geografski brojevi imaju vezu da biste geografski region i su najčešće. Na primer, geografski telefonskih brojeva u većini slučajeva možete koristiti samo u okviru određenog adresu, grad, država ili regiona u zemlji.\nOsobe koje nisu geografski brojeva Osobe koje nisu geografski brojevi su Nacionalni brojeve koji nemaju relacije geografskih oblasti unutar zemlje/regiona. Na primer,-geografski brojevi često imaju isti trošak kada pozivate broj sa bilo kog mesta u okviru zemlje/regiona. Takođe, nekim zemljama kao što su Danska koji imaju samo-geografski brojeve dostupne.\nUsluga brojeva Brojevi usluge su dostupne u nekoliko različitih tipova broj i dostupnosti se razlikuju po zemlji/regionu.\nNaplatu usluge brojeva\nNaplatu usluge brojevi mogu da sadrže naplatu trošak pozivaocu i postoje dve vrste:\nGeografski brojeva Geografski brojevi imaju relacije geografskih oblasti. Na primer, geografski telefonskih brojeva u većini slučajeva možete koristiti samo u okviru određenog adresu, grad, država ili regiona u zemlji.\nOsobe koje nisu geografski brojeva Osobe koje nisu geografski brojevi su Nacionalni brojeve koji nemaju relacije geografskih oblasti unutar zemlje/regiona. Na primer,-geografski brojevi često imaju isti trošak kada pozivate broj sa bilo kog mesta u okviru zemlje/regiona.\nBesplatan brojeva Brojevi usluga obično ne biti naplatu trošak pozivaocu. Skype za posao Online pruža nacionalni besplatne brojeve u više od 60 zemlje/regione.\nOprez : Neke zemlje/regione i izvorne broj tipova, kao što su pozivi koje potiču sa mobilnim telefonima, možda u nekim slučajevima, biti naplatu trošak pozivaocu.


Crni hleb, kao nekad bakin... narastao i mek kao duša | Cake dobrog kuvanja\nJuče sam na jednoj radnji videla reklamu- beli hleb, 26 dinara. Oni koji ga jedu verovatno daleko više para od onoga što uštede kupujući ga, daju za lekove. Ili bar za raznorazne zamene za lekove, dodatke ishrani, suplemente.\nZato evo jednog recepta iz kategorije „zdravlje sa zdravim hlebom na usta ulazi“ i epitetima iz naslova.\n1 kg integralnog brašna, brašna od celog zrna pšenice, brašna za crni hleb… ili kako se već nazivaju sva ta brašna koja nude naši marketi (s napomenom da je najbolje kupovati brašna manjih proizvođača za koje kažu da ne stavljaju aditive i konzervanse jer imaju malu proizvodnju, a naravno, još bolje ono brašno mleveno u nekoj od starih potočara, kao pre toliko vekova ranije)\n2 do 2,5 kašičuce soli (ovo 0,5 je zbog onih koji stavljaju krupnu morsku so)\nduboka šerpa, recimo ona u kojoj pečete slavski hleb\nNaši stari su hleb pravili tako što bi testo odstajalo preko noći– setite se, za sve žitarice koje koristimo u ishrani kaže se da ih valja naliti vodom i ostaviti da odstoje preko noći. Tako da, ako imate vremena, hleb zamesite uveče i pecite ga ujutru, a ako ga zamesite ujutru pre posla, pecite ga kad se vratite kući.\nU manjoj posudi izmrvljenu kocku kvasca izmešati s nekoliko kašika brašna od onog kilograma i dodati se malo mlake vode, kolko da kvasac naraste.\nU suvoj vanglici izmešati preostalo brašno sa solju.\nKad nadođe kvasac, dodati ga u brašno.\nMešati- neki to rade isključivo varjačom ali, ruku na srce, nema boljeg mešenja hleba dok domaćica ne umeša svoje šake, bar posle početnog mešanja varjačom.\nPostepeno dodavati mlake vode toliko da se umesi glatko, ne previše meko testo. Nema ovde preciznog saveta za neiskusne, rutina se stiče ponavljanjem. Ono, što kažu naše bake i majke- otprilike. Prvi put, drugi… i nećete postati eksperti trećeg puta, ali ćete već debelo korigovati eventualne propuste.\nOstaviti testo u vangli, naka naraste duplo, što znači jedno dva sata da odstoji.\nPrebaciti testo iz vangle na dasku za mešenje posutu brašnom i mesiti nekoliko minuta, kolko je dovoljno da se oblikuje u glatku loptu. Malo je dlanovima spljeskati da dobije oblik lepinje i ostaviti da odstoji jedno 2,5 sata, pokriveno belom pamučnom krpom. Ovo belo… tako kažu naše bake, a i nauka ima neke teosrije u vezi s tim, što uglavom potvrđuje opravdanost te preporuke.\nPola sata pre pečenja uključiti rernu na 250 stepeni i kada je dovoljno zagrejana staviti u nju šerpu u kojoj će se hleb peći, s asve poklopcem, da se zagreje. Dovoljno je jedno 5 – 10 minuta.\nIzvaditi šerpu iz rerne, posuti je s malo brašna i hleb formiran u pogaču polako staviti u nju.\nPoklopljeni hleb peći pola sata pa skinuti poklopac i ostaviti da se peče još desetak minuta.\nNeće da škodi ako imate prskalicu za „fajtanje rerne“ pa malo vode poprskate pre nastavka pečenja.\nKada hleb porumeni, izvaditi šerpu iz rerne, izručiti hleb na krpu i uviti ga da malo odstoji.\nHleb postaje mekši ako preko krpe stavite neku dublju vanglu, ali tako da ostane malo prostora ispod, kako bi se sprečila kondenzacija.\nHleb koji može dugo da stoji\nOvaj hleb može da stoji malo duže, odličan je i topao i ohlađen. Dovoljno je posuti ga s malo belog luka u prahu ili s nekim drugim začinima, a budući da dolazi vreme svežeg paradajza (ne mislim na ovaj plastični) idealno će poslužiti i za čuveni srpski specijalitet- mast i lebac, obogaćen zrelim domaćim paradajzom. Ukusnije je nego sa nutelom, a i daleko zdravije, kažu i nutricionisti i lekari.\nАутор Negoslava StanojevićОбјављено 24 маја, 2016 Категорије ReceptiОзнаке brašno od celog zrna pšenice, brašno za crni hleb, duboka šerpa, intergralno brašno, testo odstoji preko noći\nPrethodni Prethodni: Kuglof sa šargarepom\nNaredni Naredni: Sladak kupus


Škole su i dalje dužne pratiti aktuelnu epidemiološku situaciju\nA. Čengić / Avaz.ba 09.09.2020\nKANTON SARAJEVO Ministarstvo objavilo nove smjernice za odvijanje nastave koje će važiti do 9. oktobra\nannastavne aktivnosti, dodatna i dopunska nastava organiziraju se u online\n-\tda ne dolaze u pratnji djeteta ako imaju simptome respiratorne bolesti (povišena tjelesna temperatura, kašalj, poteškoće u disanju, poremećaj osjeta njuha i okusa), ako im je izrečena mjera samoizolacije ili ako imaju saznanja da su zaraženi s COVID-19)\n-\tda ne dovode dijete u školu ako dijete ima simptome respiratorne bolesti (povišena tjelesna temperatura, kašalj, poteškoće u disanju, poremećaj osjeta njuha i okusa), ako ima izrečenu mjeru samoizolacije ili ako je dijete zaraženo s COVID-19\n-\tUčenici predmetne nastave prate nastavu u grupama koje rotiraju na sedmičnom nivou. Grupe učenika utvrđuju razrednici i o tome obavještavaju roditelje/staratelje učenika najkasnije do četvrtka 17. septembra 2020. godine.\n-\tRoditelji/staratelji učenika koji ne žele da im djeca pohađaju redovan nastavni proces, zbog hroničnih oboljenja učenika ili članova zajedničkog domaćinstva, mogu izjavom protokolu škole ili e-mailom školi izabrati isključivo online nastavni model dostave nastavnog materijala i organiziranja konsultativne nastave sa predmetnim nastavnicima. Izjave roditelja/staratelja se podnose najkasnije do 16. septembra 2020. godine.\n-\tGrupni/timski rad iz epidemioloških razloga nije preporučljiv. Mali odmor traje 5 minuta i učenici ga provode u učionici, a veliki odmor se ne realizira.\n-\tObaveza nošenja zaštitnih maski za učenike i radnike škole propisana je Smjernicama za prevenciju i kontrolu infekcije COVID-19 u osnovnim i srednjim školama u Kantonu Sarajevo JU Zavoda za javno zdravstvo Kantona Sarajevo.\n-\tNastavnicima koji izvode praktičnu nastavu (tehnička kultura, informatika i dr.) preporučuje se da u toku redovnog procesa daju učenicima smjernice za izvođenje praktičnih radova kući kada su u online sedmici.\n-\tNastava iz predmeta Tjelesni i zdravstveni odgoj se odvija u skladu sa Informacijom Ministarstva broj: 11-34-8297-11-1/20 od 3.9.2020. godine.\n-\tSjednice stručnih organa škole kao i sastanci sa Vijećem roditelja/Vijećem učenika, roditeljski i informativni sastanci održavaju se online.\n-\tU periodu 14.9.-09.10. učenici 2. i 3. razreda realiziraju nastavu po online modelu.\n-\tUkoliko epidemiološke prilike budu zadovoljavajuće, od 12.10. je planiran ulazak učenika 2. i 3. razreda u škole po istom modelu. Od 12.10. 2020. godine bi svi učenici srednjih škola, naizmjenično, jednu sedmicu u školi realizirali nastavni proces, dok bi jednu sedmicu dobijali nastavne sadržaje putem platforme.\n-\tRoditelji učenika koji zbog zdravstvenih razloga nisu u mogućnosti pohađati nastavu u školi, dužni su kao i do sada, obavijestiti razrednika o istom. Ovim učenicima će predmetni nastavnici dostavljati sadržaje putem platforme.\n-\tNastavnici i učenici su dužni nositi maske od ulaska u školu/školsko dvorište, za vrijeme boravka u školi do izlaska iz škole/školskog dvorišta.\n-\tPoželjno je da u učionici budu i vizuelni materijali poput postera i brošura koji ukazuju na važnost održavanja fizičke distance i potrebe održavanja lične higijene. U svakoj učionici na ulazu kraj vrata stoji stol sa dezinfekcionim sredstvom za slobodnu upotrebu učenicima i nastavnicima. Učenici sjede u konstantno provjetrenim i prozračenim učionicama. Osim nastavnika u odjeljenju mogu, pod istim uslovima, da borave i asistenti u nastavi.\n-\tNastavnici održavaju komunikaciju sa roditeljima na informativnim i konsultativnim online sastancima. Razrednik održava informativne sastanke jednom u dvije sedmice, na sličan način i nastavnici koji nisu razrednici održavaju konsultativne online sastanke. Roditelji zadržavaju pravo da dobiju dodatne termine za informacije i konsultacije ukoliko za tim postoji objektivna potreba.\n-\tNastavni proces u školama odvija se u skladu sa nastavnim planom i programom.\n-\tČas traje 30 minuta po redovnom rasporedu, škole koje rade u smjenama održavaju i u online okruženju rotaciju tih smjena. Škole dostavljaju izvještaj o realizaciji nastave Ministarstvu jednom u 15 dana na propisanom obrascu i na za to predviđenu email adresu.\n-\tZakonom definisana obaveza nastavnika da se priprema za čas (50% na nastavnu pripremu) namjenski se preusmjerava na pripremu kvalitetnog digitalnog materijala za rad sa učenicima u skladu sa Smjernicama za izradu digitalnih nastavnih sadržaja.\n-\tOcjenjivanje učenika se vrši u skladu sa Pravilnikom o praćenju, vrednovanju i ocjenjivanju učenika osnovnih i srednjih škola u Kantonu Sarajevo, odnosno Smjernicama za ocjenjivanje učenika u online okruženju.\n-\tUkoliko postoji potreba za stručnom podrškom psihologa, pedagoga ili socijalnog radnika za učenika, moguće je organizovati sastanak sa učenikom i/ili roditeljem/starateljem, poštujući sve epidemiološke mjere zaštite učenika, roditelja i radnika. U slučajevima kada situacija nije alarmantna sa aspekta dobrobiti učenika podrška se pruža online putem video poziva.\n-\tSastanci u realnom vremenu u školi sa roditeljima/starateljima i/ili učenicima su mogući i prilikom organizacije opservacija nadležnih centara u svrhu izrade obaveznih individualno prilagođenih programa rada učenika sa teškoćama u učenju, u skladu sa Zakonom i Pravilnikom o inkluziji, poštujući sve mjere epidemiološke zaštite učenika, roditelja i radnika.\n-\tNeophodno je osigurati protok/dolazak što manjeg broja osoba, kako na ulazu u školu tako i u unutarnjim prostorima ustanove. Sjednice stručnih organa škole se odvijaju u online okruženju. Boravak u zbornicama i drugim društvenim/zajedničkim prostorijama treba biti sveden na minimum.\n-\tŠkole su dužne Ministarstvo izvještavati o realizaciji nastavnog procesa svakih 15 dana, uz napomenu da izvještaj treba sadržavati prijedloge za unapređenje odvijanja procesa te poteškoće sa kojima se škole susreću. Svi učenici i nastavnici su dužni nositi maske od ulaska u školu/školsko dvorište, za vrijeme boravka u školi do izlaska iz škole/školskog dvorišta. Roditelji, uz obavezno nošenje maski, učenike mogu dovesti do ulaza u školu, gdje ih preuzimaju dežurni nastavnici.\n-\tMale odmore učenici provede u učionici i ne dolaze u kontakt sa učenicima iz drugih odjeljenja. U slučaju potrebe direktor škole može odrediti drugog stručnog radnika kao zamjenu u odjeljenju (spriječenost radnika da pristupi radu, samoizolacija ili bolovanje radnika). U svakoj prilici nastavnici/ce koriste dvorište škole da izvedu djecu na svjež zrak i da nastavu drže na otvorenom. Na otvorenom nastavnici drže distancu od minimalno 1,5 metara od učenika te pri tome nisu dužni da nose maske.\n-\tU školama se utvrđuju obavezne mjere fizičke distance i nošenja maski od strane radnika škole u svakom momentu. Radnici koji nisu neophodni za realizaciju neposrednih odgojno-obrazovnih zadataka upućuju se na rad od kuće odlukom direktora škole, i u školu dolaze po pozivu direktora.\n-\tZa učenike koji nisu u školi, nastavnici u saradnji sa roditeljima/starateljima učenika, putem platforme, dostavljaju nastavne materijale prilagođene za samostalan rad uz jasne upute i smjernice. Poželjno je da navedeni materijali predstavljaju kompilaciju materijala sa uputstvima i smjernicama, koji ne zahtijevaju trenutnu povratnu informaciju nastavniku od strane učenika, nego da razvijaju samostalan i istraživačko-kreativni rad.\n-\tKako bi se obezbijedio najviši interes učenika u obrazovanju, a koji su se izjasnili da će nastavu pratiti po online modelu, kako bi isti učenici imali ipak određeni neposredni kontakt sa nastavnikom/icom, u dogovoru sa roditeljima se određuje termin konsultacija nastavnika/ice sa učenicima u trajanju od 45 minuta na sedmičnoj osnovi (nakon redovnog nastavnog procesa sa grupom koja je u školi) i u kojem periodu nastavnik/ica stoji na raspolaganju učenicima u aktivnoj interakciji putem školske platforme da odgovori na određena pitanja u vezi sa dostavljenim materijalima ili obezbjedi dodatne smjernice za rad ali najviše zbog interakcije i brige za dobrobit učenika.\nKrivić: Djelovat ćemo u skladu sa epidemiološkom situacijom\n01.09.2020 u 16:19\nKanton Sarajevo Anis Krivić Obrazovanje Škola


OPREZ – Veliki odron kod Tutina – Sandzaklive.rs\nOPREZ – Veliki odron kod Tutina\n1 689 Manje od minute\nTutin – Veliki odron desio se na dijelu novoasfaltiranog puta kroz kanjon rijeke Vidrenjak, prema Promuklicama.\nApelujemo na vozače i pješake koji koriste ovaj putni pravac da vode računa i budu izuzetno obazrivi prilikom kretanja pomenutim putem.\nPodsjećamo građane da je primopredaja radova na ovom dijelu puta nedavno izvršena uz slikanje predstavnika lokalne samouprave i nadlježnog ministarstva.\nNaša redakcija nedavno je upozorila stručnjake koji su vodili ovaj projekat da su odroni svakodnevna pojava na ovom dijelu puta. (Sandzacka tv mreža)\nKlanjana dženaza mladićima koji su stradali u saobraćajnoj nesreći\nKamen uklonjen 2-3 sata nakon sto se obrusio. Nista novo i strasno,narocito kad niko nije stradao. Ibarska magistrala recimo je uradjena prije 50 godina,i primopredaja takodje uradjena prije 50 godina…pa se i dan-danas usled vecih kisa javljaju ovakvi i slicni odroni. Sjecate se onog velikog odrona recimo kod Usca,gde je veliki kamen udario u autobus.\nTako da…nista nemoj da se sekiraju ovi iz ove otete Tutinske televizije,zvane LjUTOVIZIJA (po hotu-netu Ljuti Balkanu) 🙂


Tate i mame varaju sud, a deca trpe: Iz alimentacionog fonda isplate alimentacija - MediaSfera\nTate i mame varaju sud, a deca trpe: Iz alimentacionog fonda isplate alimentacija\nPosle više od decenije komisija završava rad na Građanskom zakoniku. Osniva se alimentacioni fond iz koga će se isplaćivati obaveze nesavesnih roditelja.\nKomisija za izradu Građanskog zakonika (GZ) završiće, posle 12 godina rada, do kraja ove godine i Prednacrt zakonika trebalo bi do decembra da bude predat Ministarstvu pravde. U toku je sistematizovanje svih predloga i sugestija u okviru 2.838 zakonskih članova i opredeljivanje za jedno od 525 alternativnih rešenja.\nU Komisiji kažu da su sve slične kodifikacije u svetu rađene dve-tri decenije, a i naš Zakon o obligacionim odnosima, koji ove godine puni četiri decenije i spada u naše najbolje propise, pisan je punih 16 godina.\nZašto mora lako, kada može komplikovano?\nČuvena srpska izreka, toliko puta potvrđena u praksi, može se primeniti i na položaj samohranih roditelja. Nigde nije lako sam podizati dete, a izgleda da je u Srbiji to poseban izazov!\nNime, u Srbiji je između 57.000 i 75.000 samohranih roditelja. alimentaciju ne dobija više od 85 odsto dece. Ogroman broj samohranih majki ne može da se pohvali činjenicom da im bivši partneri redovno isplaćuju prinadležnosti za izdražavanje dece. Procenat savesnih i revnosnih roditelja je izuzetno nizak. Ali je stoga broj onih „zaboravnih“ enormno visok i ide čak do 85 odsto, upozoravaju iz udruženja koja se bave zaštitom prava samohranih roditelja.\nOvaj tekts je svojevrsno podsećanje kako je tekla borba za osnivanje alimentacionog fonda i kako su o njegovom osnivanju svojevremeno govorile predstavnice Autonomnog ženskog centra i Udruženja samohranih roditelja Srbije u istraživanju koji sam radio za portal S media.\nNeplatiše koriste „rupe u zakonu“\nSamohrane majke, iznurene surovom borbom za preživljavanje i besparicom, često posustanu u ostvarivanju svojih prava, odnosno prava deteta na izdržavanje. Kada se upuste u sudske procese, oni su beskonačno dugi i često neefikasni, jer tuženi uglavnom bude osuđen na uslovnu kaznu, a najčešće je „na papiru“ i socijalni slučaj, pa je tako cela stvar dovedena do apsurda.\nOne upornije kroz pomoć udruženja uspevaju da istraju u svojim pravima.\nJedna od takvih adresa je godinama i Autonomni ženski centar.\n– Samohrani roditelji, među kojima je više od 75 odsto majki, vrlo teško ostvaruju zakonsko pravo na izdržavanje dece od bivšeg partnera koji je na to obavezan pravosnažnom sudskom odlukom – kaže Danijela Pešić iz Autonomnog ženskog centra. – Procenjuje se da ovo pravo ne ostvaruje u celosti čak 85 odsto dece! Zbog nepostojanja sistema praćenja celokupnog postupka, postoje razni načini izbegavanja ispunjavanja ove zakonske obaveze: od promene prebivališta, do neprijavljivanja zaposlenja, prikazivanja minimalnih primanja, prikrivanja dodatne zarade, prenos imovine na druge srodnike kako bi se davalac izdržavanja prikazao kao socijalni slučaj…\nKako se određuje visina alimentacije\nPorodični zakon propisuje da visina alimentacije može da iznosi 15 do 50 odsto od redovnih mesečnih primanja dužnika. To je, kažu naši sagovornici, najbolje kada je neko u stalnom radnom odnosu i ima redovna primanja.\nTakođe, alimentacija može biti i u fiksnom iznosu. U tom slučaju se vodi računa o iznosu koji se određuje kao naknada za decu pod hraniteljstvom, a koja trenutno iznosi nešto više od 20.000 dinara.\nTo praktično znači da se računa da sa po jednom polovinom doprinose oba roditelja, što bi neki minimalni iznos alimentacije trebalo da bude oko 10.000 dinara – objašnjava Milena Bošković Vilotić, pravnica Ženskog autonomnog centra.\n– Cilj inicijative je uspostavljanje novog modela naplate alimentacije i poboljšanje materijalne situacije dece i njihovih samohranih roditelja – kaže Milena Bošković Vilotić, pravnica ovog centra.\nSpas je u alimentacionom fonu\nPredloženi model naplate obaveznog izdržavanja uključuje nekoliko činilaca, kao što je alimentacioni fond, čije je osnivanje predviđeno u Nacrtu Građanskog zakonika, a koji predviđa da dete ima pravo na isplatu izdržavanja iz alimentacionog fonda ako dužnik ne ispunjava uredno svoju obavezu izdržavanja u periodu od tri meseca uzastopno ili šest meseci sa prekidima.\n– Pretpostavka je da naknada koju bi isplaćivao Fond ne bi značajno povećala izdvajanja iz državnog budžeta, s obzirom da su poverioci izdržavanja do sada koristili druge oblike državne pomoći kao što su novčana i socijalna, jer su u teškoj materijalnoj situaciji. Pored toga, pretpostavlja se da će posle nekog vremena sredstva Fonda biti manja, jer će sa naplatama dugova od dužnika potraživanja biti manja potreba za osiguravanjem državnih sredstava. Sredstva za rad Fonda mogla bi da budu obezbeđena od prinudne naplate, igara na sreću i sredstava prikupljenih primenom instituta odlaganja krivičnog gonjenja – precizira Vilotić.\nTate cicije više neće moći da „vrdaju“!\nOsim toga, predviđene su mere za privremeno ograničavanje prava dužnika, koje bi uključivale zabranu važenja vozačke dozvole, pasoša, registracije vozila na određene vremenski period, a koje bi mogle biti izrečene kumulativno ili pojedinačno, kao što je to praksa u Engleskoj i Danskoj.\nPosle izmirenja dugovanja u celosti, dužniku bi bilo ukinuto ograničenje.\nUkoliko i posle ukidanja mere dužnik ne uplati izdržavanje, mera privremenog ograničavanja prava bi bila ponovo uvedena. To bi, kako ocenjuju sagovornice S media portala, bilo efikasno kod dužnika koji rade u inostranstvu ili su taksisti, prevoznici i slično.\nVera Totić, predsednica Udruženja samohranih roditelja Srbije, koje okuplja 700 članova, nasuprot stavu njenih „koleginica“ ne zalaže se za osnivanje alimentacionog fonda.\n– Alimentacioni fond je po meni velika greška. Čist promašaj! – kategorična je Vera Totić. – Nema potrebe da država daje novac, kad može da ga potroši u neke druge korisne svrhe. Srbija ima lepo organizovan i Porodični i Krivični zakon, nužno je njihovo striktno sprovođenje.\nPrema njenim rečima, alimentaciju redovno prima gotovo 60 odsto članova Udruženja samohranih roditelja Srbije, ali samo zato što ona „ide“ preko platnog spiska.\n– Velikih problema imamo sa Vojskom i sa Policijom, jer su oni država u državi, i rade šta hoće! Ne prikazuju ukupna primanja zaposlenih i tako umanjuju visinu alimentacije- upozorava Totić.\nNjena poruka samohranim roditeljima je:\n-Nemojte da se prepuštate sudbini, nemojte da ste uobraženi i gordi. Ako ste se razveli od partnera, nisu se deca razvela od njih i neka vam ne bude teško ili ponižavajuće da insistirate na alimentaciji! To su pare vašeg deteta i ono ima pravo na njih!\nIzvor: S media, MediaSfera\nTagoviAlimentacija Alimentacioni fond Dečja prava Izdržavanje dece Samohrana majka Samohrani roditelj\nDogovor: „Republika Severna Makedonija“ umesto BJR Makedonija


Purge Tar and Glue Remover - KR Detailing\nPočetna / Eksterijer / Pretpranje / Purge Tar and Glue Remover\nPurge Tar and Glue Remover\nPurge je napredni gel za raspršivanje dizajniran posebno za uklanjanje katrana i ljepljivih ostataka.\nDizajniran da bude sigurniji od postojećih odstranjivača katrana i ljepljivih tvari, Purge omogućuje dulje vrijeme zadržavanja u usporedbi s tradicionalnim proizvodima, dopuštajući proizvodu da dulje cilja na katran i ljepljive tvari zbog svoje konzistencije poput gela, a ne da jednostavno isparava ili kaplje.\nInovativna formula u spreju i prianjanju.\nDulje vrijeme zadržavanja od ostalih tradicionalnih sredstava za uklanjanje katrana i ljepljivih tvari.\nNevjerojatno ugodan miris.\nMnogo sigurnija formulacija u odnosu na druge.\nPurge Tar and Glue Remover količina\nNEMOJTE koristiti na površinama koje su imale pametne popravke ili koje NISU profesionalno obojene.\nAko niste sigurni, prvo testirajte na neupadljivom području.\nRaspršite otopinu na površinu dok je suha i ostavite da odstoji.\nOtopinu temeljito isperite visokotlačnim peračem.


Slučaj Humska: Hoće li više ta pouka? - B92.NET\nSport / Vladimir Novaković 163\nSlučaj Humska: Hoće li više ta pouka?\nIzvor: petak, 17.10.2014. | 17:00\nReakcija srpske javnosti na ponašanje naših navijača i igrača na toj utakmici bilo je najlepša slika Srbije koju smo mogli da vidimo prethodnih decenija – jednoglasna osud divljaka, iako su formalno u našim redovima, i odbijanje da ime svakog od nas blate bahati, nekulturni i neodgovorni. Ko zna, da Englezi to nisu naknadno pretvorili u farsu, pretvarajući celu priču u rasistički incident, možda bi to bio trenutak kada smo naučili lekciju.\nStadion u Ljutice Bogdana je, baš kao i objekjat u Humskoj, zastareo i daleko od najviših standarda, ali nudi gledaocima znatno veći komfor (počevši od krova na tribinama, što je posebno važno u jesenjim terminima) i svakako je bolji izbor. Želje i interesi klubova u ovakvim situacijama nisu relevantni, pa nekakvo eventualno protivljenje čelnika FKCZ ne bi ni dolazilo u obzir ako se policija pusti da napravi bezbednosnu procenu. To ovog puta nije učinjeno i koštaće nas skupo.\nAktuelni premijer je nešto sasvim drugo. Edi Rama je na papiru mnogo podesnija osoba za diplomatiju od Beriše, koji je bio idealan partner za mračnu ex-YU trojku devedesetih Milošević-Tuđman-Izetbegović. Međutim, u ovoj situaciji Rama se suočio sa dodatnim problemom, jer mu je rođeni brat upleten u incident. Njegova poseta Beogradu sledeće nedelje biće jedna od najinteresantnijih u modernoj istoriji diplomatije, teško je i zamisliti\nReakcija grčkih zvaničnika koja je usledila ide ka pomirenju, ali iz nje se jasno vidi nelagodnost jer se na mapi nalazio i Epir. U krajnjoj liniji, kada je 2012. Beriša pričao o “ujedinjenju svih Albanaca od Preveze do Preševa i od Podgorice do Skoplja“ samo je grčka država oštro regovala.\nOdluku UEFA saznaćemo u narednih nekoliko dana, ali šteta je ponovo načinjena. Kako god da nas ovog puta ne kazne (poraz, izbacivanje iz takmičenja...), to nam sleduje pri sledećem prestupu, a ako se nešto drastično ne promeni nećemo na to dugo čekati. Spisak protivnika koji imaju potencijal da nas iznerviraju sve je duži, a kada znaju kakvi smo, svi će ići na to da nas iznerviraju.


Svakodnevno odlične cene pića - voda HITNo1 uz kupon još povoljnija\nSvakodnevno odlične cene pića – voda HITNo1 uz kupon još povoljnija\nObjavljeno 03.02.2017. u 15h\nU aktuelnoj mesečnoj akciji maloprodaja Valor, dominira brend HITNo1.\nOvaj brend postao je prepoznatljiv po čistoj izvorskoj vodi koja nastaje u srcu planine Golija.\nU svim objektima Valora ova voda dostupna je kao negazirana u pakovanju od 2 i 6l, gazirana u amabalaži od 2l,a u ponudi su i sokovi Orange i Cola od 2 litra.\nNa aktuelnom lifletu koji je građanima Zrenjanina dostavljen na kućne adrese, nalazi se kupon koji obezbeđuje kupovinu HITNo1 vode od 6 litara po ceni od 63,90 dinara. Ako se uzme u obzir da cene pojedinih voda prelaze i 100 dinara, onda je jasno da se ovog meseca na kupovini vode može dosta uštedeti.\nPored toga, novi liflet sadrži bogatu ponudu svih ostalih proizvoda koje Valor svakodnevno nudi – od gaziranih, negaziranih sokova, energetskih pića, piva, vina, do grickalica omiljenih svim generacijama.\nPosebno se izdvaja piće Van Pur Malt, vrhunski bezalkoholni napitak od ječmenog slada i hmelja. Sada se prodaje po izuzetnoj ceni od 59,90 dinara.\nNe treba zaboraviti da se u Valoru može kupovati na odloženo plaćanje od 60 dana.\nSve aktuelne ponude, mesečne i vikend akcije pratite na www.valor.rs.\nTagovi:maloprodaje valor, Valor, zrenjanin


Američka računica: Novak tek na 12. mestu\nČuvena američka televizijska kuća, tačnije direktor analitike na ESPN-u Ben Alamar napravio je formulu uz pomoć koje je izračunao koji sportisti su najpopularniji na svetu.\nPrati Mesija u stopu: I Ronaldo varao poreznike, sledi zatvorska kazna?\nPoput svog velikog rivala na terenu Lea Mesija i fudbaler madridskog Reala Kristijano Ronaldo utajio je porez i to za 2011. i 2013. godinu pa bi zbog toga mogao da završi iza rešetaka.\nRonaldinjo doneo pozitivnu energiju\nNa treningu Barselone u sredu pojavilo se dobro poznato lice, bivši fudbaler ovog kluba Ronaldinjo Gaučo.\nCifre od kojih se vrti u glavi: Ovaj igrač ima duplo veću platu od Ronalda\nFudbaler sa najvećom godišnjom platom nije ni Kristijano Ronaldo ni Leo Mesi, već igrač koji trenutno nastupa za kineski Hebei.\nPo kome je Džerard dao ime sinu?\nPosle tri kćerke bivši fudbaler Liverpula i legenda ovog kluba Stiven Džerard ovog jutra postao je ponosni otac jednog dečaka.\nReal krenuo u obračun sa nevernim navijačima\nGol Lea Mesija u 93. minutu “klasika” kojim je doneo pobedu Barseloni u Madridu najbolje je otkrio koliko su navijača Katalonci imali na Santjago Bernabeu stadionu.\nMesi je samo jednoj legendi tražio dres\nGde je tu Novak? Mesi je kao Federer, Ronaldo je Nadal\nDva gola u plusu, jedan zub u minusu (VIDEO)\nPre nego što je sa dva gola rešio “klasiko” u Madridu u korist Barselone Leo Mesi je zaradio lakat u glavu od strane desnog beka Reala Marsela zbog čega je okrvavljen ostao da leži na terenu...\nPriča o Mesijevih 500 golova za Barsu (VIDEO)\nU nedeljnom “klasiku” Leo Mesi je doneo pobedu Barseloni protiv Reala pogotkom u 92. minutu (3:2) što je bio njegov 500. pogodak u dresu katalonskog velikana, a sve je počelo još davne 2005....\nKako je Mesi ućutkao Bernabeu (VIDEO)\nIsticale su poslednje sekunde nadoknade izgubljenog vremena na nedeljnom klasiku kada je Barselona krenula u poslednji napad koji je okončan pogotkom za pobedu Katalonaca.\nBosanac "namestio" Mesija, Argentinac završio u krvi (VIDEO)\nJuventus u dva meča protiv Barselone nije primio gol i potpuno zasluženo se plasirao u polufinale Lige šampiona. Koristili su igrači tima Masimilijana Alegrija i dozvoljena i nedozvoljena...


Datum: Saturday, August 14 @ 12:38:32 CEST\nNedim Ramiæ, koji je s deset godina morao napustiti rodnu Janju u bijegu od agresije na na¹u domovinu, danas ima 28 godina i uspje¹an je advokat u amerièkom gradu Sent Luisu. Za razliku od onih koji o svojoj zemlji ne misle u svojim vladajuæim foteljama ili od onih koji ¾ive u inozemstvu, a zaboravljaju ne samo rodni grad nego i BiH, Nedim ostvaruje svoj amerièki san budan sanjajuæi dan kada æe i njegova domovina postati normalna zemlja.\nI ostvarenju tog sna on daje svoj doprinos jer je aktivni èlan, predsjednik Vijeæa bosanskohercegovaèkih organizacija u Sent Luisu, mladi èovjek koji ¾eli pobolj¹ati veze izmeðu dijaspore i matice. On misli, zna i vjeruje da je to moguæe uz nove, mlade i sposobne ljude koji su u stanju da rade, kreiraju i stvaraju nove vrijednosti.\nNa svakom koraku misli o dragim ljudima i zemlji koju voli. Zbog toga svako ljeto provodi u svojoj Janji, du¹e ispunjene mirisima voljenih avlija i sokaka, a tu¾an zbog toga ¹to vrijedni stanovnici Janje, ba¹ kao i veæina Bosanaca i Hercegovaca, mukotrpno pre¾ivljavaju nebrigu i neznanje vladajuæih gotovana, kojima je jedina briga vlastita, velika i nezaraðena plaæa.


Prilog Milana Ćirkovića o stvaralaštvu Stanislava Lema • Art-Anima\nOve godine navršava se stota obletnica rođenja Stanislava Lema – jednog od najznačajnijih pisaca naučne fantastike, filozofa i mislioca čija dela uveliko nadrastaju žanr. Tim povodom na sajtu Talas.rs objavljen je prilog prof. dr Milana Ćirkovića „Filozof budućnosti – 100 godina od rođenja Stanislava Lema“, koji čine odlomci iz tri odabrane knjige, komentari autora, kao i najverovatnije potpuna bibliografija svih izdanja Lemovih knjiga objavljenih na prostoru bivše Jugoslavije.\nPrvi deo priloga čini odlomak iz knjige Stanislav Lem: filozof budućnosti jednog od najistaknutijih poznavalaca Lemovog dela, kanadskog slaviste, književnog kritičara i filozofa Pitera Svirskog. Drugi deo čini odlomak iz Ćirkovićeve knjige Velika tišina: nauka i filozofija Fermijevog paradoksa (The Great Silence: The Science and Philosophy of Fermi’s Paradox, Oxford University Press, 2018), koja će uskoro biti objavljena i na srpskom jeziku u izdanju Heliksa, dok završni segment predstavlja odlomak iz zbirke Lemovih satiričnih priča Zvezdani dnevnici Ijona Tihog (1954).\nPriređivač ističe da je u poređenju sa drugim zemljama sveta, područje bivše Jugoslavije, po broju objavljenih Lemovih knjiga, rame uz rame sa Engleskom, a ispred njih su još samo Rusija i Nemačka. Nažalost, mnoga od tih izdanja na srpskom i drugim jezicima s kojih nije potrebno prevoditi, sada se mogu pronaći samo u bibliotekama ili antikvarnicama.\nStanislav Lem (1921-2006) napisao je oko 70 knjiga, koje su prevedene na 40-ak jezika i prodate u gotovo 50 miliona primeraka. Pored brojnih romana i priča, Lem je sastavio ogromnu filozofsku raspravu o odnosu ljudi i mašina, o sociologiji, evoluciji, veštačkoj inteligenciji, kibernetici, kosmologiji, genetskom inženjeringu, sociologiji, teoriji igara, evoluciji… Njegova najpoznatija dela su: Solaris, Fijasko, Eden, Nepobedivi, Glas gospodara, Summa Technologiae…\nU prilogu o Stanislavu Lemu obajvljen je i odlomak iz knjige VELIKA TIŠINA Milana Ćirkovića\nPrevious Dr Dejan Ognjanović promoviše srpski horor u svetu\nNext KLARA I SUNCE – novi distopijski roman Kazua Išigura


ZAŠTO ONA NE ZNA DA NEĆE? – Andrea Beata Bicok – Ničija poetika\nZAŠTO ONA NE ZNA DA NEĆE?\nPrilozi na društvenim mrežama veoma često postaju predmet podsmeha, sadržaj postupka citatnosti u govoru, povod za dobru šalu u krugu prijatelja. Međutim, široj javnosti koja konzumira takvu vrstu zabave gotovo po pravilu nedostaje kritičko mišljenje koje bi pokrenulo analitičko sagledavanje fenomena koji mogu za kratko vreme dostići široku popularnost i uviđanje njihove ozbiljnosti. Iz tih razloga društvo ne spoznaje velika i važna pitanja ljudske egzistencije, a samim tim relativizuje sposobnosti postojanja u zdravoj socijalnoj klimi i daljeg razvoja na kvalitetnoj osnovi.\nZaokupljeni materijalnim problemima i posvećeno angažovani u masovnoj trci za novcem gubimo iz vida kako bi, bar u grubim crtama opisano, trebalo da izgleda ljudski život i koja prava bi svaki pojedinac i pojedinka trebali da uživaju da bismo mogli govoriti o životu dostojnom čoveka. U kakvim zabludama živi čovek mase i potrošačke kulture možemo uvideti već samo nakon nekoliko sekundi, koliko traje prilog koji je preplavio društvene mreže u poslednjih nekoliko dana.\nSlika na ekranu jasno naznačava gradski ambijent. Reporterka postavlja već uobičajeno pitanje prolaznicima za ovo doba godine – gde i kako će provesti novogodišnju noć. U kadru on i ona. On, koji se samoodređuje po naročitom načinu govora, i ona, sasvim bezlična, nedorečena i nepostojeća. On je tu da govori i u njeno ime, na šta devojka slegne ramenima uz nešto nalik osmehu na licu i pruža korak u pravcu u kom je on povlači, smatrajući da je rekao sve što je trebalo da se kaže.\nPredmet ovih redova nije analiza ličnosti dotičnog muškarca, niti njegovi (neukusni) maniri komunikacije, već položaj devojke koja kraj njega stoji i ne postoji. Poslednje što bismo očekivali da čujemo u sadržaju ovakvih pretprazničnih priloga je glasno i odsečno ispoljavanje opresije nad ženom dopušteno u ideologiji heteroseksizma koja se temelji na društvenoj muškoj nadmoći. Jasno je koliko ona ženu marginalizuje, i ne samo da joj oduzima pravo na posedovanje vlastitog mišljenja, već je sasvim unižava oduzimajući joj pravo govora putem kog bi to isto mišljenje izrekla. U ovom slučaju do prava slobodnog odlučivanja i delovanja ne možemo ni stići, jer mišljenje o tome kuda bi i kako, devojka nije izrekla, a samim tim ono kao i da ne postoji.\nUkoliko se fenomeni dominacije muškarca nad ženom ispoljavaju u situacijama u kojima se direktno razotkriva intimna priroda veze među njima, možemo samo da pretpostavimo kakve ekstremne oblike ona poprima u situacijama kojih nismo svedoci. Nijedno društvo izgrađeno na institucijama koje podrazumevaju da žena mora biti vezana za muškarca emotivno, ekonomski i praktično ne može se ostvariti kao uspešno, jer samo sebe potkopava provocirajući degenerativne simptome poput izveštačenog života (koji kulminira u teškoj apatiji), depresije (koja u ekstremnom slučaju prerasta u auto/agresiju), mehaničnosti u začinjanju i negovanju životnih oblika (koji bez prisustva odistinski slobodne volje i individualnog izbora ne mogu biti ni dugotrajni ni duhovno bogati). Prema trenutno vladajućoj ideologiji heteroseksizma, društvo ne možemo da poimamo kao živ organizam, već kao automatizovan mehanizam koji pre ili kasnije mora prestati sa radom usled istrošenosti, s tim što zamena delova nije moguća, jer oni nisu samo fizički. Dakle, samim tim nešto već nije u redu.\nTradicionalni aspekti ženske uloge u okviru društva u kom postojimo i dalje su na snazi kao jedini validni, kao jedini prirodni i ispravni. Ma koliko bila ubedljiva iluzija slobodne žene ispoljene u njenom delovanju van kućnog prostora, ona je ipak neuverljiva kada se uporedi sa onim što ženu svakako obeležava, bez obzira imala ona posao negde izvan doma ili ne. Posvećenost porodici i priznanje muškarcu da je on taj bez kog život ne bi bio moguć u domenu materijalne obezbeđenosti, svakodnevni rutinski poslovi koji se podrazumevaju kao ženski (i kao sasvim prirodno dodeljeni) deo je unapred određenog identiteta svake žene, želela to ona ili ne.\nAko je žena uslovljena prostorom u kom se kreće i svrsishodno deluje i ako je zavisna od muškarca, onda, u slučaju ovog priloga, podrazumeva se da ona ne treba ni da želi, ni da misli. Sve ono što ona mora da uradi može da nauči da uradi, a kako su te radnje mehaničke i za svaku od njih postoji uputstvo (upotreba kućnog aparata, recept za kuvanje, na primer), čemu onda da misli? Na kraju krajeva, zašto bi ona želela da Novu godinu dočeka bilo gde van svog doma ako je to potencijalna opasnost za muškarca, koji može ostati gladan, neutopljen i neudobno smešten.\nIspoljavanje muške nadmoći nad ženom u patrijarhalnom miljeu i heteroseksističkoj ideologiji u ovom prilogu veoma uspešno opstaje, širi se nesputano društvenim mrežama, a niko ne postavlja pitanje zašto dotična devojka smerno sleže ramenima i prihvata razvoj situacije ni ne pomišljajući da nešto promeni.\nŠta god da je učinila ova, ili bilo koja druga žena, uslovila bi neku od sledećih posledica: ili bi bila napadnuta (verbalno, fizički, mentalno) ili bi bila etiketirana, što je, zapravo, samo drugi i pritajeniji vid nasilja. Etiketa uvek podrazumeva ugroženost subjekta koji je nosi. Svaka žena koja ne prihvata dominaciju muškarca nad njom i drži život u svojim rukama, samostalna i čvrsta, obeležava se kao „lezbejka“, „muškarača“, „čudakinja“. To su reči prilične težine i unapred izopštavaju onu koja je označena iz društva, jer čini nešto socijalno neprihvatljivo spram dominantnih modela. Niko ne pomišlja da ona, jednostavno, koristi svoje pravo na slobodu izbora, odlučivanja, ponašanja, mišljenja i delovanja… kojima ne ugrožava ničija prava. A nije li upravo takav oblik života poželjan za svako društvo koje teži zdravlju i stabilnosti?\nPošto osamostaljivanje žene i njen odabir da odbaci unapred predodređene joj uloge nosi sa sobom niz posledica, a nije svaka dovoljno hrabra da načini iskorak u tom pravcu, niti je dovoljno jaka da podnese breme etikete, prizori poput opisanog još dugo će biti nešto prihvatljivo i poželjno za postojeće društvene institucije. Sve dok se jedna pojava ne omasovi dovoljno da se percipira kao nešto mnogo više od izuzetka ili slučaja, ništa se bitnije neće promeniti. Muška će ruka biti ubeđena da je ona ta koja svet okreće. Praznici su na pragu, a ova devojka je naprasno saznala da neće ići nikud. Ostaje nam da se nadamo da ima mnogo više onih žena koje će otići nekud, ili neće otići nikud, a da je to u skladu sa onim što žele.\nNasmejano lice smrti (Milan Belegišanin, „Svetonikoljska noć. Ponoćnica o pet lepih umiranja”, 2009)\nŽivotno platno šestog reda


Podrška Palestincima, ignorisanje Trampa - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Podrška Palestincima, ignorisanje Trampa\nAvramov sporazum i ćutanje Vatikana\nIako se sporazum o normalizaciji odnosa Ujedinjenih Arapskih Emirata, Bahreina i Izraela, potpisan 15. septembra u Beloj kući direktno naziva „avramovskim“ po biblijskom pretku svih avramovskih monoteističkih religija, najuticajnije hrišćansko sedište, Vatikan, ostao je gotovo nem, za razliku od opšteg oduševljenja američkih evangelističkih hrišćana.\n0Piše: Dragan Bisenić 24. septembra 2020. 12.40 Izmenjeno: 12.41\nOsim izveštavanja o sporazumu u Vatikanskim novostima, službenom mediju Vatikana, ni papa Franja, niti bilo koji od njegovih visokih diplomatskih saradnika nisu komentarisali sporazume.\nTek je predsednik američkog biskupskog Komiteta za pravdu i mir, biskup Dejvid Meloj izjavio da normalizacija diplomatskih odnosa između Izraela i UAE „može da bude korak ka miru“.\nBiskup je prvo pozdravio najavu suspenzije plana aneksije palestinskih teritorija na Zapadnoj obali.\n„Katolički biskupi Sjedinjenih Država dugo su smatrali da i moralno i kao osnova za trajni mir, dve strane moraju direktno da pregovaraju i da postignu pošten kompromis koji poštuje težnje i potrebe oba naroda“, rekao je Meloj.\nU Deklaraciji koja je potpisana, u prvom pasusu se ističe da su zemlje potpisnice opredeljene za održavanje i jačanje mira na Bliskom istoku „zasnovanog na obostranom razumevanju i koegzistenciji i poštovanju ljudskog dostojanstva i slobode, uključujući verske slobode“.\nOnda se dodaje: „Mi ohrabrujemo napore u nastavku međureligijskog djaloga u cilju unapređenja kulture mira među Avramovim religijama i celokupnom čovečanstvu.“\nTek u sledećem paragrafu prelazi se na politički sadržaj i ulogu države, konstatacijom da „razvoj prijateljskih odnosa među državama“ unapređuje interes za trajni mir na Bliskom istoku i celom svetu.\nĆutanje Vatikana je usledilo i pored jasnog preimućstva koje se daje religijskim aspektima ovog sporazuma.\nBliski istok je dugo vremena glavna diplomatska briga Vatikana.\nGeopolitički, palestinsko-izraelska podela je „majka svih sukoba“ i izbegavanje širih tenzija u regionu je ključ globalne bezbednosti.\nU verskom smislu, Sveta zemlja je kolevka hrišćanstva, a pastoralno, na Bliskom istoku postoji mala, ali značajna hrišćanska zajednica koja je posebno izložena, kada izbiju sukobi.\nZbog toga, Vatikan je javno podržao sporazum iz Kemp Dejvida 1978. i sporazum iz Osla 1993.\nU oba slučaja papa je primio šefove država, pre ili posle potpisivanja sporazuma.\nPapa Franjo je od svog izbora posvećivao značajnu pažnju Bliskom istoku.\nOn je prvi katolički poglavar koji je posetio Egipat 28. i 29. aprila 2017. nazivajući tu posetu „znakom mira“.\nTada je izjavio da je posetio Egipat da brani „viziju zdravog sekularizma“ u regionu koji je često zahvaćen verskim ekstremizmom i nasiljem.\n„Veliko istorijsko i versko nasleđe Egipta i njegova uloga u regionu Bliskog istoka daje mu posebnu obavezu da doprinese stabilnom i trajnom miru, zasnovanom ne na zakonu sile, već na snazi zakona“, rekao je papa.\nVizija „zdravog sekularizma“, objasnio je katolički poglavar, pojavila se u razgovoru sa predsednikom Egipta Abdelom Fatahom al-Sisijem i na sastanku sa političkim i diplomatskim liderima te zemlje.\n„Zdravi sekularizam“ fraza je koju je prvobitno skovao bivši francuski predsednik Nikola Sarkozi, a preuzeo ju je papa Benedikt VI da bi se opisao oblik razdvajanja crkva/država koji pruža slobodu religiji i ne potiskuje ulogu vere iz javnog života.\nDve godine kasnije, početkom februara prošle godine, papa Franjo bio je prvi katolički poglavar koji je posetio jednu zalivsku državu – upravo UAE.\nTada je odao priznanje Emiratima kao „zemlji koja pokušava da bude model koegzistencije, ljudskog bratstva i mesto susretanja različitih kultura i civilizacija“.\nZa vreme boravka u Abu Dabiju, papa se sreo sa poglavarom kairskog Al Azhara, šeikom Ahmedom al Tajebom.\nTada je s njim potpisao „Dokument o ljudskom bratstvu“, za koji se očekuje da će biti osnova za njegovo encikličko pismo koje će da potpiše u Asiziju 3. oktobra, a koje ima naslov na italijanskom „Fratelli Tutti“.\nVatikan je dugo pristalica rešenja o dve države koja znači suverenitet za Palestince, bezbednost za Izrael i specijalni međunarodni status za sveta mesta.\n„Avramov sporazum“ je ostavio Palestince po strani i udaljio se od koncepta suvereniteta za Palestince kao neophodnog uslova za trajni mir.\nKao dugogodišnji branilac prava Palestinaca, Vatikan ne može da odobri nijedan korak za koji se čini da ta prava čini manje mogućnim, čak i kada ne može da ospori da dva dugogodišnja neprijatelja sklapaju sporazum, pozivajući se na Avramov biblijski arhetip.\nČini se da je i blizina američkih izbora jedan od važnih razloga vatikanske tišine.\nPapa Franjo na sve načine nastoji da ne bude uvučen u politička opredeljenja.\nUpravo zbog toga, smatra se, već osam godina nije posetio svoju rodnu zemlju, Argentinu, jer ne bi želeo da se tumači da njegova poseta ide u korist nekoj od političkih strana.\nAli, papa Franjo nije bio uopšte mnogo diskretan kada je kritikovao Trampa kao kandidata, kada je izjavio da svako ko želi da izgradi zid kako bi sprečio ljude da uđu u zemlju „nije hrišćanin“.\nSada je mnogo uzdržaniji, izbegavajući sve što bi moglo da bude direktno protiv američkog predsednika, iako je jasno da oni imaju sasvim različite politike.\nOvaj sporazum ne samo da koristi Trampu, nego i izraelskom premijeru Netanjahuu, a nijedan od njih dvojice nije obrazac šefa države koje bi Vatikan poželeo, ocenjuje urednik katoličkog magazina Kreks Džon Alen.\nCeremonija potpisivanja došla je tri dana pre nego što je državni sekretar Pompeo javno prozvao papu i Vatikan zato što ne uzvraćaju snažnije Kini zbog kršenja verskih sloboda.\nKatolički list Kroa smatra da „gledajući tako unapred, mogu da se pronađu dodatni razlozi zašto Vatikan nije krenuo putem koji preferira Pompeo“.\nDavno je rečeno: „Ako ne znaš šta da kažeš, ćuti i ne možeš da pogrešiš.“ Čini se da je Vatikan prihvatio tu mudrost, zaključio je Kroa.\nDonald Tramp, Izrael, Palestina, Papa Franja


lancia88: Foto album - Mig 29, let koji se ne zaboravlja\nPojmovi po kojima se sećam: Najbolji lovac, MiG, Batajnica, Ruska avio industrija, ponos domaćeg RV, MiG29, Fulcrum, kraj osamdesetih, eskadrila, remont...\nPočetkom osamdesetih godina prošlog veka, saznali smo da Rusi imaju nešto novo na nebu, nešto najbolje...ne znam, tada je zvučalo kao najbolje sve na tu temu. I bilo je najbolje, kad malo bolje razmislim...\nRadovali smo se novom ruskom letećem čudu, dodeljivali mu moći i karakteristike iako ga ni videli nismo, ali nam to i nije bilo najbitnije tada. Sanjali smo da ga naša zemlja ima i na kraju nam se san i ostvario. Krajem osamdesetih eskadrila je sletela.\nEh, kad se setim, pričama nije više bilo kraja, definitivno je to preko noći za nas postao najbolji avion ikada konstruisan :)\nDavna vremena, lepa vremena posle kojih su došla ona ružna...\nMiG 29 leteo je uglavnom iz demonstrativnih razloga, ređe na borbenim letovima, bio je čuvan da zaštiti to nebo od nekog dostojnijeg protivnika. Predzadnja godina prošlog milenijuma podigla ga je na nebo, za većinu njih iz eskadrile - poslednji put.\nIpak, neki drugi su doživeli da polete ponovo, da se remontuju i produže službu.\nSećam se svojih utisaka na Batajnici kada sam gledao ovaj veličanstveni lovac kako poleće, nestaje sa vidika, preleće i na kraju sleće. Teško je izdvojiti najjači utisak, ali ako bih morao, to bi bez sumnje bilo sletanje. Poput snažnih grabljivica, na neki način čudno postavljenih krila, sleće kao da se pokušava dočekati na zadnje točkove, pa tek onda nosnim točkom da zarula pistom. Taj momenat je za mene na zemlji nešto nezaboravno. Momenat sposoban da baci u zasenak veličanstvene figure u vazduhu, trenutke kadas e brzo izvije u vazduh sa piste kao sa odskočne daske...\nOvo ne treba da bude ni hvalospev ovom avionu, ni omaž veteranu koji će uskoro u muzej i sećanja, ali ovo nije ni obična galerija slika. Mislim da su ovo ipak samo moja osećanja na fotografijama koje slede...\nОбјавио Saša у четвртак, април 05, 2012


Aleksandar Kovalski, Ritam nereda i 357 na prvom "Vulkan festu" u Zvečanu | Radio Kosovska Mitrovica\nAleksandar Kovalski, Ritam nereda i 357 na prvom “Vulkan festu” u Zvečanu\n26. June, 2018 15:03 |\nPrvi muzički festival “Vulkan fest” biće održan u Zvečanu ovog vikenda, 30. juna i 1. jula, najavili su danas organizatori.\nFestival se održava na sportskom stadionu u Žitkovcu a program dvodnevnog festivala bazira se na rejv odnosno pop-rok i nešto tvrđim pank i metal ritmovima.\n„Prve festivalske večeri nastupiće nemački didžej Aleksandar Kovalski, a pored njega slušaćemo i Sugar Lobby, Trips and tiks, Marka Milosavljevića, Tarika Alića i Altina“ kaže portparol festivala Katarina Šulkić i dodaje da će prve večeri program početi u 21h.\nZa drugo veče koje kreće u 20h, Šulkić najavljuje nastup domaćih bendova Ritam nereda i 357, a od lokalnih grupa slušaćemo Hosenfefer+Psiho-sonic Boris, Omnibuse i Škart.\nCena ulaznica je 400 dinara za jedno, odnosno 600 dinara za obe večeri a prodajna mesta su kafeima Kuba, Ambijent, Borsalino,Luna a postoji i mogućnost kupovine karata na kapijama festivala.\nTokom trajanja festivala, taksi udruženje „Profi“ će relaciju Kosovska Mitrovica Žitkovac voziti po ceni od 100 dinara bez obzira nba broj putnika, kažu organizatori.\nFestival organizuje Nezavisna grupa mladih iz Zvečana u saradnji sa NVO Lokalna inicijativa LINK kroz projekat „Kulturna erupcija“ a donator je Evropska unija kroz projekat „Culture for change“ koji na Kosovu sprovode Ćendra multimedia i Gete institut.\n„Nama je glavni cilj da zajedno sa mladima koji su prethodnih godina organizovali najpre jednodnevnu, a potom i dvodnevnu žurku Brodolom, osnujemo novu organizaciju, tj. da njima podignemo kapacitete i da uz pomoć i stranih donatora i lokalnih samouprava, napravimo neki lokalni brend , nešto po čemu će naš kraj postati prepoznatljiv“ kaže Marko Rakić ispred NVO LINK i član organizacionog odbora festivala.\nOdržavanje festivala svesrdno su pomogle lokalne samouprave Kosovska Mitrovica i Zvečan, kaže Rakić.\nNeposredno pred festival, u petak 29. juna u 16h, u centru Zvečana biće organizovana kreativna likovna radionica za učenike OŠ. Vuk Karadžić.\nIz NVO Lokalna inicijativa Link za sredinu avgusta najavljuju i Festival grafita koji će obuhvatiti sve četiri opštine na severu Kosova.


Srpski Centar za Energetsku Efikasnost je osnovan 23. januara 2013. godine kao neprofitna organizacija radi širenja znanja u oblastima energetske efikasnosti, zaštite životne sredine i održivog razvoja. Osnivači Centra su vodeći stručnjaci u energetici i održivom razvoju, koji svojim znanjem i iskustvom žele da okupe sve ljude koji veruju u energetski efikasnu Srbiju i da ukažu na pravi način na koji društvo u celini može da ostane energetski održivo.\nSrpski Centar za Energetsku Efikasnost svojim članovima nudi mogućnost učestvovanja u projektima koji se realizuju u centru kao i mogućnost stručnog usavršavanja po najpovoljnijim uslovima.\nSCEE svojim članovima omogućava učešće u timskom radu na konkursima iz različitih oblasti energetske efikasnosti, zaštite životne sredine i održivog razvoja.\nSCEE se obavezuje da će svojim članovim omogućiti rad na projektima koji podrazumevaju upotrebu najnovijih tehnologija u oblasti uštede energije u građevinarstvu kao i na projektima koji se bave uštedom energije u industrijskim postrojenjima.\nOdluku o prijemu u članstvo donosi Upravni odbor i o tome bez odlaganja obaveštava podnosioca prijave. Član može istupiti iz članstva davanjem pisane izjave o istupanju.\nPostupa u skladu sa ciljevima i zadacima Udruženja\nUčestvuje u aktivnostima Udruženja u skladu sa interesovanjem\nČlanstvo u Udruženju može prestati zbog duže neaktivnosti člana, nepoštovanja odredbi ovog Statuta ili narušavanja ugleda Udruženja.\nIspunjenu pristupnicu kao i dokaz o uplati mesečne članarine možete poslati na mail: srpskicentaree@gmail.com; office@scee.rs; Ili poštom na adresu: Srpski Centar za Energetsku Efikasnost Nova Mokroluška 23, 11000 Beograd\nOnline pristupnica za zaposlene\nSpam protekcija:73 - 17 =\nOnline pristupnica za đake i studente\nSpam protekcija:83 + 64 =


Odšteta za žrtve silovanja na Kosovu ali pravda još nezadovoljena\nUmetnička instalacija na Kosovu u znak podrške žrtvama silovanja\nOvog januara, Albanke na Kosovu koje su silovali srpski vojnici za vreme oružanog sukoba 1998 i 99. godine, počele su da dobijaju odštetu za svoje patnje. O toj temi se ćutalo već skoro dve decenije, a same žene oklevaju da ispričaju svoje priče iz straha da će biti marginalizovane, žigosane i odbačene od društva. Organizacija Amnesti Internešnl ističe da pravda još nije zadovoljena u slučaju nekih od najranjivijih preživelih. Novinarke albanske redakcije Glasa Amerike Edira Blaca i Keida Kostreći prenose da je trauma deo svakodnevnog života tih žena, a samo nekoliko počinilaca je do sada osuđeno zbog svojih zločina.\n“Odveli su nas u napuštenu kuću, bez vrata i prozora. Stavili su mene i moju sestru u jednu sobu. U hodniku sam videla drugu ženu, i još dve žene u drugoj sobi. Mogla sam da čujem muža kako vrišti jer su ga tukli metalnom šipkom. Bila sam rastrzana – da li da potrčim prema mužu ili sestri. Sestra je bila tu ispred mene”, ispričala je za Glas Amerike Drita.\nDrita – što inače nije njeno pravo ime – i njena sestra su među 20.000 žena koje su silovali srpski vojnici za vreme rata na Kosovu. Drita je izjavila za Glas Amerike da je posle silovanja izgubila bebu a muž joj je nekoliko godina kasnije umro od zdravstvenih problema izazvanih prebijanjem.\nAmbasadorka Kosova u SAD, Vljora Čitaku nastoji da skrene pažnju na to pitanje.\n“Veoma često, ako ne i uvek – te žrtve nose na ramenima ne samo teret bola nego i srama.”\n“Drita” kaže da apsolutno niko u njenoj široj porodici ne zna šta joj se dogodilo.\n“Ne bih mogla da preživem. Uz stigmu, uz sve predrasude, ne bih mogla da se suočim sa ljudima kada bi znali sta se dogodilo.”\nAmnesti Internšenel navodi da ni administracija UN niti EULEX nisu priveli pravdi nijednog od silovatelja a 18 godina kasnije – nije ostalo mnogo dokaza.\n“Zato pozivamo na reforme sistema pravosuđa koji će zaštiti svedoke ako istupe, koji će ih podržati ako odluče da prođu kroz sudski process u ovoj fazi”, ističe Sian Džons iz Amnesti Internšnela.\nKao preživela žrtva seksualnog nasilja, Drita će u januaru početi da dobija odštetu od 230 evra mesečno, što pozdravlja jer više neće morati da traži milostinju. Ali ona i dalje moli za drugu vrstu podrške – emotivnu i psihološku.\n“Jer za nas, čak i ako dobijemo milione, to što se dogodilo pratiće nas celog života. To nam je urezano u duši jer ne može da nam se izbriše iz mozga. Istorija je istorija.”\nTek 1994, oko 46 godina nakon što su UN jednoglasno usvojile Konvenciju o genocidu, silovanje je zvanično kategorisano kao čin genocida, što je ključni korak da bi žene sa Kosova bile uključne u kategoriju žrtava rata.