Staljinovi bunkeri - Brutalno na ruski način\nInspiraciju za ovaj tekst nije bilo teško pronaći. Mnoštvom laičkih, amaterskih, nasumičnih,pa i proizvoljnih nagađanja u vezi sa “podzemnim gradom“, tajnim laboratorijama i sličnim čudima u “Azovstalu“ zatrpan je objektivan pogled na stvarnost…A on je bitno drugačiji od onoga što nam maštoviti “internet-znalci“ predstavljaju.Na našem portalu mogli ste pročitati odmeren tekst na tu temu. Upoznajmo se nešto bliže sa “ruskom školom“ gradnje podzemnih i specijalnih objekata.\nULAZ U BUNKER ISMAILOVO POSVEĆEN “ŽELEZNOJ DIVIZIJI“\nU poslednje vreme u naš jezik uvukao se pridev brutalno. Značenje je jasno, poreklo takođe (od latinske reči brutus-zver), ali je korišćenje te reči isto tako brutalno – bez smisla, mere i stila. Koliko puta ste pročitali naslov da je “taj-i-taj brutalno uzvratio…“, “brutalna pobeda našeg tima“, itd? U ahritekturi, međutim, to je jedan od priznatih i popularnih stilova novogradnje. Velike betonske mase, često kao estetički akcenat bez naročite funkcionalne potrebe; jednostavni, simbolični oblici, staklo; sve je pomalo otuđeno, ali prepoznatljivo. Svakako su takve zgrade lepše nego “komunalke“ ili “hruščovke“ koje su pravljene kao lego kocke širom SSSR. Takva gradnja jeste brža, jednostavnija i jevtinija od klasične. Beton trpi sve, ne traži malterisanje, farbanje. Najveći deo Novog Beograda tako je sagrađen (“televizorke“ sa bespotrebnim, iz daljine lepim okvirima, itd).\nU ovom tekstu bavićemo se arhitekturom koja bi trebalo da bude brutalnost nad brutalnostima – bunkerima i skloništima. Ipak, i u toj oblasti nam iz Rusije stiže iznenađenje u obliku skloništa za odabrane. Suprotno fortifikacijama kod kojih je sve usmereno funkciji i grubo do aljkavosti, u ovim skloništima sve je urađeno tako da budu funkcionalna i udobna, pa čak i luksuzna. Bavimo se Staljinovim bunkerima, kako ih popularno nazivaju. Pri tom treba imati u vidu da su Sovjeti već imali veliko iskustvo u građenju mega-struktura kao što su metro, hidroelektrane, brane, itd.\nBunker u Ismailovu\nRusi imaju lepu pridevsku imenicu za sklonište – убежищте, ubežište. Ovo, najpoznatije, nalazi se u gradskom reonu Ismailovo u Istočnom administrativnom okrugu (distriktu), u jednom od najstarijih i najlepših delova Moskve, severoistočno od centralnog okruga. Moskva ima 12 okruga, a ovaj, Istočni okrug ima 16 reona, od kojih je Ismailovo jedan od najpopularnijih. U njemu se nalaze jedinstvena tvrđava – Ismailovski kremlj, Muzej sapuna, Muzej hleba, Muzej animiranog filma, Muzej čokolade, Muzej votke, Muzej istorije sveta u minijaturnoj plastici, Muzej neposlušne dece (!) i, naravno, Muzej “Staljinov bunker“.\nRADNO MESTO STALJINA U ISMAILOVU\nJEDAN OD ULAZA U BUNKER STAVKE\nStaljin je znao da je rat s Nemačkom neizbežan. Ratna industrija radila je u tri smene, prelazak iz preduzeća u preduzeće nije bio dozvoljen, nije bilo slobodnog dana u nedelji. Žurilo se sa pripremom što bolje zaštite naroda, ali i glavnokomandujućeg i njegovog štaba (Stavke). Godine 1936. Ismailovo (tada periferiju, ni selo ni predgrađe), trgli su iz mira. Počelo je s gradnjom najvećeg sovjetskog sportsko-rekreativnog kompleksa, sa stadionom koji je mogao da primi gotovo dvesta hiljada ljudi. Neverovatno zvuči činjenica da je taj kompleks rađen i kao maska za glavni posao – izgraditi bunker za Staljina. On je bio završen 1940. godine i odmah je “proradio“ kako bi se uhodale veze, pristupi, transportni čvorovi, logistika, itd. Reč je o veoma složenom objektu čije održavanje i upotreba je morala da bude savršeno tajna. I bila je. Čak je iz Kremlja izgrađen podzemni tunel dužine sedamnaest kilometara. U doba kada se veoma intenzivno gradio Metropolitan (ruski naziv za metro), ovi radovi nisu nikome skretali pažnju, a nije bilo ni zdravo u to vreme biti radoznao. Na ovom mestu treba podsetiti da je i sam Metropolitan ogromno sklonište, sa gotovo neprimetnim nizom zaprečnih čeličnih vrata, hermetizacijom i neophodnim sistemima za preživljavanje. Svi objekti u SSSR bili su građeni sa (bar) dvostrukom namenom: fabrike za proizvodnju traktora i lokomotiva vrlo lako su mogle da pređu na proizvodnju tenkova. Čak su i fabrike prehrambenih proizvoda (makarona) imale takve automatizovane linije da su bez problema mogle da nastave proizvodnju svih vrsta municije.\nObjekat je zvanično nazvan “Centralni stadion SSSR J.V. Staljin“. Pored 142.000 numerisanih mesta imao je još 58.000 mesta za stajanje. Tu su se nalazili i prateći zatvoreni centri za treninge i vežbe, hotel, restorani, prodavnice, itd. Nalazio se samo 500 metara od stanice metroa, pa je sve izgledalo kao da je tako veliki objekt izmešten van grada zbog mase gledalaca, a da mu je pristup i povratak u centar veoma olakšan. Međutim, 1939. godine gradnja sportskog kompleksa je prekinuta jer je Drugi svetski rat već počeo u Evropi i sva sredstva i napori bili su preusmereni na odbranu. Drugo, važnije, glavni objekat kome je sportski kompleks bio maska, već je bio završen. To je bilo rezervno komandno mesto (ЗКП- Запасной командный пункт) – najpre Državnog komiteta za odbranu (ГКО- Государственного Комитета обороны), а početkom rata napokon i rezervno komandno mesto Štaba Vrhovne komande ( ЗКП Ставки Верховного главнокомандования).\nJEDAN OD PRILAZNIH HODNIKA BUNKERA U ISMAILOVU MOSKVA\nDanas su u bunkeru u Ismailovu ostale gotovo nepromenjene samo četiri prostorije: prolaz u salu za sastanke Stavke, sama sala za sastanke gde se u sredini nalazi ogroman drveni sto u vidu otvorenog prstena ispod kupole, kancelarija Staljina, i trpezarija. Ona je danas preuređena u restoran čiji je desni zid, kao i svi ostali, obložen granitom debljine četiri metra! Bunker je projektovao profesor arhitekture N.D. Koli. Za razliku od sličnih objekata koji su pravljeni odmah posle rata, ovaj bunker se nalazi relativno plitko – ne više od devet metara ispod zemlje; međutim, debljina zidova iznosi od šest do sedam metara armiranog betona najvišeg kvaliteta. Zidan je pre pojave atomskog oružja, pa je u svoje vreme bio apsolutno bezbedan od žestokih i iznenadnih bombardovanja. Bunker je imao više rezervnih izlaza koji su građeni u obliku bezazlenih trafo-stanica, kućica za vodene pumpe, gasnih čvorišta, svih onih objekata koji nisu privlačili pažnju, a pri tom su bili i opasni za bliži pristup.\nBUNKER 42 NA TAGANJKI KONFERENCIJSKA SALA\nDa je bunkerski sistem u potpunosti završen, sportski kompleks bi imao poseban nivo kabineta za najviše rukovodstvo države i to ispod tribina, duboko pod zemljom, pa je stadion sam po sebi bio dodatna zaštita. Mislilo se o svemu: pristup (i izlazak) iz objekta mogao je da se obavi sa svih strana: s juga Ismailovskim putem i zelenom zonom Ismailovskog parka kulture i odmora; sa severa Strominskim putem, sa istočne strane pored samog mesta Ismailovo i obližnjeg Srebrnog ostrva, a sa zapada kružnom železničkom prugom. Tu je i već pomenuti tunelski prolaz iz Kremlja. Muzej je za posetioce otvoren od 1996. godine. Pored već spomenutih sala, kao u svakom muzeju mogu se videti brojni eksponati tog vremena – telefonska centrala, deo Staljinovih medalja i ordena, plakati i mape, ploče, uniforme, lične stvari Staljina. U ovom bunkeru Staljin je boravio samo dvaput: godine 1941. kada je gradnja u potpunosti završena, pri čemu je dolazak bio i prilika da se provere sve eventualnosti i instalacije prilikom korišćenja tunelskog puta od Kremlja. Drugi put, u najtežim danima, krajem novembra i početkom decembra 1941. godine Staljin je je iz ovog bunkera komandovao i pratio situaciju na frontovima. Kada je petog decembra kod mesta Lenjino-Snegiri 16. armija Rokosovskog počela kontranapad u strateškoj operaciji “Moskovska odbrambeno-nastupajuća operacija“, Staljin se vratio u svoj kabinet u Kremlju.\nBunker 42 na Taganjki\nU strogom centru Moskve, na Taganjki, nalazi se još jedan bunker pretvoren u muzej. Sam muzej nalazi se u Petom koteljnikovskom prolazu (ime je dobio po mestu kod Staljingrada gde je poražena grupacija Hot-Majnštajn koja je pokušala da se probije do “kotla“) pod kućnim brojem 11. Njegova gradnja započeta je 1951. godine u vezi s pretnjom atomskim ratom koja se nadvila od strane SAD. Već 1957. godine objekat je završen. Ima oko 7.000 kvadratnih metara. U njemu su se nalazili: rezervni punkt Štaba strateške avijacije, radio-studio, centralni telegraf, geodezijska laboratorija i mnoge druge prateće službe, prostorije i sredstva. U tom objektu stalno je bilo angažovano kroz redovna ili borbena dežurstva više od dve i po hiljade ljudi (!). Ulaz je bio zaštićen kupolom od betona debljine šest metara. Nad njom se nalazila dvospratna zgrada, sa imitacijom prozora, gde su se, radi tajnosti, normalno uključivala i isključivala svetla, kao da tu neko živi.\nULAZ U BUNKER HLADNOG RATA NA TAGANJKI\nAMBIJENTALNA POZICIJA BUNKERA 42 NA TAGANJKI, MAKETA\nSilaz u bunker bio je prilično naporan. Trebalo je stepenicama spustiti se na 60 metara dubine! Za razliku od Staljinovih bunkera, ovaj se ničim posebno nije isticao. Asketski opremljen, slabo osvetljenje, gole sijalice, gvozdene stepenice, blindirani ormari, žice koje vise i cevi za komunikaciju. U centru se nalazi jedan “prepotopski sto“ sa crnim, isto tako “prepotopskim telefonskim aparatom. To je ono što sada posetioci vide. Takvi objekti su, sami po sebi, izloženi neverovatnim naprezanjima i ruiniranju, već time što se ne nalaze u neprirodnom ambijentu. Stoga je sredinom sedamdesetih godina rešeno da se objekat rekonstruiše. Tada su isplivali brojni problemi – otkazi automatike na hermetičkim vratima, nedovoljna hidroizolacija, zastarevanje i propadanje sistema ventilacije i dizel-generatora. Planovi za rekonstrukciju nisu mogli da se ostvare jer je bilo preskupo neprekidno zanavljati i opremati sisteme i uređaje, pa je bunker praktično napušten, a 1995. godine je s njega i skinuta oznaka tajnosti. Službenike su u bunker dovozili specijalnim autobusima bez prozora, sa lažnim zavesama, a po potrebi specijalnom linijom metroa, pa je tajnost bila zagarantovana. Pored toga, ozbiljnost situacije i probrano osoblje bili su dodatna garancija da se za ovaj objekat neće saznati. Danas se taj bunker mnogo koristi za snimanje raznih filmova i serija.\nDača u Kuncevu\nKuncevo je grad i centar istoimenog reona u Zapadnom okrugu Moskve, sa preko 160.000 stanovnika. u Zapadni okrug uključen je 1960. godine. Poznat je kao eksluzivno istorijsko mesto u kome su svoje letnjikovce imali Ekatarina Druga i brojni grofovi i gubernatori. Ispod Staljinove Dače koju su svi zvali “bliža“, bio je napravljen ogroman bunker na dubini do 17 metara. Radi ojačanja konstrukcije, u plafon same dače su ugrađene šine kao “treger grede“, pa bi i danas, posle toliko godina, izdržale direktne pogotke prodornih bombi. Ulaz u bunker su obična, neupadljiva vrata kakva možete videti u svakom gradskom ulazu, sa kombinovanom bravom. Iza njih se nalazi stepenište s gelenderom. Nikakve razlike nije bilo u odnosu na stepenište bilo koje stambene zgrade. Staljin nije išao tim stepenicama jer je za njega bio napravljen specijalni lift u kome je pod bio obložen parketom, a zidovi plemenitim drvetom.\nSTALJINOVA DAČA U KUNCEVU\nReklo bi se da je Staljin imao ukusa za prirodne materijale, jer su u svim njegovim rezidencijama i dačama primenjivani takvi materijali. Od izlaska iz lifta Staljin bi se uputio dugim hodnikom sa mermernim zidovima do “generalske sobe“, odnosno radne prostorije gde je održavao sastanke, često i neformalne ili nestenografisane, sa najužim krugom saradnika. Daču je projektovao njegov lični arhitekta, Miron Meržanov i nalazila se relativno blizu, zapadno od Kremlja – odmah iza Poklonske gore (tu je sada najveći vojni muzej na svetu, u neposrednoj blizini Muzeja borodinske bitke). Do nje se stizalo za desetak minuta. Sama vikendica je napravljena na površini od dvanaest hektara i okružena je visokom zelenom ogradom bez ikakvih otvora. Takvih vikendica u Podmoskovlju ima sada mnogo i za sve je karakteristično da su ograđene u stilu zatvora, da se ne može ništa videti, a još manje neovlašćeno ući. U početku je dača imala jedan sprat sa sedam soba i nekoliko verandi, a 1943. godine dozidan je i drugi sprat (napomena: Rusi prizemlje računaju kao prvi sprat).\nZa ovaj bunker su vezane misterije (kao i za veći broj takvih objekata, obavijenih, s pravom, velom tajne). Dugo se tvrdilo (pa i danas se spekuliše), da je od Kremlja do “bliže dače“ vodio automobilski tunel, pa čak i specijalna linija metroa. Međutim, ono što jeste poznato i nepobitno: iznad tog bunkera sada se nalazi regionalni centar MČS (Ministastva za vanredne situacije) čiji bi službenici lako ustanovili i potvrdili ima li takvog tunela. Da podsetimo: “Bliža dača“ je sada vladina rezidencija koja se nalazi u oblasti Fili-Davidkovo. Ipak, ova dača najpoznatija je po tome da je u njoj, posle smrti supruge, Staljin praktično živeo, odnosno najviše boravio, sve do svoje smrti – petog marta 1953. godine. Po svemu sudeći, tvrdnje da se ispod dače nalazi stanica metroa i da do nje vodi auto-tunel od Kremlja, jesu neosnovane. U Kuncevu je tek 1965. godine otvorena stanica metroa, a postoji još jedna stanica istog imena, na drugom kraku metroa, otvorena prošle godine.\nStanica metroa kao podzemni štab – bunker na Mjasnickoj\nMETRO STANICA MJASNICKAJA\nSKRIVENA VEZA S GRADSKIM METROOM\nMjasnicka ulica (istorijski zadržan naziv za ulicu u kojoj su se nalazili redovi mesara), nalazi se u najstrožem centru Moskve i počinje od zloglasne Lubjanke. Za vreme rata stanica dubokog metroa “Kirovska“ (danas “Čista jezerca“) bila je izgrađena dovoljno duboko (na petnaestom metru) da bi poslužila kao odlično sklonište od fugasnih bombi. No, ona je bila i jedno od radnih mesta Generalštaba RKKA. Vozovi se na toj stanici nisu zaustavljali; peron je bio ograđen visokim zidovima koji su služili kao maske. Tu je bila razmeštena služba GŠ sa centrom veze. Tu je takođe bio izgrađen podzemni kabinet za Vrhovnog komandanta. Odatle je u najtežim danima radio štab PVO i Stavka, članovi Vrhovne komande i najviši politički vrh zemlje. Potvrđeno je da je čvor veze bio takav da je mogao da uspostavi telefonsku i radio vezu sa bilo kojom tačkom Zemljine kugle. Staljin je u taj bunker dolazio kroz tajni prolaz koji je vodio kroz komandu PVO.\nBunker u Samari\nSamara je milionski grad, šesti po veličini u Rusiji. Nalazi se na ušću reke Samare u Volgu. Kod nas je najpoznatiji po jednom modelu, izvesno vreme veoma popularnog, automobila “Lade“. To mesto je bilo jedno od rezervnih komandnih punktova za smeštaj i funkcionisanje državnog aparata i nije bilo jedino. Pored njega, Kujbišev je bio “druga prestonica“ u prvoj i drugoj godini rata. Dubinom Rusije bile su razmeštene brojne dragocene institucije – muzeji, galerije, pozorišta, arhivi, pa i administracija, kako građanska, tako i vojna.\nSOBA ZA SASTANKE U SAMARI\nSTALJINOVA SOBA ZA ODMOR U SAMARI\nSTALJINOV KABINET U SAMARI\nGodine 1991. otvoren je u centru Samare neobičan muzej – “Bunker Staljina“. Nalazio se ispod zdanja Akademije kulture i umetnosti, tako da je, čak i za najkonspirativnije standarde, neverovatno mali broj ljudi znao za njegovo postojanje. Ovaj bunker smatra se nabezbednijim bunkerom iz vremena Drugog svetskog rata. Dubok je 37 metara. To je visina dvanaestospratnice. U to vreme Čerčilov i Ruzveltov bunker bili su na dva sprata pod zemljom, a “Vučja jama“ u Berlinu bila je na dubini od 16 metara. Od oktobra 1941. godine kreću dvadesetčetvoročasnovni radovi u dve smene. Izbačeno je 25.000 kubnih metara zemlje, izliveno 5.000 kubnih metara betona. U to vreme bunker je koštao oko osam i po miliona rubalja (kao eskadrila jurišnika Il-2). Radili su ga najbolji specijalisti – moskovski graditelji metroa, donbaski rudari i prosta radna snaga. Prototip za ovaj muzej bila je moskovska stanica metroa “Aerodrom“. Svi su potpisali dokument o čuvanju državne tajne bez upisanog roka skidanja pečata tajnosti. Stoga stanovnici grada nisu imali nikakvu predstavu šta se to gradi.\nAKADEMIJA KULTURE I UMETNOST U SAMARI KAO MASKA\nMASKIRANI ULAZI BUNKERA U SAMARI\nU zgradi gde se sada nalazi Akademija kulture i umetnosti bio je Kujbiševski regionski komitet. Desno od glavnog stepeništa, u predvorju, nalaze se neupadljiva vrata kraj kojih je stalno dežurao oficir NKVD. Iza njih nema ničega od prostorija, sem još jednih (gvozdenih) vrata gde se nalazila platforma za lift i pomoćne stepenice. Prvo spuštanje vodi do nivoa od 14 metara. U tom nivou nalazi se poprečni hodnik u kome su sve neophodne prostorije za održavanje normalnog, autonomnog života i rada. Po potrebi, ovaj hodnik se zatvarao masivnim, hermetičkim vratima koja su mogla da izdrže pritisak od 10 tona po kvadratnom metru. Na sredini hodnika koji vodi do pomoćnog izlaza (panični izlaz), nalazi se ulaz u glavni deo bunkera: vertikalni bunar – šahta koji je bio verna kopija horizontalnog hodnika, samo iskopan pod vertikalnim uglom. On je vodio na sledeći etaž koji se nalazi na 23 metra dubine. Tu je izgrađena prostrana konferencijska sala, sto za stenografe koji su bili okrenuti kako ne bi mogli da vide lica učesnika konferencije. U uglu su bili stolovi za čuvare i ličnog sekretara Staljina. Iza njegove stolice nalazi se i danas ogromna karta sa pregledom situacije na frontovima. Zidovi su, radi izbegavanja klaustrofobije, prekriveni plavom svilom, uz bogato korišćenje hrastovog parketa i drvenih obloga na zidovima. To je bila kopija Staljinovog kabineta u Kremlju, s manjim izmenama.\nSvi sistemi (regeneracija vazduha, elektrana, autonomni vodovodni sistem, komleks hermetičkih vrata koja su se sinhronizovano zatvarala, itd), rade i danas. Posle rata tu se nalazio štab Civilne odbrane. S objekta je skinut stepen tajnosti tek 1990. godine. Ne zna se da li je Staljin ikada kročio u taj bunker, ali je poznato da je njegova kćerka Svetlana živela u blizini i da se krila u njemu tokom bombardovanja. Da li ju je otac posećivao ostaje u sferi nagađanja.\nBavili smo se u ovom tekstu samo ovim najpoznatijim bunkerima, rezervnim položajima najvišeg vrha SSSR. Nesumnjivo je da postoje i mnogi drugi objekti te vrste, no o njihovom položaju, smeštaju, rasporedu i mogućnostima saznaćemo jednog dana, kada se i s njih budu skinuli pečati sa oznakom “poverljivo“.\n28/12/2021 21/03/2022 oruzjeonline\t0\nU ZAGREBU POSTAVLJENA SPOMEN-PLOČA POVODOM 75-GODIŠNJICE POBEDE NAD FAŠIZMOM\n12/01/2021 16/10/2021 oruzjeonline\t0


16.10.2014. 21:43h 17.02.2019. 06:40h\nUkoliko želite da učestvujete u "NBA rookie" projektu, pišite na srdan.kosovic@vijesti.me sa naznakom "NBA".\nCharlotte HornetsNBA rookie


Meštanima Artiljeva nepoznata lica nude nelegalno priključenje na vodovod - Novi Sad\nMeštanima Artiljeva nepoznata lica nude nelegalno priključenje na vodovod\n17:05:00 25.05.2018, Komentara: 0\nNovi Sad - Javno komunalno preduzeće „Vodovod i kanalizacija“ upozorilo je građane naselja Artiljevo u Sremskoj Kamenici da su se pojavila NN lica koja pokreću inicijativu za izgradnju vodovodne mreže u ovom naselju.\nPrema njihovim saznanjima, građanima ovog naselja te osobe nude izgradnju nelegalnog priključka na nelegalno izgrađenu vodovodnu mrežu po ceni od 37.000 dinara.\n- JKP „Vodovod i kanalizacija“ ovim putem obaveštava građane Artiljeva da je reč o nelegalnim radnjama, te da naše preduzeće nije sklopilo nikakav ugovor o saradnji sa licima koja su odgovorna za ovu prevaru. Takođe, obaveštene su i sve nadležne inspekcijske službe u Novom Sadu – navedeno je u saopštenju Vodovoda.\nZimus je iz ovog preduzeća navedeno da u Novom Sadu ima gotovo 300 kilometara nelegalno sagrađene vodovodne mreže priključene na sistem vodovoda. Vodom se iz ove mreže snabdeva nešto manje 10.000 potrošača koji i pored nelegalnih priključaka - ipak plaćaju utrošenu vodu. Na magistralne cevovode za Petrovaradin i Sremske Karlovce pet puta je pokušano nelegano priključenje, a dva evidentirana su u naselju Adice, rečeno je tada. Opširnije možete pročitati OVDE.


Tigar Tyres | Job Fair 2022 - Tvoja karijera počinje ovde!\nOsnovna delatnost Tigar Tyres-a je proizvodnja putničkih i poluteretnih guma za automobile i komercijalna vozila (13M guma), proizvodnja spoljnih skuter guma i unutrašnjih guma za bicikle (8,7M guma).\nViše od 90% ukupne proizvodnje namenjeno je izvoznim tržištima. Kompanija poseduje zaokružen tehnološki proces, od laboratorije za ispitivanje sirovina i ispitivanje finalnog proizvoda, do sektora razvoja proizvoda i inženjeringa.\nTigar Tyres ima 3.800 zaposlenih i kontinuirano ulaže u njihov trening i edukaciju (226.458 trening sati u 2020).\nMichelin zapošljava zа rаzvojni put koji ide dаlje od prve pozicije, a to znači zаpošljаvаnje mladih diplomaca kao i osobа sa iskustvom, nа osnovu pokаzаnih kompetenci, motivаcije, sposobnosti dа se pridržаvаju nаših vrednosti i rаzvojnog potencijаlа u nаšoj kompаniji.\nBITI DEO NAŠE VELIKE PORODICE znači:\nProfesionalan rad, orijentisan na rezultate i zadovoljstvo naših kupaca.\nRad u multidsiciplinarnim, internacionalnim timovima.\nRazvoj talenata, kao i pažljivo praćenje i razvoj karijera zaposlenih.\nVolontersko uključivanje u projekte podrške lokalnoj zajednici.\nJavite se ako ste pouzdani, otvoreni ka promenama i spremni za velike projekte!\nDelatnost: Proizvodnja pneumatika\nBroj zaposlenih: 3800\nPotreban obrazovni profil: Studenti tehničkih fakulteta, mašinskog i elektronskog, tehnološko-metalurškog\nZahtevan broj godina studija: 4 godine (240 ESP bodova)\nZahtevan nivo poznavanja stranih jezika: Poželjno je poznavanje stranih jezika, engleskog i francuskog. Zahtevani nivo znanja povezan je sa konkretnom pozicijom u kompaniji. Minimalni nivo – Engleski jezik A2.\nPotrebno poznavanje programa i tehnologija: Srednji nivo poznavanja MS Office paketa, prednost je poznavanje dodatnih programa (AutoCAD, Solid Works…)\nPoželjne dodatne veštine: Želja i motivisanost za rad u internacionalnoj kompaniji, timski duh, spremnost za konstantno učenje i razvoj.\nRadno iskustvo: Nije potrebno, Tigar Tyres je otvoren za sve mlade ljude koji su spremni da dodatno unaprede i prošire svoja znanja, a u tome će im pomoći naša trening služba.\nRaspoloziva radna mesta: Godišnje zapošljavamo oko 40 novih ljudi u kompaniji.\nRaspolozive prakse: Praksa je trenutno dostupna samo za studente mašinskog i elektronskog fakulteta.\nOtvorene pozicije: Radno iskustvo na otvorenim pozicijama je poželjno, ali nije neophodno.\nKonstruktor sirovih guma T1\nTehnička podrška za automatiku\nTehnička podrška za mašinstvo\nAdresa: Nikole Pašića 213, 18300 Pirot\nInternet adresa: Michelin careers\nKontakt osoba: Tatjana Petrović


U korizmenom vremenu rado pristupamo razmatranju križnog puta Gospodina našega Isusa Krista kroz četrnaest zadanih scena ili postaja. U svakoj od njih zamišljena je određena situacija u kojoj se Božji sin našao na koncu svog života, u korelaciji s osobama iz svog okružja s beskrajnim mogućnostima interpretacije osjećaja i raznih aspekata. Promišljajući o tome što je Isus proživio i kako se s događanjima nosio, nalazimo duševno olakšanje za sva naša svakodnevna stradanja.\tViše u ovoj kategoriji:\n« Nedjeljna misao 1. korizmena nedjelja\tNedjeljna misao Sveti Josip »


SAVO MILOŠEVIĆ POSLE DUELA PARTIZANA I VOJVODINE: Trebala nam je ovakva pobeda! | Happy BSC portal\nSAVO MILOŠEVIĆ POSLE DUELA PARTIZANA I VOJVODINE: Trebala nam je ovakva pobeda!\n- Moram da budem nedosledan sebi, nije trebalo ni danas da se pojavim na konferenciji, da ne ispadne da samo dolazim kada pobedimo. Veoma bitna pobeda za nas, posle svega onog što se izdešavalo protiv Čukaričkog, plus imajući u vidu ono što dolazi. Trebala nam je jedna dobra pobeda i ovakav rezultat. Igrali smo debri protiv jedne od najozbiljnih ekipa u ligi. Mislim da je igra tokom svih 90 minuta bila na onom nivou na kom smo pokazali da možemo - rekao je Milošević novinarima posle meča.\n- Nije bilo lako, ispada tako. Mi smo sve utakmice, u kojima smo uspevali da postignemo gol u prvom poluvremnu, rešavali jednostavno. I kod nas i u Ligi Evrope. Danas smo imali sreću da mi postignemo prvi gol i da ne moramo da jurimo rezultat. Otvorila nam se utakmica i to nam je sigurno olakšalo današnju pobedu - rekao je Milošević.\n- Ako je to tačno, onda nam sledi pakao u narednih šest kola. Nadam se da ćemo izvući pouke iz tih utakmica. Slažem se da smo imali lošu koncetraciju i nedovoljno dobar voljni momenat. Nema lakih utakmica. Danas se videla razlika kada od prvog minuta uđete koncentrisano, ali ako samo pet odsto spustite taj nivo imate problem sa svakom ekipom u ligi - zaključio je Milošević.


OTVOREN ŠESTI HFestival: Šta će biti posle? : Nadlanu.com\nObjavljeno 10. dec 2019. / 13:00:54\nŠesti po redu HFestival, juče je otvoren u galerijskom prostoru Inicijative mladih za ljudska prava izložbom mladih umetnika, pod nazivom "Šta će biti posle?". Nastala u saradnji Hartefakt fonda sa studenitima Faklulteta likovnih umetnosti, pod mentorstvom profesora Mrđana Bajića i Radoša Antonijević, izložba se na različite načine bavi preispitavanjem današnjeg sveta u umetnički raznorodnim, heterogenim formama.\nIzložbu su, u prisustvu velikog broja gostiju i zainteresovane publike, svečano otvorili Jelena Milašinović, članica upravnog odbora Hartefakt fonda i profesor Mrđan Bajić. U svojim govorima, posebno su istakli važnost rada Hartefakt fonda sa mladim ljudima, kojima je kroz različite vidove podrške i saradanje, pružena prilika da razvijaju svoje profesionalne sposobnosti i usavrašavaju se za dalje učešće u javnom i profesinalnom životu.\nRadovi koje će publika moći da vidi u periodu od 9. do 15. decembra, svakog dana od 12 do 20 časova, kreirali su umetnici raznim tehnikama - od skulpture, preko video radova, do performansa - sa idejom da se umesto pogleda u prošlost, posvetimo onome što tek treba da dođe.\nPitanje koje je slogan izložbe "Šta će biti posle?", dobija svoj odgovor upravo u maldim autorima, koji nakon svih društveno-političkih previranja ostaju, koji stvaraju uprkos svemu, pozivajući na kritičko promišljanje Evrope danas. Tokom trajanja festivala, radovi će se preplitati se s drugim programima, ostajući u vidnom polju publike, sve vreme podsećajući ih na pitanje o tome šta dolazi posle.\nTokom jučerašnje dana, zvanično je otvoren simpozijum "Od lokalnog do evropskog nasleđa", koji ujedno predstavlja promociju platforme Future Epics (futurepics.org). Future Epics je projekat Kreativne Evrope koji je posvećen zaboravljenim, manje poznatim narativima iz prošlosti. U toku prvog Future Epics dana, posetioci i učesnici HFestivala imaće priliku da podele priče o sopstvenom nasleđu i da, njihovim objavljivanjem na ovoj platformi, budu deo prostora za kolektivnu kulturnu razmenu.\nU utorak, 10.12. festivalski program nastavlja se predavanjem Dragana Risića Kala, koji će od 18 časova u galeriji YIHR (Dobračina 4), na simpozijumu "Od lokalnog do evropskog nasleđa", govoriti o kulturnoj razmeni na regionalnom i evropskom nivou. Istog dana, od 20 časova u Bitef teaatru, Hotel Kazalište Bulić, gostuje sa novom produkcijom u režiji Senke Bulić, "Kurlani".\nPeti dan festivala, rezervisan je za izvođenje "Ujka Vanje", nove predstave u produkciji Hartefakt fonda, u režiji Andreja Nosova, koja će na sceni Narodnog pozorišta Sterija iz Vršca biti izvedena sa početkom u 20 časova. Predstavu će pratiti i izložba fotografija Ružice Milovanović, "Svakodnevni život//Ujka Vanja". Istog dana, u u galeriji YIHR (Dobračina 4), polaznici NEW masterklasa kompozicije Vanese Lan, imaće završni koncert "Objects of Ritual", sa početkom od 19 časova.\nRelizovanje ovogodišnjeg HFestivala, podržali su program za kulturu Kreativne Evrope, Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije, ambasada Švajcarske i ambasada Kraljevine Holandije.\nhfestivalJelena MilašinovićMrđan BajićRadoš AntonijevićSenka Bulićslavimir stojanovićŠta će biti posle?studeniti Faklulteta likovnih umetnostiVanese Lan


Mihail Bulgakov | Prepričano\nMajstor i Margarita roman je Mihaila Bulgakova koji je pisao više od decenije. Iako je roman završen 1940., nakon godina objavljivanja cenzurisanih verzija, u celosti je objavljen tek 1973. godine. Analiza Ovo delo je pisano u … [više] about Majstor i Margarita


autor: Marija Stojadinović 27.12.2018 435 pregleda\nNekoliko studenata sa Departmana za biologiju i ekologiju pokrenulo je prošle nedelje inicijativu za utvrđivanje efikasnosti flajera pri informisanju. Oni su to učinili putem Gugl upitnika, i za nekoliko dana sakupili oko 180 odgovora.\nJedna od studentkinja koja je pokrenula ovo ispitivanje, Sanja Nikolić, kaže za Odjek da je njihov cilj ukidanje promotivnih letaka na kampusu i promocija reciklaže.\n– Za ovaj vid ankete odlučili smo se zato što smo primetili da se ogroman broj flajera deli i potom baca na kampusu Univerziteta. Smatramo da oni troše resurse i da ne služe promociji, odnosno da se njima ne postiže prvobitni cilj. Ako ne možemo u potpunosti da eliminišemo flajere, neka se onda barem neželjeni flajeri recikliraju umesto da se bace na pod ili u kantu – kaže Sanja i podseća da se na Departmanu za biologiju i ekologiju Prirodno-matematičkog fakulteta nalazi kontejner za reciklažu koji je dostupan svima.\nOd 176 osoba koje su učestvovale u upitniku, njih 83 odgovorilo je da nikada ne čuvaju flajer, dok je njih 150 reklo da flajere uzimaju iz ljubaznosti.\nDevojka koja deli flajere za sportsku radnju u centru grada kaže da nije ubeđena u njihovu marketinšku efikasnost.\n– Za pet sati koliko stojim ovde, svega dve osobe su me pitale gde se nalazi radnja sa flajera. Ne mislim da je to uspešan marketing, ali radnja se nalazi u pasažu, pa prolaznici u suprotnom verovatno ne bi ni čuli za nju – kaže naša sagovornica.\nOvome u prilog svedoče i podaci prikupljeni pomoću upitnika, jer je na pitanje Koliko često vas promotivni flajer zainteresuje za ponudu koju nudi?, svega 0.6 odsto ispitanika odgovorilo – Svaki put.\nDa flajeri nisu bitan faktor u informisanju smatra polovina ispitanika, a detaljnije objašnjenje dala je marketing menadžerka Vera Nikolić, rekavši da se flajeri danas mogu smatrati fosilima dobrog marketinga.\n– Flajeri imaju rok trajanja, veliki uloženi trud, a male rezultate. Jedna od najvećih zamerki koje marketari imaju na koncept flajera jeste da ne mogu da izmere njihovu konverziju u većini slučajeva, kao i to da ne mogu odrediti tačnu ciljnu grupu. Za potrebe flajera, pored štamparije, potrebno je angažovati i promotere koji će deliti materijal, ali takođe ih uputiti u to što na samim flajerima piše, kao i kome da ih uruče.\nVera kaže da se njihova primena delimično može opravdati kada je reč o restoranima brze hrane, koji na flajerima štampaju svoje jelovnike ili kupone. Ipak, i u tom slučaju je jednostavnije oglašavanje na internetu od čuvanja kupona i kopanja po fiokama.\n– Reklamiranjem na internetu može se preciznim targetiranjem doći do tačno određene publike kojoj je potrebno plasirati određeni proizvod ili uslugu. Građenjem zajednice preko društvenih mreža stvara se bliži i bolji kontakt sa krajnjim korisnicima, takođe se prati njihova reakcija, želje i primedbe, na koje se mnogo brže može odreagovati jer je i sam protok informacija brži – smatra naša sagovornica i ohrabruje oglašivače da budu kreativniji, te da misle i o svojoj publici, ali i o zaštiti sredine u kojoj žive.


Šehić: Zašto je Izetbegović uopće potpisao Sporazum? – Dnevni list\nŠehić: Zašto je Izetbegović uopće potpisao Sporazum?\nkolovoz 26, 2019 Dnevni list 0 Comments\nPolitički analitičar Vehid Šehić je za Vijesti.ba komentirao Sporazum čelnika tri vladajuće političke stranke o formiranju vlasti u BiH, a koji se već sada može nazvati propalim. Jedan od potpisnika Sporazuma, lider SDA Bakir Izetbegović, je već dan po potpisivanju dokumenta izjavio da je rok koji su si potpisnici definirali prekratak, pa se postavlja pitanje zašto ga je potpisao. Također, Sporazum koji je Izetbegović potpisao, daleko od očiju javnosti i svojih partnera, sve više djeluje kao da se unaprijed znalo da se ne može provesti.\n“Ono što je karakteristično je da svi ti sporazumi, nažalost, proizvedu još veće nesporazume, pa se postavlja pitanje što su se potpisni uopće sporazumjeli, jer smo i u ovom slučaju imali slučaj da se već sutradan taj sporazum počelo različito tumačiti”, kaže Šehić i dodaje da se sada postavlja pitanje jesu li se i sada sporazumjeli da ponovno imamo nove nesporazume i blokade izvršne i zakonodavne vlasti. Uz opasku da se može samo nagađati o čemu radi i što se krije iza toga, sugovornik Vijesti.ba dodaje da je to pitanje za trojicu ljudi koji su postigli Sporazum i došli do nekog jedinstvenog stava.\nZa Šehića nije iznenađujuće što je Sporazum o formiranju Vijeća ministara BiH potpisan izvan institucija države. “Mi dugo vremena živimo u državi u kojoj se politički lideri izvan institucija dogovaraju i potpisuju sporazume, a onda se takve sporazume uvodi u institucije države. Nelogično je da u pregovorima o Sporazumu nisu sudjelovala sva tri člana Predsjedništva BiH, a mogu razgovarati i tri stranke koje imaju parlamentarnu većinu”, ukazuje on uz ocjenu da je problem BiH upravo u tome što se politiku vodi izvan insistucija države i Parlamenta BiH. Šehić navodi i da je problem u neodgovornosti, jer već deset mjeseci nemamo formiranu vlast niti povjerenstva u Zastupničkom domu Parlamenta BiH, čime je blokiran zakonodavni rad Parlamentarne skupštine BiH. “Nažalost, to je naša realnost i pokazatelj da se više vodi računa o privatnim no o interesima građana BiH, kao i o tome da već dugo vremena ne ispunjavamo nikakve uvjete za pristupanje EU”, smatra on. Navodeći da se nalazimo u pat poziciji jer se ne vodi računa o dijalogu i kompromisu te da će uvijek netko postavljati neke uvjete, Šehić konstatira da BiH nije država koja je servis svojim građanima i da se ovdje zakone donosi kako bi, u prvom redu, koristili onima koji vladaju ovom zemljom.\nKako se u međuvremenu pojavila i priča da bi u vlast na državnoj razini mogao ući Mirko Šarović s SDS-om, sugovornik Vijesti.ba ukazuje da, tko poznaje ustavnu strukturu BiH, zna da nikakva nova većina koju bi se napravilo a koja bi bila funkcionalna nije moguća te zaključuje da se ne bi ništa dobilo čak i kada bi SDS ušao u vlast, jer sve stranke iz RS-a imaju identičan stav po pitanju NATO-a.\n← Domagoj Jozeljić dominantan u Kaštel Starom\nVeleposlanstvo SAD-a o Povorci ponosa: Ovo je prilika za BiH, ista prava za sve →


Vila DIOSKURI MEZONETE Neos Marmaras 2022 | Letovanje Neos Marmaras\nNaslovna Letovanje Grčka Halkidiki Neos Marmaras Vila DIOSKURI MEZONETE Neos Marmaras\nVila DIOSKURI MEZONETE Neos Marmaras nalazi se na 200 metara udaljenosti od plaže PARADISO, na 800 metara udaljenosti od centra letovališta Neos Marmaras.\nVILA DIOSKURI MEZONETE NEOS MARMARAS SMEŠTAJ\nMezonete smeštaj su na dva nivoa. U donjem se nalazi kuhinja sa dnevnim boravkom i krevetom na rasklapanje za dve osobe, i WC. Na gornjem nivou se nalazi terasa, kupatilo sa WC-om i dve spavaće sobe, dok lux mezoneta pored dnevne sobe i kuhinje na donjem nivou, ima tri spavaće sobe na gornjem. Svaka mezoneta ima svoje parking mesto, SAT TV, bežični internet, kao i klima uređaj čije je korišćenje uključeno u cenu.\nVILA DIOSKURI MEZONETE NEOS MARMARAS GALERIJA\nApartmani DIOSKURI MEZONETE Neos Marmaras\nVILA DIOSKURI MEZONETE NEOS MARMARAS CENOVNIK 2022\nbr. noćenja 10 12 12 12 12 12 10 10 10 12 10 12 12\nMez 3 98*/248 148*/338 198*/488 228*/568 188*/458 128*/318\nMez 4 98*/268 138*/368 168*/518 208*/698 268*/928 188*/598 158*/478 118*/348\nMez 5 88*/298 128*/398 158*/558 188*/728 228*/928 248*/1038 228*/958 228*/958 228*/958 228*/958 168*/628 138*/498 108*/368\nMez 6 78*/328 118*/428 158*/588 178*/758 198*/968 218*/1088 208*/998 208*/998 208*/998 208*/998 148*/658 128*/528 108*/398\nVILA DIOSKURI MEZONETE NEOS MARMARAS MAPA\nUkoliko Vam ponuda za Vila DIOSKURI MEZONETE Neos Marmaras ne odgovara pogledajte ponudu ostalih smeštaja u letovalištu Neos Marmaras


Oralni lekovi protiv kovid-19 dolaze u Srbiju - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna COVID 19 Oralni lekovi protiv kovid-19 dolaze u Srbiju\nNOVI SAD – Proizvođači vakcina najavljuju da će postojeće vakcine morati da prilagode novom omikron soju, a traga se i za lekovima koji mogu da spreče da obolele osobe razviju tešku kliničku sliku bolesti. Najnoviji lekovi, uskoro će stići u Srbiju, čime će naša zemlja biti među prvima na svetu, koja će imati te inovativne tablete.\nNove antikovid pilule, u koje svet polaže velike nade, u Srbiju bi trebalo da stignu do kraja ove i početka naredne godine.\n“U pitanju su prvi pravi antivirusni lekovi koji su razvijeni baš protiv kovida-19, imaju nekoliko prednosti. Jedna od prednosti je ta što su vrlo specifični za Kovid-19, druga je što su u pitanju prvi put oralni lekovi”, kaže dr Bojan Trkulja, predsednik Udruženja proizvođača inovativnih lekova.\nTablete se uzimaju pet dana zaredom, ujutru i uveče, a pacijent ne mora da boravi u bolnici. Ukoliko se pokažu efikasnim, biće uvrštene u bolničke protokole, naveo je dr Trkulja. Srbija će prva u Evropi imati inovativne lekove protiv koronavirusa, a jedina u regionu će proizvoditi i kineske vakcine „Sinofarm“, u dve faze. Prva faza počeće u martu, najavljuje direktorka RFZO-a.\n“Mi smo već napunili oko 500 hiljada, tačnije 480 hiljada doza Sinofarm vakcine. Kontrola kvaliteta se završava sledeće nedelje i te vakcine će biti u prometu početkom februara sledeće godine“, kaže dr Sanja Radojević Škodrić, direktorka RFZO.\nMesečno će se u toj fabrici proizvoditi oko tri miliona doza “Sinofarma”, prve količine će se distribuirati kod nas, a potom i u ostale zemlje. U Srbiju je stigao novi šef Kancelarije Svetske zdravstvene organizacije, dr Fabio Skan, koji je zamenio Marijana Ivanušu, a dočekao ga je ministar zdravlja, Zlatibor Lončar. Školarci ovu nedelju nastavu završavaju u školskim klupama, a školsko zvono dočekaće ih i naredne nedelje.


Pocela saslusanja opozicionim prvacima\nPocela saslusanja opozicionim prvacima 30.Mar.2000, 11:00, Izvor: B92\nU Prvom opstinskom sudu su u cetvrtak saslusani predsednik Socijaldemokratije Vuk Obradovic i koordinator saveza za promene Vladan Batic. Visoki funkcioner JUL-a i podpredsednik republicke vlade Milovan Bojic podneo je privatnu tuzbu protiv grupe lidera opozicionih stranaka jer su jesenas tokom protestnih mitinga u Beogradu organizovali takozvano sudjenje na kojem je Bojic simbolicno proglasen >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << krivim za lose stanje u zdravstvu. Saslusanje Zorana Djindjica, Gorana Svilanovica i Milana St. Protica odlozeno je jer se nalaze na putu u inostranstvu. Advokat Vuka Obradovica Rodoljub Sabic izjavio je novinarima da se radi o mnogo ozbiljnijem slucaju nego sto se na prvi pogled moze reci i dodao da delo za sada nije okvalifikovano, ali da mu lici na udruzivanje radi neprijateljske delatnosti. Sabic je rekao da se radi o pretkrivicnom postupku i da tek treba da bude odluceno da li ce uopste biti podignuta optuznica. Sam Vuk Obradovic izjavio je da je rec o "obicnoj politickoj farsi" i o "par ekselans obracunu sa politickim neistomisljenicima". Saslusanje Vladana Batica odlozeno je za 12-ti april, a koordinator Saveza za promene zatrazio je od istraznog sudije sudnicu za "400 branilaca koji ce doci da ga brane". Pred istraznim sudijom je saslusan i lekar iz Beograda Branislav Ignjatov, koji je na mitingu 22. septembra prosle godine, takodje govorio o stanju u zdravstvu. "Ne znam zasto sam pozvan na saslusanje. Govorio sam o stanju u zdravstvu, onakvom kakvo jeste", rekao je Ignjatov novinarima.Opozicione stranke u Srbiji ostro su osudile pocetak sudskog postupka protiv pojedinih lidera opozicije, po tuzbi visokog funkcionera JUL-a Milovana Bojica. Srpski pokret obnove ocenio je pokretanje postupka kao "ogoljeni teror rezima nad neistomisljenicima" i kao "prizivanje opasnih konfrontacija sa nesagledivim posledicama, koje niko razuman i odgovoran u Srbiji ne zeli". "Na delu je najgrublje gazenje Ustava i pokusaj ukidanja visestranackog sistema, sto ne moze i ne sme da prodje", navodi se u saopstenju SPO. Gradjanski savez Srbije ocenjuje da se zlupotrebom pravosudja "urusavaju temelji drzave", dok je Demokratska stranka Srbije saopstila da saslusavanje opozicionih lidera pokazuje da je "rezim u Srbiji krenuo u otvoreni obracun sa politickim protivnicima".


Miloševi bukači i Pašićev glas „protiv” - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Miloševi bukači i Pašićev glas „protiv”\nMiloševi bukači i Pašićev glas „protiv”\nponedeljak, 10 septembar 2012 08:52\nIstoričar Boriša Radovanović priprema zanimljivu knjigu o razvoju srpskog parlamentarizma i podseća na inicijativu Društva istoričara Šumadije da se u Kragujevcu formira Parlamentarni arhiv Srbije. Koliko poznajemo nacionalnu istoriju, koliko Kragujevčani znaju o istoriji svog grada? Nedovoljno – verovatno bi to bio najprecizniji odgovor. Razloga ima mnogo, ali koliko se nudi onima koje to interesuje, koji bi da prodube svoja znanja?\nStaro skupštinsko zdanje u Kragujevcu iz 1859. godine, podignuto po nalogu kneza Miloša Obrenovića, već godinama je zatvoreno za javnost, a upravo na tom mestu je začeta istorija srpskog parlamentarizma.\nSve su to razlozi koji su istoričara Borišu Radovanovića, arhivskog savetnika u Istorijskom arhivu Šumadije, naterali da se pozabavi ovom kako kaže nedovoljno istraženom oblasti, pogotovo kada je u pitanju mesto Kragujevca u parlamentarnom životu Srbije.\n– Istorija Kragujevca nije dovoljno istražena i na pravi način valorizovana, a reč je o kolevci srpskog parlamentarizma. Tokom 19. veka u ovom gradu su održane 43 „male” i „velike” skupštine. Na ovim prvim su donošene odluke o visini poreza, a druge su bile zakonodavne i ustavotvorne. Među njima su i one najznačajnije iz tog vremena, a dovoljno je pomenuti samo Sretenjsku skupštinu iz 1835. kada je donet prvi ustav moderne Srbije – kaže Radovanović.\nIstraživanja, koja je započeo pre tridesetak godina polako privodi kraju, a onda sledi objavljivanje knjige, za sada još pod radnim naslovom „Istorija srpskog parlamentarizma u 19. veku”.\n– Sve je počelo osamdeset i neke godine prošlog veka kada je iz gradskog komiteta stigao nalog da se poruši staro skupštinsko zdanje. Valjda su tu hteli da podignu neke fabričke hale, ne sećam se tačno. Članovi tadašnjeg SIZ-a za kulturu su se pobunili, a ja sam, videvši da mnogi nisu ni znali čemu je taj objekat služio, počeo da istražujem. U Kragujevcu je dokumenata bilo malo, pa sam uglavnom išao za Beograd, gde je „Kneževa kancelarija”, odnosno fond sa dokumentima iz perioda od 1815. do 1839. godine – priča ovaj istoričar, inače, rodom iz okoline Zrenjanina.\nKnjiga obuhvata period od 1813, kada je vožd Karađorđe sazvao prvu ustaničku skupštinu, do 1880, kada je u Kragujevcu održano poslednje zasedanje narodnih predstavnika, koji se potom sele za Beograd. Poslednja kragujevačka skupština bila je vanredna, a na njoj je između ostalih doneta i odluka da se gradi pruga Beograd–Niš. Odjeci turbulentnog Berlinskog kongresa, na kojem je Srbija dobila nezavisnost, bili su još sveži.\n– Austrougarska je vršila politički i ekonomski pritisak na Srbiju, i tražila je da joj se omogući nesmetan i brz transport roba kroz našu zemlju. Radikal Nikola Pašić bio je jedan od poslanika koji su glasali protiv predloga da se izgradi pruga – navodi naš sagovornik.\nU 19. veku u Kragujevcu je održano nekoliko važnih skupštinskih zasedanja. Osim pomenute Sretenjske skupštine, 1869. godine ovde je donet i Namesnički ustav, a u nastavku te sednice, 1870. i prvi zakon o slobodi štampe – Zakon o pečatnji. Ta skupština je značajna i po donošenju prvog Poslovnika o radu narodnih predstavnika. Inače, sve do 1825. godine, posle Đakove bune, skupštinu čine isključivo Miloševi ljudi.\n– Knez Miloš Obrenović je imao jaku opoziciji, a posle bune Miloja Popovića Đaka 1824. on je morao da pristane na smanjenje svog uticaja, pa su se u Skupštini prvi put našli istinski narodni predstavnici, birani na izborima. Miloš je ipak zadržao svu vlast jer su njegovi bukači, koji su pratili zasedanja uvek vikali „tako je” i „to hoćemo”, kad god bi neki predlog išao njemu u korist. Ostali nisu ni pomišljali da se tome suprotstave – kaže Radovanović.\nNarodna volja pri izboru poslanika postaje neprikosnovena 1858, kada je u Beogradu održana Svetoandrejska skupština, posle povratka Obrenovića na vlast, a sednica je nastavljena godinu dana kasnije na Malogospojinskoj skupštini opet u Kragujevcu.\nIz parlamentarnog života ovog grada, inače prve prestonice moderne Srbije, važno je pomenuti i Petrovsku skupštinu iz 1848. Na tom zasedanju već se oseća duh liberalizma i građanske inicijative, koje u još uvek zavisnu kneževinu donose učeni Vojvođani i studenti iz evropskih gradova.\nImajući u vidu značaj ove teme, Društvo istoričara Šumadije podnelo je 2010. predlog gradskoj skupštini da se u Kragujevcu osnuje Parlamentarni arhiv Srbije, nalik na one u razvijenim evropskim državama. Radovanović i njegove kolege, koji su sa inicijativom upoznali i bivšu predsednicu Narodne skupštine Slavicu Đukić-Dejanović, još čekaju odgovor. Baš kao što staro skupštinsko zdanje čeka da bude otvoreno.


Rabljeni Hangcha cpyd25 viličari oglasi na prodaju - Hrvatska - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Skladišna oprema > Viličari > Hangcha > Hangcha cpyd25\nRabljeni Hangcha cpyd25 viličari\nMascus pruza svojim korisnicima najbolju priliku za pretragu i pronalazak polovnih mašina u kategoriji Hangcha cpyd25 viličari i druge opreme\nOvdje je kompletna lista polovnih Hangcha cpyd25 viličari za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Hangcha cpyd25 viličari koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promjenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”. Izaberite brend, model, cijenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Hangcha cpyd25 viličari.


Republika / Mirković o najnovijoj teoriji zavere lidera Dveri: Reč Boška Obradovića ima težinu jedne kapi!\nponedeljak, 2. 12. 2019.| 17:32\nŠef odborničke grupe SNS-a u Skupštini grada Beograda Aleksandar Mirković reagovao je danas na tvrdnje predsednika Dveri Boška Obradovića o navodnom postojanju dva "klana" u SNS, ocenom da predstavnici SzS kada se upetljaju u svoje neistine, pokreću nove laži kako bi se stare zaboravile.\nMirković navodi da Obradović lažima pokušava da nanese štetu ministru Stefanoviću i Vladi Srbije, a sve sa ciljem da skrene pažnju na sebe i opravda "pare koje mu Ðilas daje".\n- Teorije zavere, prepričavanje više puta demantovanih laži, priče u koje ni ono malo ljudi koji ih podržava ne veruju, samo su dokaz koliko su Obradović, Ðilas i Jeremić očajni i koliko nedostatak bilo kakvog programa pokušavaju da nadomeste ovakvim bljuvotinama - naveo je Mirković u pisanoj izjavi.\nDodao je da predstavnici SzS, kada se, kaže, upetljaju u laži, pokreću novu kako bi se ona stara zaboravila.\n- Kada Ministarstvo spoljnih poslova Rusije demantuje i dokaže kakvi su lažovi, onda je to dokaz da se ni Mariniki Tepić, ni Bošku Obradoviću niti bilo kome od poltrona Dragana Ðilasa, ne može se više verovati, jer njihova reč ima težinu jedne kapi - rekao je Mirković.\nKako je rekao, besomučni napadi na predsednika Aleksandra Vučića, ministra Nebojšu Stefanovića i njihove porodice neće zaustaviti razvoj Beograda i Srbije niti će narušiti poverenje koje građani imaju u te ljude, već će samo biti motiv više da se još snažnije bore za našu zemlju.\nKako kaže, Vučić i Stefanović će nastaviti da predano i vredno rade svoj posao, da se bore za lepše sutra svih građana.\n- A, razni Obradovići, neka nastave sa svojim lažima, jer svako se služi onim što najbolje zna. Kao što naš narod kaže, psi laju, karavani prolaze - zaključio je Mirković.\nObradović je ranije danas novinarima u Skupštini izneo svoju ocenu navodnih događanja u SNS, uz tvrdnju da u njoj postoje dva "klana", navodno jedan Aleksandra Vučića i drugi, Nebojše Stefanović.\nAleksandar Mirković SNS Naprednjaci Srpska napredna stranka Boško Obradović Dveri Opozicija\nTina2. decembar 2019. u 19:23\nE, lepo si mu rekao Mirkovicu!\nmilan2. decembar 2019. u 19:58\nBosko potrcko djilasa tajkuna...!\nDeki2. decembar 2019. u 17:52\nСвака ти је брате на месту!!!\nBojana2. decembar 2019. u 18:09\nHaha dobro si mu rekao...


Brend Archives - Page 11 of 13 - Finansijski Snowboard Brend Archives - Page 11 of 13 - Finansijski Snowboard\nPraktično objašnjenje: Kako napisati Brend plan?\nKako napraviti dobar brend plan? Ako suštinu brend plana dobro shvatite, možete sebi dozvoliti luksuz da sami pravite Vaš template za brand plan. Srce svakog brend plana je definisanje BRAND AMBICIJE. Morate da se postarate da sve što radite bude besprekorno usaglašeno sa vašim brendom.\n15 najvrednijih brendova u maloprodaji u Evropi\nKoji su najvredniji brendovi u maloprodaji? Pogledajte spisak najvećih i najvrednijih maloprodaja u Evropi. Neko je već došao u Srbiju (M&S, Zara…), neko planira da dođe (Ikea, Lidl…). Na našu veliku žalost većina je još uvek daleko od Srbije.\nDolaskom digitalne revolucije klasičan marketing se promenio. Digitalni mediji su suštinski promenili način odlučivanja potrošača o kupovini. Danas potrošači koriste Google i druge pretraživače u potrazi za informacijama. Na taj način oni otkrivaju da postoje brendovi za koje čak nisu ni čuli.\nStrana 11 od 13«« «...910111213» »


U zdravom telu zdrav duh – Srednja pravno-ekonomska škola "Ušće"\nPostavio SŠ "Ušće" dana 27/11/2017\nOnoliko koliko nam je važno da učenici Srednje škole UŠĆE budu uspešni u stručnim i opštim predmetima koje uče u školi, toliko nam je važno da se bave i sportom i razvijaju zdrave životne navike.\nU zdravom telu zdrav je i duh! Taj moto poštuje i naša škola, trudeći se da učenicima obezbedi adekvatne sportske aktivnosti, i pre, ali i posle nastave.\nS tim u vezi zakupljen je termin u Sportskom centru 11.april, gde se jednom nedeljno održava čas fizičkog i gde je našim đacima omogućeno da se u idealnim uslovima bave sportom. Ukoliko vreme dozvoljava, često posećuju i Adu Ciganliju, gde na svežem vazduhu voze bicikl, igraju košarku ili šetaju.\nTakođe, trudimo se da budu u toku sa aktuelnim događajima koji promovišu sport i zdrav način života. Zbog toga su sa profesorom fizičkog vaspitanja-Aleksandrom Grujičićem i posetili Sajam sporta. Obišli su različite štandove, gde su mogli da se upoznaju sa programom mnogobrojnih učesnika. Ono što im je zajedničko je ideja da je Srbija zemlja sporta, sa mnogobrojnim potencijalima, koji treba da se iskoriste i koji će sigurno u budućnosti ostaviti trag na svetskoj sportskoj sceni.\nSportski-zdravo-bezbedno-biće to pravac kojim ćemo usmeravati naše đake. Takođe se nadamo da će pojedini naši učenici, koji su već sada uspešni u sportu, postići izuzetne rezultate i jednog dana, na najbolji način, predstavljati zemlju iz koje potiču.


U ZAGREBU 1949. GODINE UMRO VLADIMIR NAZOR: EVO ŠTA SE JOŠ DOGODILO NA DANAŠNJI DAN | Hayat.ba\nU ZAGREBU 1949. GODINE UMRO VLADIMIR NAZOR: EVO ŠTA SE JOŠ DOGODILO NA DANAŠNJI DAN\nŠpanski diplomata Carlos Westendorp 1997. godine imenovan za novog visokog predstavnika u BiH. On je na toj funkciji zamijenio švedskog diplomatu Carla Bildta\n1897. Umro engleski kapetan Charles Cunningham Boycott, kojem su 1880. zakupci imanja kojim je upravljao odbili saradnju. Takav vid otpora kasnije je nazvan prema njegovom prezimenu – bojkot.\n1947. Rođen indijski pisac Salman Rushdie kojeg je iranski vjerski vođa ajatolah Homeini osudio na smrt 1989. zbog uvrede islama u knjizi “Satanski stihovi”. Rushdie je od tada do 2000, kada seli u New York, živio u Velikoj Britaniji pod zaštitom Scotland Yarda.\n1965. General Huari Bumedijen zbacio vojnim udarom sa vlasti predsjednika Alžira Ahmeda Ben Belu.\n1988. U indijskom gradu Kurukshetra poginulo je 15, a ranjeno 25 ljudi u eksploziji bombe koju su postavili Siki ekstremisti.\n1995. Čečenski pobunjenici oslobodili 1.500 talaca, koje su držali šest dana, i napustili bolnicu u gradu Buđenovsk na jugu Rusije, nakon što su sa ruskim vlastima dogovoreni prekid vatre i nastavak mirovnih pregovora o Čečeniji.\n2009. Reporter New York Timesa, David S. Rohde, uspio je pobjeći talibanskim otmičarima u Pakistanu, nakon sedam mjeseci provedenih u zatočeništvu. Rohde je 1995. otkrio dokaze o srpskom masakru nad Bošnjacima u Srebrenici. Za tu reportažu je godinu kasnije dobio Pulitzerovu nagradu.\n2010. U Beču umro Bogdan Bogdanović, profesor Arhitektonskog fakulteta u Beogradu i bivši gradonačelnik Beograda. Autor je brojnih spomenika posvećenih žrtvama Drugog svjetskog rata, među kojima su spomenici u Mostaru, Jasenovcu…\n2014. U 87. godini umro Drago Bozja, strastveni zaljubljenik u prirodu i planinarenje. Osnivač je i prvi načelnik i instruktor Gorske službe spašavanja u BiH.


veljača 9, 2018 administrator1 administrator1\nNa ljetnim Olimpijskim igrama koje su 2016. godine održane u Rio de Janeiru brojni ljubitelji sporta bili su oduševljeni mladom bosanskohercegovačkom plivačicom Aminom Kajtaz.\nSportski fanovi su na društvenim mrežama bombardovali sa Amininim fotografijama, a neki od njih su zbog ljepote mlade Mostarke odlučili pratiti i bodriti bh. sportise u Riju.\nČini se da bi Kajtaz mogla dobiti nasljednicu, makar ako je suditi prema reakciji kamermana koji je pratio izlazak našg olimpijskog tima tokom zvanične ceremonije.\nIako je zastavu Bosne i Hercegovine nosila mlada skijašica Elvedina Muzaferija, nakon početnog kadra u fokus jedne od bronih kamera dospjela je Tanja Karišik-Košarac.\nZa bh. olimpijsku koja se takmiči u skijaškom trčanju i bijatlon ovo će biti treće učešće na ZOI, a i ovoga puta je plijenila ljepotom.\nsvibanj 18, 2019 administrator1 administrator1 Komentari isključeni za Sarajevo protiv Zvijezde 09: Sve spremno za feštu na Koševu\nPretposljednje kolo Premijer lige BiH moglo bi dati odgovor na pitanje ko će biti novi prvak...\nsvibanj 18, 2019 administrator1 administrator1 Komentari isključeni za (VIDEO) Pjanićev nasljednik u Ronaldovom dresu vježba sa ''drugovima'' iz Juventusa\n(VIDEO) Pjanićev nasljednik u Ronaldovom dresu vježba sa ''drugovima'' iz Juventusa\nNa svom instagram profilu Miralem Pjanić je objavio video na kojem njegov sin Edin u svlačionici...


Čarobna knjiga - Online knjižara - Rat iz snova\nRat iz snova\nAutor: Gor Vidal\nOpis: Rat iz snova, Gor Vidal\nU Ratu iz snova, Gor Vidal oštro kritikuje američku administraciju, raskrinkavajući obmane na kojima počiva američka politička strategija. On iznosi skrivenu istoriju koja je uobličila aktuelne američke imperijalističke ambicije, a čiji koreni leže u Drugom svetskom ratu i Trumanovoj doktrini, koja je od Amerike stvorila „državu nacionalne bezbednosti“.\nI dok američka administracija ulazi u nove ratne sukobe, Vidal postavlja pitanje čijim interesima služi doktrina preventivnog napada. Da li je Avganistan pretvoren u ruševine da bi se osvetilo 3.000 žrtava 11. septembra? Ili je Osama „izabran iz estetskih razloga da bi bio zastrašujući simbol koji opravdava dugo planiranu invaziju i osvajanje Avganistana”?\nNajzad, nije li korporacijska Amerika već odavno zainteresovana za evroazijska mineralna bogatstva? Nije li zbog toga Osamu iznenada zamenio Sadam Husein u ulozi „personifikacije zla”?\nVidal oslikava jednu osvetničku Ameriku, u kojoj je medijima dodeljen stalni zadatak da indoktriniraju javno mnjenje, gde su građani svedeni na nivo običnih marginalaca, a Čejni–Buš hunta je najnoviji, najsmrtonosniji – i protivustavni – branitelj korporacijske Amerike...


SRUŠIO SE VOJNI HELIKOPTER: POGINULE TRI OSOBE | Hayat.ba\nHelikopter za medicinsku evakuaciju “UH-60”, koji je stacioniran u Objektu za vojnu podršku na Međunarodnom aerodromu Rochester, srušio se u mjestu Mendon tokom rutinske trenažne misije.\nKancelarija šerifa okruga Monro saopćila je da se nesreća dogodila u 18:32 sati. Prema izvještajima lica koja su pozvala broj za hitne slučajeve 911, helikopter je letio vrlo nisko i čulo se pucketanje koje je, vjerovatno, posljedica kvara.\nVlasti su saopćile da se helikopter zapalio kada su stigli timovi za brzi odgovor, javio je AP.


Banjalučani u 15. kolu Premijer lige BiH gostuju Maglaju\nFoto: N.N. | Banjalučani u 15. kolu Premijer lige BiH gostuju Maglaju\nSlobodan Manojlović 02.03.2018 20:20\nNajviše strahujem od snažne odbrane u kojoj ekipa Maglaja daje 150 odsto svojih mogućnosti. Za svaki gol se morate dosta namučiti, čvrsta su ekipa. Zato smatram da bi nam brza igra, dobra organizacija i realizacija u napadu mogli donijeti pobjedu na ovom meču.\nRekao je ovo za "Nezavisne" kapiten rukometaša Borac M:tela Đorđe Ćelić, čiji tim u subotu, u meču 15. kola Premijer lige BiH, gostuje od 19 sati Maglaju.\nZa aktuelnog bh. šampiona ovo je prvi meč u ovoj polusezoni s obzirom na to da su u prethodnom kolu bili slobodni. Maglaj je na startu proljećnog dijela sezone poražen na gostovanju Derventi rezultatom 26:28. Ćelić je naveo da sa Maglajem nema puno nepoznanica s obzirom na to da su dvije ekipe posljednjih godina odigrale veliki broj međusobnih utakmica. Istakao je i da je zadovoljan kako je ekipa radila tokom dva i po mjeseca zimske pauze u Premijer ligi.\nBojan Unčanin, trener "crveno-plavih", oprezan je pred ovaj meč. Smatra i da će tim Maglaja sa velikom motivacijom ući u duel sa njegovim izabranicima.\n"Uradili smo sve da što spremniji dočekamo polusezonu. Pokušaćemo sve da na pravi način otvorimo polusezonu i nastavimo put ka odbrani titule šampiona BiH, što je naš cilj. Maglaj je doveo dva pojačanja koja će nam dodatno otežati posao svojim kvalitetom i iskustvom. Mi smo njih u prvom dijelu sezone dobili 15 razlike, ali to ništa ne znači kada im dođete u goste. Domaćinska su ekipa, imaju odličnu publiku i atmosferu, a njihovi igrači daju maksimu kada dolazi Borac. Svi vole da nas pobijede, mi smo u posljednjih pet godina četiri puta bili prvaci. To je na neki način i normalno, zato je nama teže nego drugima u ligi. Ipak, ne bježimo od odgovornosti", kazao je strateg Banjalučana.\nUnčanina raduje povratak golmana Bojana Ljubišića nakon povrede.\n"U posljednje vrijeme je dosta branio, zaliječio je povrede i osjeća se dobro. Posljednjih šest kola prethodne polusezone nije igrao i mnogo nam je nedostajao kao i još nekoliko momaka koji su bili povrijeđeni. Sigurno je da će nam svi u nastavku sezone biti velika pojačanja", zaključio je Unčanin.\nU ostalim mečevima 15. kola Premijer lige u subotu se sastaju: od 19: Izviđač - Konjuh, Kakanj - Sloga, Slavija - Bosna, Vogošća - Goražde, od 19.30: Zrinjski - Derventa.\n1. Izviđač 13 10 0 3 364:299 30\n2. Vogošća 12 9 1 2 333:271 28\n3. Borac 12 9 1 2 340:289 28\n4. Zrinjski 13 9 0 4 393:344 27\n5. Konjuh 13 7 1 5 358:344 22\n6. Sloga 13 7 1 5 345:350 22\n7. Maglaj 13 7 0 6 367:348 21\n8. Bosna Visoko 13 6 1 6 341:319 19\n9. Derventa 13 4 3 6 327:340 15\n10. Goražde 13 3 1 9 346:388 10\n11. Slavija 13 3 1 9 353:438 10\n12. Kakanj 12 2 1 9 363:425 7\n13. Bosna 13 1 1 11 328:403 4\nDubica čeka Gruđanke\nU subotu i nedjelju će utakmicama 13. kola biti nastavljena Premijer liga za rukometašice. Derbi će biti odigran u Kozarskoj Dubici, gdje će domaća Dubica ugostiti neporaženu ekipu Gruda. Parovi, subota: Krivaja - Bihać (17), Hadžići - Jedinstvo (18), Goražde - Ilidža (19.30), Dubica - Grude (20), nedjelja: Katarina - Neretva (17), Mira - Izviđač (17). Poredak: Grude 36, Jedinstvo 28, Krivaja 28, Dubica 27, Goražde 24...\nBorac Maglaj Rukomet\nMinistarstvo će podržati RK Borac M:tel\n"Osice" krenule furiozno u pohod na Premijer ligu\nMirko Mikić, trener RK Borac: Ništa nije gotovo\nRK Borac: "Nadu nam niko ne može oduzeti"\nRukometaši Borac M:tela stigli u Bukurešt


Porodica Borisa Trajkovskog tužila državu - Klix.ba\nBiH Porodica Borisa Trajkovskog tužila državu\nPorodica Borisa Trajkovskog tužila državu\n1.9.2006. u 14:41\nPorodica bivšeg makedonskog predsjednika Borisa Trajkovskog, nastradalog u avionskoj nesreći prije dvije godine, tužila je državu za pretrpljeni bol i strah koji su im naneseni njegovom pogibijom, prenio je radio "Slobodna Evropa".\nRadio je, pozivajući se na skopski list "Vest", prenio da su supruga preminulog predsjednika, njegova kćerka, sin i otac u junu skopskom sudu podnijeli privatnu tužbu protiv Makedonije i da traže odštetu od 600.000 eura.\nPrema navodima skopskog dnevnika, ostale porodice članova delegacije, koji su zajedno s Trajkovskim poginuli u nesreći kod Mostara, podnijele su kolektivnu tužbu za odštetu.\nU avionu je bilo šest članova delegacije i dva pilota.\nPorodice su prošle godine podnijele tužbu i protiv američke kompanije, proizvođača aviona.


Poznato je da američki brend Steve Madden slavi odvažan stil, kreativnost i individualnost. Zato ne čudi činjenica da ga bira naša poznata diva, koja ne samo da je kraljica muzičke scene, već pomera granice i na modnoj sceni i njom uspešno vlada decenijama!\nOve sezone dominantna je bila krem boja u svim nijansama. 50 nijansi bež je i Jelein izbor – špicaste polučizme sa nitnama, duboke čizme do kolena i naravno torbica da upotpuni svaki njen autfit.\nZa novogodišnju noć njen izbor su svetlucavi modeli. Urbani, srebrni komadi sa cirkonima i šljokicama upotpuniće lude noći, ne samo za Novu godinu, već i za svaki sledeći posebni trenutak.\nIako uvek bira glamur pre casual wear-a, Karleuša zna da iskombinuje i ponese svakodnevne komade kao niko drugi! Tako za dane odmora i laganih zimskih šetnji odabrala obuću koja će dopuniti svaku njenu sportsku kombinaciju.


Najbolji golovi u istoriji Mundijala: Piksi, Pele i Dijego - Odbrojavanje do SP u Rusiji - Sport - B92.net\nNemanja Ðorðeviæ ponedeljak, 16.04.2018. | 10:00 -> 15:10\nBilo da je u pitanju baš vaš klub ili neki od inostranih koje posebno simpatišete. Bilo da ste kod kuæe ili na stadionu, da je u pitanju polufinale Lige šampiona ili obièna prvenstvena utakmica...\nNalet emocija najbliži je onom trenutku kada shvatite da ste se baš, baš zaljubili, dok euforija èini da se u trenutku preznojite uz pozamašnu injekciju 'hormona sreæe'.\nSvako od nas ko je igrao fudbal barem jednom je u glavi vrteo savršen scenario, u kom poput najveæih fudbalskih majstora nižemo rivala za rivalom, a onda na što efektniji naèin završavamo akciju golom. U najveæem broju sluèajeva 'eksterijer' jeste najveæi derbi voljenog nam kluba, a ultimativni – dres sa državnim grbom i finale Svetskog prvenstva, logièno, protiv Brazila.\nNadoknada vremena, 1:1, poslednja akcija i makazice, u rogalj...\nUpravo u èast svim tim maštanjima – iz hodnika stanova, dnevnih soba, dvorišta i lokalnih terenèeta – predstavljamo vam listu dvadeset najlepših golova koji su obeležili istoriju Mundijala.\n20. Naša najveæa sramota i Kambijasov peèat\nNemaèka 2006 – grupna faza:\nArgentina – Srbija 6:0 (3:0)\nRodriges 6, 41, Kambijaso 31, Krespo 78, Teves 84, Mesi 88\nListu otvara utakmica koju bismo svi mi najradije zaboravili.\nU drugom kolu grupe C Svetskog prvenstva u Nemaèkoj 2006. godine sastali smo se sa Argentincima, posle uvodnog, minimalnog poraza od Holandije, ali je košmar tek sledio.\n'Gauèosi' su nas demolirali sa 6:0 i naneli nam najteži poraz u istoriji Mundijala, a posebno impresivan bio je onaj Estebana Kambijasa za 2:0, posle akcije od 26 uzastopnih dodavanja.\n19. Trk deèaka nedovoljan za osvetu\nFranuska 1998 – osmina finala:\nStadion: Žofri Gišar\nArgentina – Engleska 2:2 (2:2) -- penali 4:3\nBatistuta 5(p), Zaneti 45+1 - Širer 9(p), Oven 16\nJoš od rata na Foklandskim ostrvima i èuvenog okršaja na stadionu Asteka, o kome æemo nekoliko skrolova kasnije, dueli Engleza i Argentinaca sve su samo ne obiène fudbalske utakmice.\nMeðusoban animozitet prema ovim drugima samo se pojaèavao kako su godine prolazile, a jedan od najboljih duela 'Gordog Albiona' i 'Gauèosa' gledali smo u Francuskoj 1998. godine.\nOsamnaestogodišnji Majkl Oven doneo je preokret Englezima, posle vodeæeg pogotka Gabrijela Omara Batistute, sjajnim prodorom pored dvojice èuvara pre nego što je loptu posao u mrežu. Dovoljno za veliku radost, ali ne i za konaèni trijumf koji Argentinci odnose posle boljeg izvoðenja penala.\n18. Saudijski Maradona\nSAD 1994 – grupna faza:\nStadion: RFK Vašington\nBelgija – Saudijska Arabija 0:1\nSaudijska Arabija vraæa se meðu 24 najbolje selekcije sveta posle više od deceniju, pošto je poslednji put bila uèesnik onog Mundijala u Nemaèkoj 2006. godine.\nMi vas vraæamo na njihov premijerni nastup, u Sjedinjenim Amerièkim Državama 1994, odnosno jedini na kom su uspeli da se domognu nokaut faze.\nPosle tesnog poraza od Holanðana, usledili su trijumfi nad Marokancima i Belgijancima, a poslednji je svakako obeležio Saed Al-Ovairan postigavši gol u stilu Dijega Armanda Maradone, pretrèavši gotovo ceo teren, pored sedam protivnièkih igraèa, pre nego što je zatresao mrežu.\n17. 'Kifla' peruanskog Pelea\nArgentina 1978 – grupna faza:\nStadion: Šato Kareras\nPeru – Škotksa 3:1 (1:1)\nKueto 43, Kubilas 70, 76 - Džordan 19\nTeofilo Kubiljas najbolji je strelac u istoriji Perua, direktno odgovoran za najveæe uspehe svoje zemlje, pa nimalno i ne èudi da ga zemljaci zovu 'peruanski Pele'.\nNekadašnja desetka Alijance Lime, Bazela i Benfike predvodila je Inke do dve titule šampiona Južne Amerike, kao i do tri Mundijala, odnosno plasmana u nokaut fazu 1970. u Meksiku kada je postigao sva èetiri gola njegove selekcije.\nIpak, na našu listu dospeo je zbog onoga što je uèinio osam godina kasnije u Argentini. Pet komada za drugo mesto na konaènoj listi strelaca, ali i divljenje celog cele planete za ono što je izveo protiv Škotske iz slobodnjaka.\n16. 'Lepotica' Georgija Hadžija\nStadion: Rouz Boul\nKolumbija – Rumunija 1:3 (1:2)\nValensija 43 - Radièoju 15, 89, Hadži 34\nPonovo se vraæamo na Šampionat u Sjedinjenim Amerièkim Državama 1994. godine i idemo slikom u Pasadenu, na stadion Rouz Boul.\nKolumbija i Rumunija sastale su se u prvom kolu grupe A, kada su naši istoèni susedi najavili borbu za prolaz dalje odliènom timskom partijom.\nFlorijan Radièoju bio je zvezda dana sa dva pogotka, ali je legendarni Georgi Hadži bio taj koji je završio na naslovnicama i špicama širom sveta – pošto je spektakularnim udarcem kaznio neopreznost Oskara Kordobe.\n15. Nisu ga džabe zvali 'Doktor'\nŠpanija 1982 – grupna faza:\nStadion: Ramon Sanèes Pichuan\nBrazil – Sovjetski savez 2:1 (0:1)\nSokrates 78, Eder 89 - Bal 34\nNekako prirodno, na našoj listi najviše predstavnika ima petostruki prvak sveta Brazil.\nPrvi od njih jeste legendarni 'Doktor', Brasiliero Sampajo de Souza Vieira de Olivera – Sokrates.\nSovjetski savez poveo je preko Andrija Bala u 34. minutu i delovalo je da se sprema iznenaðenje, ali onda Sokrates fintama izbacuje dvojicu rivala i šalje pravu bombu, od preèku u gol Rinata Dasajeva u 76. minutu. Konaèan rezultat postavlja Eder takoðe predivnim pogotkom u 89...\n14. Meksikanci u epizodi – kao na plaži\nMeksiko 1986 – osmina finala:\nMeksiko – Bugarska 2:0 (1:0)\nMakazice kao potez prilikom davanja gola poprilièno su retka pojava, generalno gledano, a kamoli na turniru kakav je Svetsko prvenstvo.\nStadion Asteka, pred 114.580 ljudi – domaæin Meksiko i Bugarska igraju za prolaz meðu osam najboljih selekcija sveta.\n'Sombrerosi' dominiraju od prvog minuta, a vezista Manuel Negrete Arias maestralnim golom najavljuje lagan trijumf. Kao na plaži...\n13. Leteæi Holanðanin\nBrazil 2014 – grupna faza:\nAlonso 27(p) - Van Persi 44, 72, 53, 80, De Vrej 84\nŽreb za prethodni Mundijal doneo nam je grupu 'smrti' koju su èinili Holanðani, Èileanci, Australijanci i, aktuelni šampioni sveta, Španci.\nPostavljalo se pitanje ko æe uz 'Furiju' u narednu fazu, da bi se situacija dijametralno promenila posle uvodnog meèa protiv 'Oranje' na stadionu Itaipava u brazilskoj državi Salvador.\nJeste Sabi Alonso realizovao penal za rano voðstvo Španije, ali je Robin van Persi minut pred odlaska na odmor – posle neverovatnog dodavanja Dejlija Blinda sa polovine terena – potvrdio legendu o 'Leteæem Holanðaninu' i najavio het-trik za konaèni debakl od 5:1.\n12. Fudbalska samba u punom sjaju\nMeksiko 1970 – finale:\nPele 18, Žerson 66, Žarzinjo 71, Alberto 86 - Boninsenja 37\nVeliko je pitanje da li æe iko ikada uspeti da ponovi toliko dominantan nastup u velikom finalu Mundijala 1970. godine u Meksiku.\nPo ko zna koji put oèi sveta bile su uprte u stadion Asteka, gde su Brazil i Italija odigrali jedan od ranijih klasika svetskog fudbala. Neizvesno je bilo samo posle prvih 45 minuta (1:1), ali je nerelano bilo oèekivati da Pele, Rivelino, Žarzinjo i drugovi nastave sa promašajima.\nIpak, posebno se istièe akcija kod poslednjeg, petog gola 'Selesaa'. Svakako bez premca kada je u pitanju istorijat najgledanijeg dogaðaja na planeti.\n11. Rodriges, ali ne taj\nJapan i Južna Koreja 2002 – grupna faza:\nUrugvaj – Danska 1:2 (0:1)\nRodriges 47 - Tomason 45, 83\nSada idemo slikom na prvi Mundijal u ovom milenijumu i duel Urugvajaca i Danaca u uvodnom delu takmièenja.\nJon Dal Tomason doneo je prednost Skandinavcima u 45. minutu, ali je samo posle 120 sekundi igre u nastavku Dario Rodriges ostavio u èudu preko 30.000 navijaèa na stadionu u Ulsanu.\nAlvaro Rekoba izveo je korner, Danci su intervensali, ali Pablo Garsija nije dozvolio da lopta padne na zemlju, pre nego što je nabacio Rodrigesu, a ovaj opalio bez razmišljanja.\n10. Taj Rodriges\nNemaèka 2006 – osmina finala:\nArgentina – Meksiko 2:1 (1:1, 1:1)\nKrespo 10, Rodriges 98 - Markes 8\nJedan od najuzbudljivijih meèeva u istoriji Svetskih prvenstava odigran je 2006. u Lajpcigu.\nGledali smo južnoamerièki derbi izmeðu Argentine i Meksika, što je bio dovoljan preduslov da vidimo nešto spektakularno.\nKrenulo je 'vatrometom', golovima Rafaela Markesa i Ernana Krespa u osmom, odnosno desetom minutu. Usledilo je zatišije pred buru, 98. minut – dijagonala Huana Pabla Sorina i onda minijatura Maksija Rodrigesa...\n9. Legenda kaže da Vaskes i dalje kliza...\nItalija 1990 – osmina finala:\nŠpanija – Jugoslavija 1:2 (0:0)\nSalinas 84 - Stojkoviæ 78, 93\nNa kraju se ispostavilo da je to bila poslednja utakmica koju je reprezentacija Jugoslavije odigrala na nekom od dva najveæa takmièenja.\nJedna od najboljih ekipa u istoriji naše zemlje domogla se osmine finala i zakazala borbu sa Španijom. Sve do 78. minuta golova nije bilo, ali je onda na scenu stupio neponovljivi Dragan Stojkoviæ Piksi.\nSreæko Katanec prebacuje centaršut Zlatka Vujoviæa, a Piksi 'zalama' sve na stadionu i umesto da sa peterca uhvati volej, šalje Martina Vaskesa po 'burek' i rutinski matira Andonija Zubizaretu. A, ni drugi nije ništa lošiji, iz slobodnjaka, u produžetku – za pobedu.\n8. Gracias James\nBrazil 2014 – osmina finala:\nKolumbija – Urugvaj 2:0 (1:0)\nRodriges 28, 50\nKada govorimo o stilu i naèinu na koji se lopta zahvata, listom dominiraju golovi postignuti volej udarcima.\nJedan od najlepših priredio nam je Hames Rodriges, sjajna desetka kolumbijske reprezentacije, kada je praktièno sâm doneo pobedu u osmini finala Mundijala u Brazilu protiv Urugvaja.\nPostigao je oba pogotka za svoj tim, ali je daleko impresivniji bio prvi – najpre majstorski prijem nimalo lake lopte na 25 metara od gola, a zatim još bolji šut iz okreta, pod preèku...\n7. Neæete verovati...\nStadion: Rein Energi\nŠvedska – Engleska 2:2 (0:1)\nAlbak 61, Larson 90 - Kol 34, Džerard 85\nGrupna faza prvenstva u Nemaèkoj i odlièna predstava u remiju Švedske i Engleske u Kelnu. Šveðani uspevaju da se odbrane posle centaršuta Dejvida Bekama i da izbace loptu daleko od svog gola, gde se nalazio Džo Kol.\nNa preko 35 metara razdaljine, grudima sebi namešta loptu na volej i nadrealnim udarcem pogaða vrh stative u daljem uglu.\nŠvedska 1958 – finale:\nVava 9, 32, Pele 55, 90, Zagalo 68 - Ledholm 4, Simonson 80\nTeško æete pronaæi bilo kakvu listu na internetu, kada prièamo o sportskim podvizima, a da na njoj nema po mnogima najboljeg igraèa sveta svih vremena, Edsona Arantesa do Nasimenta – Pelea.\nUpravo on i njegovi saigraèi najzaslužniji su za ono što Brazil danas predstavlja, a prvu od svoje tri 'Boginje' Pele je osvojio 1958. godine u Švedskoj.\nKažu da je bio toliko ispred svog vremena, da protivnicima nije moglo ni da padne na pamet ono što je on zamislio da izvede. Domaæini nisu bili ozbiljan rival u velikom finalu (5:2), dok se magija koju je izveo 'O Rei' i danas preprièava...\n5. Nije do Roberta Karlosa...\nArgentina 1978 – meè za treæe mesto:\nBrazil – Italija 2:1 (0:1)\nNelinjo 64, Dirseu 71 - Kausio 38\nIako vam je prva asocijacija na asocijacije Brazil i 'suvi list' gol Roberta Karlosa u prijateljskom meèu protiv Francuske 1998. godine, taèno dve decenije ranije njegov zemljak Nelinjo izveo je isti potez.\nBrazilci su se sastali sa Italijom u borbi za bronzu u Argentini, a legendarni desni bek Kruzeira i Atletiko Mineira Manoel Razende de Matos Kabral – Nelinjo, postigao jedan od najpotcenjenijih golova u istoriji fudbala.\nOptuživali su ga da je u stvari želeo da centrira, na šta im se on svaki put samo nasmejao...\n4. A, kako bez njega?\nJapan i Južna Koreja 2002 – èetvrtina finala:\nEngleska – Brazil 1:2 (1:0)\nOven 23 - Rivaldo 45+2, Ronaldinjo 50\nEnglezi su se nadali da bi u Japanu i Južnoj Koreji napokon mogli da se domognu barem polufinala, ali su onda naleteli na Brazil.\nOpet, krenulo je odlièno po 'Tri lava' jer je Majkl Oven u 23. minutu savladao Markosa. Nisu uspeli da izdrže do poluvremena, Rivaldo poravnava posle odliène akcije u poslednjim sekundama, da bi posle pet minuta igre u nastavku Ronaldinjo Gauèo surovo kaznio Dejvida Simena.\nPol Skols napravio je faul na oko 40 metara od gola, još iskosa i svi se spremaju za centaršut. Ali, Dinjo ima drugaèije planove...\n3. Ðiova raketa kao putokaz za finale\nJužna Afrika 2010 – polufinale:\nStadion: Kejp Taun\nUrugvaj – Holandija 2:3 (1:1)\nForlan 41, Pereira 90+2 - Van Bronhorst 18, Snajder 70, Roben 73\nKakvo je to polufinale u Južnoj Africi, možda i najbolje koje smo ikada gledali.\nVelika borba Holanðana i Urugvajaca u Kejp Taunu, zaèinjena sa pet golova i konaènim slavljem 'Oranja'.\nMeðutim, prvo na šta svaki put treba da pomislite jeste ONAJ šut Ðiovanija van Bronhorsta za 1:0.\n2. Denis Bergkamp, Denis Bergkamp, Denis Bergkamp...\nFrancuska 1998 – èetvrtina finala:\nHolandija – Argentina 2:1 (1:1)\nKvajvert 10, Bergkamp 90 - Lopes 17\nImajuæi u vidu kakav su uticaj imali na fudbal i njegov razvoj, nimalo ne èudi što Holanðani i po ovom parametru zauzimaju posebno mesto u srcima svih fanatika.\nDobro, možda ne baš svih, a posebno ne Argentinaca. Igrao se 90. minut èetvrtine finala Mundijala 1998. na krcatom Velodromu. Patrik Klajvert doneo je prednost Holandiji, pre nego što je Klaudio Lopes izjednaèio.\nSve je ukazivalo na dodatnih pola èasa fudbala i nastavak velike borbe. Meðutim, Frank de Bur video je ono što niko drugi od nas nije, da bi Denis Bergkamp još jednom pokazao zašto ga smatraju tolikim majstorom.\n1. Gol veka\nMeksiko 1986 – èetvrtina finala:\nArgentina – Engleska 2:1 (0:0)\nMaradona 51, 55 - Lineker 81\nKao što ste i mogli da èujete od njega samog, u ekskluzivnom intervjuu za b92.net, Dijego Armando Maradona želeo je da gol protiv Engleza bude baš njegov i kao takav ostane zapamæen u istoriji.\nPosebnu težinu celom susreta omraženih rivala dao je i veæ spomenuti rat oko Foklandskih ostrva, zbog èega su uostalom i mišljenja o golu koji je 'Mali zeleni' postigao rukom za voðstvo Argentine podeljena.\nMeðutim, koliko god prvi potez bio užasno nesportski i nepošten, suvišno je bilo šta reæi za ono što se odigralo èetiri minuta kasnije. A i teško je uopšte i opisati...\nKoji se gol po vama najbolji?


Rekordna nezaposlenost u Evrozoni - Vijesti.me\nNezaposlenost u 17-članoj evrozoni dostigla je u maju rekordan nivo, saopštio je danas Evropski zavod za statistiku, Evrostat.\nStopa nezaposlenosti u evropskoj monetarnoj uniji porasla je u maju za 0,1 odsto na 12,1 odsto, što je novi rekord, posle revizije iz prethodnog mjeseca, naveo je Evrostat, nekoliko dana nakon što su lideri EU na samitu u Briselu obećali akciju da se smanji broj nezaposlenih, prenijela je agencija Frans pres.\nU evrozoni je u maju bez posla bilo 19,22 miliona ljudi, odnosno 67.000 više nego u aprilu.\nNa nivou cjelokupne EU, nezaposlenost je u maju mirovala na 10,9 odsto, što ne nudi mnogo nade da će uskoro biti okončana socijalna kriza u brojnim zemljama, navodi Evrostat.\nZavod takođe navodi da je inflacija u evrozni u junu ubrzala na 1,6 sa 1,4 odsto iz prethodnog mjeseca, što je stopa koja je ispod granice EU od nešto ispod dva odsto.\nPodaci o privrednom rastu u evrozoni će sljedećeg mjeseca pokazati da li je ekonomija monetarne unije ostala u recesiji i u drugom ovogodišnjem kvartalu.\nStopa nezaposlenosti u Austriji porasla je u junu na 6,5 sa 6,3 odsto iz maja, nakon četiri uzastopna mjeseca u padu, pokazali su danas zvanični podaci u Beču.\nPrema podacima Evropskog zavoda za statistiku, koji ima drugačiju osnovu za obračun, nezaposlenost je u Austriji u aprilu, koji je posljednji mjesec za koji su dostupni podaci, iznosila 4,9 odsto, što je najniža stopa u Evropskoj uniji, prenosi agencija Frans pres.\nAustrijska privreda, međutim, nije napredovala od prvog kvartala 2012, budući da slabi uslovi u ostatku evrozone utiču na tražnju austrijskog izvoza.\nNezaposlenost u Italiji najviša od 1977.\nNezaposlenost u recesijom pogođenoj Italiji skočila je u maju na 12,2 odsto, što je najviši nivo u poslednjih 36 godina, pokazali su preliminarni podaci Italijanskog zavoda za statistiku, Istata.\nIstat navodi da stopa nezaposlenosti nije bila tako visoka od prvog kvartala 1977, prenosi italijanska novinska agencija ANSA.\nU Italiji je u maju bez posla bilo 3,14 miliona ljudi, 56.000 više nego u aprilu i gotovo pola miliona odnosno 480.000 više u odnosu na maj 2012, navodi zavod.\nNezaposlenost među mladima od 15 do 24 godine starosti pala je za 1,3 odsto na mjesečnom nivou na 38,5 odsto u maju, ali je bez posla i dalje skoro četvoro od deset mladih ljudi, dodaje Istat. Na godišnjem nivou, nezaposlenost među mladima je porasla za 2,9 odsto, pa je bez posla bilo 647.000 mladih.\nDa smo mi tamo izvukli bi prosjek!\novca 5 godina i 4 mjeseca\nkad mi udjemo u EU 2215 godine, iće se na rad u Kinu ....


NOVI MATURANTI SREDNJE ŠKOLE IZ UGLJEVIKA SVEČANO ISPRAĆENI NA TRGU | Skala Radio 96,8 MHz, Ugljevik\nPočetna Vijesti NOVI MATURANTI SREDNJE ŠKOLE IZ UGLJEVIKA SVEČANO ISPRAĆENI NA TRGU\nObjavljeno: 18 Maj, 2018 U kategoriji: Vijesti\nUgljevičani su danas i pored oblačnog vremena gde se svaki čas očekivala kiša, koja ipak nije pala, u velikom broju na čelu sa načelnikom ove opštine Vasilijem Perićem i predsednikom Skupštine Đokom Simićem i domaćinom novoimenovanim direktorom Srednje škole “Mihailo Petrović Alas” iz Ugljevika Stevom Benovićem, ispratili novu generaciju maturanata…\nBila je ovo prilika da pitamo direktora Benovića koliko učenika je ove godine završilo srednjoškolsko obrazovanje:\nDefile mladosti i lepote ovogodišnjih maturanata Ugljevika je kao i uvek propraćen uz veliku podršku i aplauze kao i ovacije roditelja, prijatelja i generalno Ugljevičana, koji su u velikom broju kao i svaki put pozdravili njihov završetak školovanja i ispratili ih u dalje životne pobede i uspehe. Kao i uvek oni su prošetali glavnom ulicom kroz Ugljevik, do trga, gde je usledilo fotografisanje, čestitanje i divljenje mladim maturantima u divnim odelima i haljinama.\nNakon svečanog ispraćaja na trgu, slavlje maturanata je nastavljeno u svečanom salonu Torlaković u Ugljeviku, gde im je obezbeđen i prevoz autobusima, na zahtev komandira policije, koji je na sastanku sa direktorom ove škole dogovorio još veće angažovanje policije u toku slavlja iz opravdanih razloga.\nSVE FOTOGRAFIJE DOGAĐAJA POGLEDAJTE NA FACEBOOK STRANICI SKALA RADIJA OVDE : MATURANTI SREDNJE ŠKOLE MIHAILO PETROVIĆ ALAS UGLJEVIK 2018\n1043Posjeta prošle sedmice:\n61Posjeta ovog mjeseca:


Prema poslednjim podacima Ministarstva zdravlja i Instituta "Batut", na respiratorima je 207 pacijenata.\nPodsetimo, u Srbiji je juče testirano 14.544 osoba, od čega je 2.719 bilo pozitivno na virus korona, na respiratorima je bilo 219 pacijenata, dok je od posledica kovida preminulo 35 osoba.\nNedelju dana ranije, prethodnog petka, bilo je testirano 14.193 osoba, od kojih je pozitivno bilo 2.846, dok je preminulo 39 osoba. Na respiratorima je tada bilo 239 pacijenta.\nPetak prethodnih nedelja:\nPetak 09.04. - Bilo je 3.405 novozaraženih od 15.532 testiranih\nPetak 02.04. - Bilo je 4.826 novozaraženih od 16.910 testiranih\nPetak 26.03. - Bilo je 5.225 novozaraženih od 17.436 testiranih\nNastavlja se masovna vakcinacija u Srbiji. Građani mogu u narednih nekoliko dana da na puntovima za vakcinaciju širom zemlje bez zakazivanja prime jednu od ove dve vakcine.\nU narednih nekoliko dana građani Srbije mogu bez zakazivanja da, na za to predviđenim lokacijama, prime vakcine protiv korona virusa. U pitanju su dve vakcine, Fajzer i Sputnjik.\nVakcinacija će, kako je rečeno u Vladi Srbije, biti moguća samo za domaće državljane i strane sa stalnim boravištem, ali ne s prijavom boravka od nekoliko dana.\nU Srbiji je do sada vakcinisano 3.163.499 ljudi jednom dozom, s obe doze ih je 1.282.971.


PREDLOG BRITANSKOG AMBASADORA PRI JUGOSLOVENSKOJ IZBEGLIČKOJ VLADI OD 2. DECEMBRA 1943. MINISTARSTVU INOSTRANIH POSLOVA VELIKE BRITANIJE PO PITANJU PREKIDA ODNOSA SA DRAŽOM MIHAILOVIĆEM 1\n(Ovaj telegram je posebno poverljiv i zato mora ostati kod naslovljenog primaoca) (ŠIFROVANO)\nG-din Stivenson2 POSLATO: 15,00 č. 2. decembar 1943.\nBr. 139 PONOVLJENO: 20,55 č., 2. decembar 1943.\n1. decembar, 1943.\nPovodom vašeg telegrama Br. 943.\nPuno hvala na telegramu. Slažem se da skorašnji događaji iziskuju da i ja priložim svoj izveštaj. U međuvremenu, S.O.E.4 je dala predlog Komitetu za specijalne operacije da se odmah prekinu odnosi sa Mihailovićem. Ja sam dao jedan suprotan predlog, naglašavajući političku stranu jedne akcije, i urgirao sam da se ne donose nikakve odluke sve dok potpukovnik Bejli ne dođe ovde da nam referiše o obimu i jačini četničkog pokreta, što bismo posle uporedili sa podacima koje imamo o partizanskom pokretu5. Kopije ovih izveštaj a ćemo poslati avionom. Moj kontra-predlog sam razmatrao i sa gospodinom Hovardom,6 koji se složio sa tim da je ovaj moj predlog u okviru gledišta u Ministarstvu. Komitet za specijalne operacije će ovo pitanje raspravljati 2. decembra.\n2. Možda ćemo, kada Bejli stigne, saznati nešto više o mogućnosti da se Mihailović održi protiv Tita. S.O.E. misli da on neće izdržati dugo zbog otpora koji partizanima pružaju bugarske snage. Naravno, Armstrong ne poznaje snagu partizanskog pokreta tako dobro kao mi.\n3. Slažem se da nam vreme ne ide naruku u ovim našim nastojanjima da uspostavimo kontakt između kralja i partizanskog pokreta. Ovo bih voleo da prodiskutujem sa Maklejnom kada dođe ovde sa partizanskom delegacijom. Ukoliko pose-ta delegacije bude uspešna i ukoliko uspemo da Titu pošaljemo nešto opreme preko mora, ja ću celu stvar pismeno objasniti kralju. Teškoća je u tome što ne postoji pritisak kojim bismo mogli da nateramo Tita da promeni mišljenje. Uskraćivanje pomoći bi se kosilo sa našim vojnim interesima i, ukoliko Mihailović nije mnogo jači i srpsko javno mnenje nije čvrsto antipartizanski nastrojeno, onda ne vidim razloga zašto bi Tito izmenio svoj potpuno nepoverljiv stav prema kralju.\n1 Kseroks-kopija dokumenta iz Centralnog državnog arhiva Velike Britanije u Londonu (Public Record Office — PRO), arhiva Ministarstva inostranih poslova (Foreign Office — FO), u Arhivu VII, arhiva NOP-a, k. 9, 371/37617.\n2 Ralf (Ralph Stevenson).\n3 Pomenuti telegram nije pronađen. U svakom takvom slučaju Re-dakcjja neće intervenisati.\n4 Uprava za specijalne operativne zadatke (Special operations Exe-cutive).\n5 Vidi u ovom prilogu dok. br. 4.\n6 Daglas (Howard Douglas).


NEĆE DUGO BITI BEZ POSLA Di Frančesko pregovara sa italijanskim klubom - MaxBet Sport\nEuzebio di Frančesko (Foto: Beta/AP)\nPorazom od Porta u osmini finala Lige šampiona Roma je ostala bez trenera Euzebija di Frančeska. Na njegovo mesto je seo Klaudio Ranijeri. Ipak, prema tvrdnjama italijaskih medija Di Frančesko neće dugo da bude bez posla.\nNaime, on je u pregovorima sa Fjorentinom. U Firenci nisu zadovoljni radom trenera Stefana Piolija kojem spremaju otkaz. Klub je trenutno deseti na tabeli Serije A, a već četiri kola ne zna za pobedu. Zbog toga se priča da će od leta da ga nsledio Di Frančesko.\nMeđutim, postoji jedan problem. Italijanski trener je i dalje na platnom spisku Rome, a klub je dužan da mu do leta 2020. godišnje isplaćuje tri miliona evra, jer mu tek tada ističe ugovor. Fjorentina može najviše da mu ponudi dva miliona, pa će dve strane još da pregovaraju.\nUkoliko propadnu pregovori u opciji je još nekoliko italijanskih trenera. Jedno od rešenja je i bivši reprezentativac “azura” Alesanmdro Nesta koji sedi na klupi drugoligaša Peruđe.\nTagovi:Euzebio di FrančeskoFK FjorentinaSerija A


Dogadjaj godine: POTPISAN SPORAZUM O GRADNJI AKVA PARKA | Najnovije vijesti iz Ulcinja i regiona – UL – Info\nPosted by: Admin on December 16, 2014 in Društvo 4 Comments\nUlcinj bi u junu naredne godine trebao da dobije najveći akva park u ovom dijelu Balkana. Sporazum o tome potpisali su danas u kabinetu gradonačelnika Ulcinja, Fatmir Đeka i Sahret Hajdarpašić, izvršni direktor firme “Ulcinj akva park & Entertainment”, čiji je osnivač i vlasnik renomirana turska kompanija “Polin”.\nĐeka je zahvalio svima koji su na bilo koji način učestvovali u realizaciji ovog posla navodeći da je to dobra poruka i za ostale investitore. “Ulcinj nema vremena da čeka: trebaju nam ulaganja, nova radna mjesta, dobra investiciona klima”, kazao je on.\nHajdarpašić je istakao da će ukupna investicija izgradnje “vodenog grada” u Štoju iznositi oko 7,5 miliona eura. “Iskustvo Turske pokazuje da ovakvi objekti znače produženje sezone i povećanje prihoda”, dodao je on.\nPolin je, inače, do sada opremio oko 2500 hiljade akva parkova u svijetu. Lane je izgradio veliki vodeni grad u Francuskoj, a ovo je drugi put da se pojavljuje kao samostalni investitor.\nOvom događaju godine prisustvovali su ugledne ličnosti iz političkog i privrednog života Crne Gore i Ulcinja. Među njima su se nalazili potpredsjednik Skupštine Crne Gore Suljo Mustafić, opštinski funkcioneri, direktori lokalnih javnih preduzeća, agencija i organizacija, predsjednici DPS i SDP u Ulcinju Ljoro Nrekić i Selim Resulbegović, Demokratskog saveza i Građanskog pokreta “Perspektiva” Mehmet Bardhi i Amir Holaj, izvršni direktor UBA Ibrahim Mila.\nOni su takođe odgledali prezentaciju budućeg objekta koji će se nalaziti na 25,5 hiljada metara kvadratnih u neposrednom zaleđu ulcinjske Velike plaže.\nAkva Park Ulcinj\nTagged with: Akva Park Ulcinj\nPrevious: Potvrda: VODA SA IZVORA U BOJKAMA NEISPRAVNA\nNext: Opstina: AKCIONI PLAN ZA ANTIKORUPCIJU\nSve je ovo lijepo, nego gdje su Turci?\nNijesu imali vremena HI HI\nBas tako. 7,5 miliona, to je prava sica za njih. Zasto bi dolazili\nBlago nama. Prvo smo imali “nase” Ruse, sad i “nase” Turke.


GOJKOVIĆ: UTAKMICA SA NJEMAČKOM PRESUDNA - Radio Kotor\nGOJKOVIĆ: UTAKMICA SA NJEMAČKOM PRESUDNA\nNajbolji crnogorski vaterpolisti pružili su dobru partiju protiv favorizovane Hrvatske, ali ipak nisu uspjeli da dođu, makar do remija, u duelu, koji je odlučivao o najboljem u grupi A na Evropskom prvenstvu u Mađarskoj.\nAjkule" su nadoknadile minus od pet golova, a onda pale u finišu 11-10.\n"Ne možemo reći da smo kod 10:5 vjerovali da možemo da se vratimo, ali smo htjeli da igramo do kraja. Na 10:7 se pojavila vjera, vidjelo se i po reakciji klupe, a na 10: 10 smo imali i napad da preokrenemo. Kasnije i igrača više da dođemo do remija. Raduje je karakter koji su pokazali igrači i moramo da izvučemo ono najbolje iz ove utakmice i da se okrenemo Njemačkoj. Hrvatsku da zaboravimo, jer naredna utakmica je za nas presudna", istakao je Gojković.\nBogdan Đurđić smatra da se ekipa previše potrošila jureći prednost rivala, te da je to koštalo u finišu.\n"Napravili smo odličnu seriju, vratili se u meč, ali je za totalni preokret falilo svježine i sreće. Potrošili smo se jureći rezultat, a mislim da ni prve tri četvrtine nijesmo bili loši toliko koji govori prednost Hrvatske. Ne smijemo da dozvolimo da protivnik ode na pet golova plusa, na tome moramo da radimo. Da se odmorimo, a onda da svim snagama odigramo protiv Njemaca, jer smo i prije turnira znali da nam je ta utakmica najvažnija".\nDimitrije Obradović je rekao da igra u posljednjoj dionici hrabri pred nastavak prvenstva.\n"Kao da smo pregorjeli u želji na startu, jer smo tek kasnije odigrali onako kako želimo. Došli smo do izjednačenja, nijesmo imali sreće da preokrenemo, ali nastup u drugom poluvremenu, pogotovo u posljednjoj četvrtini, može da bude mnogo bitan za nastavak takmičenja. Ako ponovimo takvo izdanje protiv Njemačke, neće biti problema", rekao je Obradović.\nCrna Gora danas od 17 i 30 igra sa Njemačkom.\nKOTORSKI VOZAČI NA ZIMSKOJ TRCI VRBANJ\nPORAZ OD RUSIJE, DANAS DRUGI MEČ\nJADRAN SA SPLIĆANIMA, BRGULJAN VODEĆI STRIJELAC\nPREZENTACIJA AGROBUDŽETA ZA RIBARE\nNAGRADNA IGRA ELEKTROPRIVREDE - OPEL ASTRA DOMAĆINSTVU IZ PODGORICE\nAPRCOVIĆ NAJAVIO POMOĆ OPŠTINE U RJEŠAVANJU STAMBENIH PITANJA ZA PREKO 100 PENZIONERA


Smrtonosni instinkti - Naslovna - National Geographic\nPonedeljak 27 jun u 09:00\nPonedeljak 27 jun u 15:50\nPonedeljak 27 jun u 19:40\nSvaka životinjska vrsta ima tajno oružje, primalni instinkt koji je definiše, a on nije uvek očigledan. Ovo su priče o neverovatnim ubicama, izuzetnim ljubavnicima, zadivljujućim junacima, vojnicima i divljacima.\nSubota 2 jul u 11:50\nSubota 2 jul u 12:40\nUtorak 28 jun u 08:55\nUtorak 28 jun u 15:45\nRođen da trči\nSreda 29 jun u 08:40\nSreda 29 jun u 15:40\nU prirodi moć donosi privilegije. Bilo da to donosi najviše hrane, najbolju teritoriju ili šanse za parenje, ključno je biti ispred rivala. Ova epizoda istražuje neke od najnapetijih borbi u životinjskom carstvu.


DIGITALNA POMOĆ: Chrome dodaci za onlajn inkluzivno obrazovanje - INSTITUT ZA MODERNO OBRAZOVANJE\nDIGITALNA POMOĆ: Chrome dodaci za…\nDIGITALNA POMOĆ: Chrome dodaci za onlajn inkluzivno\nKao pomoć u onlajn učenju, istraživali smo dodatke za Chrome veb-pretraživač koji su sjajni za učenike u inkluzivnom obrazovanju. Svaki od dodataka koje navodimo veoma se jednostavno instalira i može pomoći i olakšati poučavanje.\nNastavničku i učeničku interaktivnost u nastavi ne može tehnologija da zameni, ali u određenoj meri može pojednostaviti pristup nastavnim materijalima u virtuelnom okruženju.\nNapomena: Nastavnici, predlažemo vam da od nabrojanih dodataka odaberete one koji će konkretno biti od koristi vama i vašim učenicima. Nagomilavanje dodataka može znatno usporiti vaš računar, što stvara dodatne probleme pri onlajn-nastavi.\n8 Chrome veb-dodataka za onlajn inkluzivno obrazovanje\nOvaj dodatak služi za glasovno čitanje tekstualnog materijala postavljenih na veb-lokacijama. Pomoću njega, učenici koji imaju teškoća sa čitanjem mogu da uče sa slika, iz Google dokumenata, e-knjiga, e-pošte, PDF-ova, veb-testa i drugih onlajn tekstualnih resursa. Omogućen je i prevod teksta na 100 jezika, ali i na srpskom jeziku, što nastavnicima pruža mogućnost da koriste mnoštvo već pripremljenih materijala na vebu.\nKorišćenjem ovog dodatka može se prilagodite font svih veb-izvora. Tako nastavni veb-materijal postaje prilagodljiv čitaocima/učenicima koji imaju disleksiju.\nPomoću ovog dodatka pruža se mogućnost da učenici sa daltonizmom (naročito oni koji ne vide boje iz spektra plave, zelene i crvene) prate različit obojeni nastavni sadržaj u virtuelnom okruženju.\nVAŽNO: Sjajne savete za uspeh u školi i životu dece sa disleksijom, disgrafijom, diskalkulijom kao i ADHD sindromom, možete naći u knjizi doktora Daniel Franklin i Louis Cozolino, pod nazivom „Helping Your Child with Language-Based Learning Disabilities: Strategies to Succeed in School and Life with Dyslexia, Dysgraphia, Dyscalculia, ADHD, and Processing Disorders”. Ukoliko želite da vam pošaljemo originalan primerak knjige u pdf formatu, pošaljite nam zahtev OVDE.\nPredviđen dodatak omogućava da sve veb-stranice dobiju crno-belu kontrastnu šemu, bez dodatnih boja. Izuzetno vredan dodatak učenicima sa izraženim poremećajem prepoznavanja boja.\nReč je o Chrome proširenju koje olakšava čitanje kod učenika koji imaju disleksiju tako što usmerava oči od kraja jedne linije do početka sledeće. Ovo jednostavno podešavanje u Chrome pretraživaču čini čitanje lakšim i bržim, jer omogućava učenicima da brzo i bez napora prelaze tekst između linija.\nCrxMouse dodatak omogućava učenicima otežanih mehaničkih sposobnosti da se lako snalaze i koriste veb-materijal, jer nije nužno potrebno da precizno kliknu da neku od strelica za navigaciju na stranici (pokretanje levo ili desno, odnosno gore ili dole). Ovo proširenje pruža mogućnost učenicima da jednostavnim povlačenjem kursora miša gore, dole, levo ili desno pokreću prezentacije ili veb-stranice u navedenim pravcima. Takođe, omogućeno je i aktiviranje određenih radnji i funkcija u veb-okruženju na osnovu pokreta miša, što osamostaljuje učenike u procesu onlajn-nastave.\nOvo proširenje olakšava nastavnicima proces podučavanje, tako što obezbeđuje zadržavanje fokusa učenika. Primenom ovog dodatka eliminisana je mogućnost započinjanja bile koje aktivnosti u veb-okruženju sem one koju nastavnik odredi. Zabranjen je prelazak na novi tab ili otvaranje druge veb-stranice, što usmerava pažnju učenika na predviđen nastavni materijal.\nOdličan dodatak za uvećavanje teksta i pogodan za učenike koji imaju oslabljen vid. Funkcioniše na način da kursor miša automatski uvećava oblast na kojoj se nalazi, što olakšava čitanje, pisanje, ali i praćenje nastave.\nCategories: blog, BLOG ZA NASTAVNIKE, ČlanciBy Institut za moderno obrazovanje Thursday April 16th, 2020


Bivšoj Upravi Karlovačke banke nepravomoćno po tri godine zatvora | N1 HR\n18.06.2019. |13:36 >13:40 |\nIzvor: (ilustracija), Kristina Stedul Fabac/PIXSELL\nKarlovačka banka: 19 godina suđenja, bolesti okrivljenika i - moguća zastara\nSve troje bivših članova uprave Karlovačke banke, Mijo Bursić, Sanda Cvitešić i Danko Seiter, već su bili u zatvoru za istovjetno djelo otpisa duga karlovačkom poduzetniku Nikoli Hanželu, od oko milijun kuna, a sada su nepravomoćno osuđeni za otpis 13,4 milijuna kuna kreditnog duga tvrtki Zagrebdrvo poduzetnika Zdravka Pašalića, s tim da se obje zloporabe odnose na razdoblje od prije dvadeset godina.\nkarlovačka banka Suđenje danko seiter Mijo bursać Sanda Cvitešić


Kavanali o nama\nVi ste na putu ka zdravlju i blagostanju. I tu smo uz vas\nKako se osećate utiče na svaki dan vašeg života, trudite se da biste ozdravili i ostali zdravi. Bez obzira na vaše putovanje, mi smo tu da vas podržimo, vodimo i inspirišemo.\nKavanali misija je da osnaži ljude da budu najjači i najzdraviji tako što će biti saveznik od poverenja u njihovoj potrazi za zdravljem i blagostanjem. Sajt Kavanali pruža članke zasnovane na dokazima sa najvišim standardima medicinskog integriteta koji podržavaju savremenog zdravstvenog korisnika sa pristupom cele osobe zdravlju i dobrobiti.\nObjavljujemo jednostavan, stručan članak sa iskustvom na prvom mestu – sve osmišljeno da vam pomogne da donesete najbolje odluke za sebe i ljude koje volite.\nKAVANALI JE DIGITALNI IZDAVAČ I NE NUDI LIČNO ZDRAVLJE NI MEDICINSKI SAVET. AKO SE SUOČAVATE SA HITNOM MEDICINSKOM POMOĆU, ODMAH POZOVITE SVOJU LOKALNU HITNU POMOĆ ILI POSETITE NAJBLIŽU HITNU POMOĆ ILI CENTAR ZA URGENTNU POMOĆ. TREBA DA SE KONSULTUJETE SA VAŠIM Pružaocem zdravstvene zaštite pre nego što započnete BILO KAKAV ISHRANA, DIJETE, VJEŽBA, FITNESS, MEDICINSKI ILI VELNESS PROGRAM.\nSadržaj je razvijen u saradnji sa licenciranim medicinskim stručnjacima i spoljnim saradnicima, uključujući tekst, grafiku, slike i drugi materijal koji se nalazi na veb lokaciji, u aplikacijama, biltenu i proizvodima („Sadržaj“), je opšte prirode i samo u informativne svrhe i ne predstavlja medicinski savet.\nSadržaj nije namenjen da bude zamena za profesionalni medicinski savet, dijagnozu ili lečenje. Uvek se konsultujte sa svojim lekarom ili drugim kvalifikovanim zdravstvenim radnicima o svim pitanjima koja imate u vezi sa zdravstvenim stanjem, procedurom ili lečenjem, bilo da se radi o lekovima na recept, lekovima bez recepta, vitaminima, suplementima ili biljnoj alternativi.\nKavanali ne daje nikakve garancije o efikasnosti ili bezbednosti proizvoda ili tretmana opisanih u sadržaju Kavanali-a. Zdravstvena stanja i sadržane informacije o lekovima su podložne promenama i nisu namenjene da pokriju sve moguće upotrebe, uputstva, mere predostrožnosti, upozorenja, interakcije lekova, alergijske reakcije ili neželjene efekte. Kavanali ne preporučuje niti podržava bilo koji određeni test, kliničara, pružaoca kliničke nege, proizvod, proceduru, mišljenje, uslugu ili druge informacije koje mogu biti pomenute na veb lokaciji, aplikaciji i sadržaju Kavanali-a.\nZa izradu članka se koriste kredibilni svetski izvori i iskustvo stručnih spoljnih saradnika\nKavanali tim je posvećen objavi sadržaja koji je u skladu sa najvišim uređivačkim standardima za tačnost, izvore i objektivnu analizu. Za svaki članak temeljno proveravaju činjenice od strane Kavanali članova od integriteta. Štaviše, imamo politiku nulte tolerancije u vezi sa bilo kojim nivoom plagijata ili zlonamerne namere pisaca i saradnika.\n* Proverene činjenice\nKavanali Standard za proveru činjenica\nSvi članci na Kavanali koji su iznačeni ''Proverene činjenice'', pridržavaju se sledećih standarda:\n* Sve navedene studije i istraživački radovi moraju biti iz uglednih i relevantnih recenziranih časopisa ili akademskih udruženja.\n* Sve studije, citati i statistički podaci koji se koriste u članku moraju biti povezani sa izvornim izvorom ili ga upućivati na njega. Članak takođe mora jasno naznačiti zašto su prikazani statistički podaci relevantni.\n* Sav sadržaj koji se odnosi na nove tretmane, lekove, procedure i tako dalje mora jasno da opisuje dostupnost, cenu, neželjene efekte, cilj lečenja (npr. HER2+), poznate interakcije i upotrebu van etikete, ako je prikladno.\n* Svi članci moraju uključivati originalne komentare iz najmanje dva kvalifikovana izvora sa odgovarajućim akreditivima i linkovima do relevantnih udruženja ili objavljenih radova.\n* Svaki potencijalni sukob interesa u vezi sa studijom ili izvorom mora biti jasno naznačen čitaocu.\n* Svi članci moraju uključiti odgovarajuće osnovne informacije i kontekst za specifično stanje ili temu.