SNS BRINE O SVOJIMA! POLA MILIJARDE DINARA otišlo za Informer, Srpski telegraf i Pink - Dnevni Žurnal\nSNS BRINE O SVOJIMA! POLA MILIJARDE DINARA otišlo za Informer, Srpski telegraf i Pink\nU izveštaju Agencije za borbu protiv korupcije precizno je navedeno gde je Srpska napredna stranka potrošila ogroman novac.\nSrpska napredna stranka nije štedela novac za predizbornu kampanju, pa je tako samo na oglašavanje u medijima potrošila 501.369.674 dinara!\nOd ove sume skoro trećina novca otišla je u džepove otvoreno prorežimskih medija, koji u stopu prate predsednika Aleksandra Vučića i izveštavaju o svakom njegovom koraku.\nU izveštaju Agencije za borbu protiv korupcije precizno je navedeno gde je SNS potrošila ogroman novac. “Pinku”, “Informeru” i “Srpskom telegrafu” otišlo je 145.378.063 dinara, i to “Pinku” 118.001.483,19, “Informeru” 19.512.640, a “Srpskom telegrafu” 7.863.940 dinara. Informerov portal dobio je 4.558.899 dinara.\nNišta manje novca nije dobila ni Radio-televizija Srbije, kojoj je Srpska napredna stranka platila 107.085.984 dinara, ali ni Prva televizija, kojoj je Vučić u toku predizborne kampanje uoči redovnih predsedničkih izbora za oglašavanje platio, ni manje ni više, nego 105.345.764 dinara.\nNešto manje, ali takođe ozbiljnu sumu novca, dobila je i televizija “Hepi”, u čiji se budžet slilo 74.000.000 dinara.\nBudžet dnevnog lista “Politika” pre redovnih predsedničkih izbora postao je veći za 12.521.715 dinara, dok su “Novosti” dobile 21.364.932 dinara.\nU ruke dnevnih novina “Alo” otišlo je 8.801.357 dinara, dok je dnevnim novinama “Blic” za oglašavanje u predizbornoj kampanji plaćeno 29.491.025. Sajtu “Blica” takođe za oglašavanje plaćeno je 13.916.044 dinara.\nTelevizija “Studio B” dobila je 5.367.600 dinara, Tanjug 3.000.000, RTV Bor 120.960 dinara, portal “Srbijadanas” 899.709… Dnevni list i portal “Kurir” dobili su 27.724.000, a portal “Espreso” 442.800 dinara.\nInače, odmah u maju je Agenciji za borbu protiv korupcije deset od jedanaest učesnika predsedničkih izbora u Srbiji blagovremeno podnelo izveštaj o troškovima kampanje u elektronskoj i pisanoj formi. Kako je tada navela Agencija, izveštaj nije podnela samo organizacija “Dosta je bilo”, čiji je kandidat bio Saša Radulović, dok izveštaj koalicije oko SNS zbog obimnosti nije bio dostupan na sajtu Agencije.\nSad je potpuno jasno zašto je toliko obiman bio izveštaj Srpske napredne stranke, kada je samo na medije i oglašavanje potrošeno više od 500 miliona dinara, a ostale troškove da ne pominjemo.


ASMEDI Newsletter, Jun 2013. No.201\nNeprihvatljiv nacrt zakona\nJednoglasno prihvaćen projekat ABC Srbija\nEvropa ' Raste prihod on onlajn oglašavanja\nNovi logo ali i nova organizacija za News Corp\nWan-Ifra apeluje na Kamerona\nNacrt zakona o javnom informisanju i medijima potpuno je neprihvatljiv za Asocijaciju medija, jer su Ministarstvo kulture i njegova radna grupa, izmenama teksta u protekla dva meseca, suštinski odstupili od osnovih principa Medijske strategije. Upravni odbor Asocijacije medija ukazuje da su, posle javne rasprave, promenama i izostavljanjem delova teksta, ozbiljno dovedeni u pitanje projektno finansiranje medija, privatizacija svih državnih medija, uključujući i Tanjug, i propisane znatno restriktivnije odredbe o registru i objedinjivanju medija, suprotne opštim principima zaštite konkurencije i evropskoj praksi. Ovakvim postupanjem i odbacivanjem stavova i predloga Asocijacije medija, dodatno se ugrožava i odlaže donošenje novog Zakona o informisanju i medijima, dok se potencijalnim pomerajanjem rokova za prelazak na projektno finansiranje od 1. januara 2014. i privatizaciju državnih medija do kraja naredne godine, potkopava čitav koncept medijskih reformi u Srbiji.\nUpravni odbor Asocijacije medija upozorava da bi to, u uslovima teške ekonomske krize, proizvelo pogubne posledice u čitavom medijskom sektoru, posebno u štampanim medijima. Posle ovakvih promena teksta, Nacrt zakona, prema stavu Upravnog odbora Asocijacije medija, ne uvažava savremene tokove i trendove u medijskoj industriji, niti evropsku praksu u ovoj oblasti. Nacrt zakona ne uvažava ni potrebu podsticanja razvoja i konvergencije u oblasti medijske industrije, već u najvećem delu predstavlja apsolutnu degradaciju medijske industrije, posebno novinskih izdavača. Upravni odbor Asocijacije medija zato insistira da Ministarstvo kulture i njegova radna grupa hitno izmene Nacrt zakona, uvažavanjem zahteva novinskih izdavača i medijske zajednice u celini i time spreče dalje odstupanje od evropskih principa i standarda u ovoj oblasti za koje se deklarativno zalažu. Situacija u medijskoj sferi može se menjati nabolje isključivo sistemskim rešenjima, kroz uvažavane evropske i svetske prakse i usvajanje razvojno orijentisanih zakona, koji bi trebalo da pruže snažnu podršku razvoju medija, u okviru jasnog normativnog okruženja. Povodom predloženih rešenja koja predstavljaju degradaciju novinskog izdavaštva, Upravni odbor Asocijacije medija hitno će se obratititi predsedniku Srbije, Vladi, resornom ministru, Skupštini Srbije i svim poslaničkim grupama, Delegaciji Evropske unije u Srbiji, Misiji OEBS u Srbiji, Evropskoj komisiji, Evropskom parlamentu i Evropskoj asocijaciji novinskih izdavača, čiji je kolektivni član.\nPAPIĆ NA NOVIM POSLOVIMA\nUpravni odbor Asocijacije medija prihvatio je predlog izvršnog direktora Asocijacije Zorana Papića da 1. novembra 2013. godine bude razrešen dužnosti, zbog angažmana na novim poslovima u oblasti medijske industrije. Na dan razrešenja, Papić će navršiti 10 godina na mestu prvog operativca najveće medijske asocijacije u zemlji. Upravni odbor je odao priznanje i izrazio zahvalnost Papiću na angažmanu u proteklom periodu, kojim je o značajnoj meri doprineo da Asocijacija medija postane prepoznatljiva, kako u zemlji, tako i u Evropi, kao efikasan zastupnik poslovnih interesa medijske industrije. U periodu do 1. novembra Papić će obavljati sve dosadašnje dužnosti i uvesti u posao novog izvršnog direktora Asocijacije medija, koga će Upravni odbor uskoro imenovati. Imajući u vidu veliko Papićevo iskustvo u medijskoj industriji, Upravni odbor će na jednoj od narednih sednica razmotriti mogućnost da on i sa novog radnog mesta doprinosi radu i razvoju Asocijacije medija.\nNUNS: PROTEST ZBOG IZMENA NACRTA ZAKONA O JAVNOM INFORMISANJU\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) izrazilo je duboku zabrinutost zbog poslednjih izmena Nacrta Zakona o javnom informisanju koji je dostavljen članovima radne grupe, ali i sve očiglednijeg kašnjenja u sprovođenju procedure donošenja ovog zakona. Upozoravamo da se brisanjem pojedinih rešenja poništavaju temeljni principi za koje su se zalagali predstavnici Medijske koalicije prilikom rada na tekstu zakona, a da se produžavanjem roka u kojem ovaj zakon treba da se nađe pred poslanicima Skupštine Srbije ozbiljno dovodi u pitanje realizacija nekih temeljnih zahteva Medijske koalicije, poput prelaska na projektno finansiranje. NUNS smatra da je neophodno jasno propisati obavezu privatizacije do 31. 12. 2014. godine za sve izdavače, koje je neposredno, ili posredno osnovala Republika, autonomna pokrajina i jedinica lokalne samouprave, kao i ustanova i drugo pravno lice koje se u celini, ili delom finansira iz javnih prihoda.\nGodišnja konferencija evropske zone i svetskog borda ABC organizacija (IFABC), održana je u Beču od 14. do 17. maja, uz prisustvo više od pedeset predstavnika nacionalnih ABC organizacija i desetak kandidata za članstvo u ABC iz sveta. Projekat “Supporting service”, predstavljen od strane ABC Srbije, jednoglasno je prihvaćen, uz odluku da se u okviru ABC organizacije oformi “Evropski centar znanja”. Pored uspostavljanja efikasnije saradnje i komunikacije, Centar će unaprediti razmenu znanja, iskustva i informacija o medijskim merenjima, alatima i njihovom korišćenju, ali se očekuje da uvede viši stepen harmonizacije procesa i procedura unutar IFABC. Glavne teme ovogodišnje konferencije su bila usmerene ka on-line servisima, sve prisutnijim digitalnim izdanjima i publikacijama, nastavku rada na sveobuhvatnoj, globalnoj ABC biblioteci/bazi podataka i daljem unapređenju i širenju uticaja ABC u svetu. Većina biroa, uključujući i ABC Srbiju, složili su se da je neophodno promeniti ime međunarodne organizacije (IFABC), kako bi se ukazalo na "izlazak" ove organizacije iz uskog okvira merenja tiraža štampanih medija. Promena naziva organizacije biće u skladu sa širim spektrom delatnosti, koje ova organizacija već godinama sprovodi u svetu.\nMANOJLO VUKOTIĆ OSNOVAO IZDAVAČKU KUĆU\nDoskorašnji direktor i glavni urednik Kompanije "Novosti" Manojlo Manjo Vukotić osnovao je izdavačku kuću "Vukotić media", u kojoj je jedini vlasnik. Posle pola veka bavljenja novinarstvom i dragocenog iskustva sa izdavanjem knjiga u "Novostima" (sedam miliona prodatih primeraka), Vukotić najavljuje ambiciozan izdavački plan svoje nove kuće. "Knjiga, dobra i prava, glavni je cilj moje izdavačke avanture. Prva takva, a sa mojim pečatom, biće iz pera najslavnijeg srpskog živog pisca Dobrice Ćosića", naglasio je Vukotić. 6338Spremno je još nekoliko rukopisa, dodao je Vukotić, koji napominje da će, verovatno, u julu njegova izdavačka kuća objaviti jednu pravu izdavačku "bombu" i poslasticu za čitaoce. Prema njegovim rečima, "Vukotić media" će se baviti i izdavanjem revija, rečnika, atlasa, vodiča, mapa...\nNOVA INTEGRISANA USLUGA „POŠTA NET”\nJP PTT saobraćaja „Srbija“ (pridruženi član Asocijacije medija) integrisala je poslovne jedinice – PTT KDS i PTT NET, u jedinstven poslovni sistem Pošta NET, radi zajedničkog nastupa na tržištu IKT usluga. Pošta Srbije od 1. juna uvodi novu integrisanu uslugu KDS kablovske televizije sa kablovskim, ili ADSL pristupom internetu – „Pošta NET paket”, koja po izuzetno povoljnim cenama korisnicima nudi unapređenu uslugu, povoljnije uslove korišćenja i efikasan korisnički servis sa najdužom tradicijom na domaćem tržištu. Korisnici Pošta NET – KDS i internet usluga, imaju na raspolaganju izbor najatraktivnijih svetskih, domaćih i lokalnih TV programa uz novu mogućnost kreiranja paketa koji uključuju internet uslugu. U osnovnoj ponudi kablovske televizije korisnici imaju paket „Arena sport”, kao i nove kanale TV Pink. Primera radi, osnovni Pošta NET paket, za koji je zainteresovan najveći broj korisnika i koji sadrži KDS kablovsku televiziju i kablovski pristup internetu brzine od 2Mbps koštaće 1250 dinara (+PDV) mesečno uz ugovor na dve godine, dok je cena ako se potpiše jednogodišnji ugovor – 1350 dinara (+PDV) mesečno. Osim toga, postoji i mogućnost korišćenja „Pošta NET paketa” bez prihvatanja ugovorne obaveze na 12 ili 24 meseca. Kompletan cenovnik, spisak kanala, detaljne informacije o novim uslugama, kao i spisak prodajnih mesta, dostupni su na novom, moderno dizajniranom sajtu www.postanet.rs od 1. juna. Da podsetimo, PTT KDS i PTT NET formirani su pre više od 15 godina, PTT KDS kao prvi nacionalni operator kablovsko-distributivnih sistema, a PTT NET kao nosilac savremenih tehnologija u okviru matičnog preduzeća Pošte Srbije.\n“LISA“ U SISTEMU ABC ODITA\nJoš jedno prestižno izdanje izdavača Adria Media (član Asocijacije medija) ušlo je u ABC sistem. "Lisa" je nedeljnik, namenjen savremenoj, porodičnoj ženi koji svakog petka nudi zanimljive vesti, kao i sadržaje iz psihologije, uređenja doma, uzgajanje biljaka, vaspitanja i nege dece, o egzotičnim putovanjima, receptima… Prvi podaci o tiražu će biti dostupni ABC članovima odmah posle inicijalne revizije, početkom juna, i obuhvatiće period od januara 2013. godine naovamo.\nOTVORENA „BETINA“ IZLOŽBA FOTOGRAFIJA U ZAGREBU\nIzložba najboljih fotografija sa ovogodišnjeg, jubilarnog desetog konkursa Novinske agencije Beta otvorena je u tržnom centru "Cvjetni" u Zagrebu. U Beogradu je u isto vreme otvorena izložba najboljih fotografija sa desetog konkursa Zbora fotoreportera Hrvatske.\n"Istovremeno otvaranje izložbi u Beogradu i Zagrebu je vrlo dobra poruka da je vreme kada su mediji bili podeljeni prošlo i da sad dolazi vreme kada mediji mogu da saradjuju", izjavio je ambasador Srbije Stanimir Vukićević koji je otvorio Betinu izložbu u glavom gradu Hrvatske. Glavni urednik Bete Ivan Cvejić podsetio je da agencija Beta i Zbor hrvatskih fotoreportera već deset godina organizuju konkurse za najbolje fotografije, ali da se ove godine prvi put saradjuje kroz istovremeno izlaganje nagradjenih fotografija u dva grada. "Narednih 15 dana u Beogradu i u Zagrebu moći će da se vide remek dela medijske fotografije. Mislim da imamo pregled apsolutno najboljeg u ovom delu Evrope što ima veze s medijskom fotografijom", rekao je Cvejić.\nPREDSTAVNIŠTVO U LONDONU\nU skladu sa novom poslovnom strategijom, kompanija Delta Holding (pridruženi član Asocijacije medija) donela je odluku o širenju operacija na tržišta Evropske unije.\nSedište internacionalnog predstavništva Delte otvara se u Londonu, a na mesto generalnog direktora postavljen je dosadašnji generalni direktor Delta Sporta i potpredsednik Delta Holdinga, Goran Karić.\nPROMOVISANO DRUGO IZDANJE KUSTURIČINE KNJIGE „STO JADA“\nU Narodnom pozorištu u Beogradu predstavljeno je drugo izdanje knjige priča Emira Kusturice, u izdanju Kompanije “Novosti” (član Asocijacije medija). O knjizi "Sto jada" govorili su pesnik i akademik Matija Bećković, akademik Dušan Kovačević, književni kritičar, profesor Aleksandar Jerkov, pesnik Rajko Petrov Nogo i autor, a delove iz knjige čitala je glumica Sloboda Mićalović. U ime Kompanije "Novosti" prisutne je pozdravio Ratko Dmitrović, v. d. generalnog direktora i glavnog urednika, koji je, pored ostalog, istakao: "Novosti" će nastaviti ovu vrstu kulturne misije, posao koji je važan sa umetničkog, izdavačkog i nacionalnog stanovišta. Pokušaćemo da sistem vrednosti, koji je gotovo urušen u našem društvu, podignemo, sazidamo, učvrstimo“.\nObrazovno-istraživačko društvo Mihajlo Pupin, uz podršku Srpske akademije nauka i umetnosti i kompanije Telekom Srbija (pridruženi član Asocijacije medija), premijerno je predstavilo Virtuelni muzej Mihajla Pupina u Galeriji nauke i tehnike SANU u Beogradu. Pored upoznavanja sa važnim i široj javnosti nedovoljno poznatim informacijama o Mihajlu Pupinu, Virtuelni muzej donosi i potpuno nov način predstavljanja naučne i kulturne baštine. Ulaskom u digitalno doba, omogućen je i pristup muzejima putem Interneta, koji ni na koji način ne umanjuje pravi doživljaj posete muzeju. Projektom Virtuelni muzej Mihajla Pupina odaje se počast brilijantnom naučniku, pronalazaču, profesoru, počasnom doktoru 18 univerziteta, dobitniku mnogih naučnih nagrada i medalja, počasnom konzulu Srbije u SAD. Posetioci će imati priliku da se upoznaju sa životnom pričom srpskog velikana kroz deset celina: putovanje kroz Idvor, Ameriku, profesorski rad i priznanja, tajmlajn, autobiografiju, naučni rad, nacionalno-političke doprinose, legat u Narodnom muzeju, legat u Univerzitetskoj biblioteci, kao i dobročinstva. Na otvaranju izložbe prisutne su pozdravaili autorka Aleksandra Nikolić-Tešić, akademik Zoran Petrović, direktor Galerije nauke i tehnike i Marija Bošković, direktorka PR sektora kompanije Telekom Srbija. Virtuelni muzej Mihajla Pupina možete posetiti na adresi: www.mihajlopupin.rs\nNAGRADA „MILAN PANTIĆ“ IVANU RADULOVIĆU\nNagradu za novinarsku hrabrost "Milan Pantić", koju dvanaesti put dodeljuje Kompanija "Novosti" (član Asocijacije medija), ove godine dobio je Ivan Radulović, dopisnik "Novosti" sa Kosova i Metohije. Nagrada je ustanovljena u znak sećanja na hrabrog dopisnika "Večernjih novosti" iz Jagodine Milana Pantića, koji je mučki ubijen 11. juna 2001. godine u ranim jutarnjim satima u hodniku ispred svog stana, i čiju smrt nadležni organi ni do danas nisu rasvetlili. 6419Petočlani žiri, koji su sačinjavali predstavnici UNS, NUNS, "Večernjih novosti", jagodinskog "Novog puta" i Književnog kluba "Đura Jakšić" u Jagodini, odlučio je da nagrada pripadne Ivanu Raduloviću, koji je pokazao izuzetnu hrabrost, upornost i visoku profesionalnost u izveštavanju sa Kosova i Metohije, posebno sa severa pokrajine.\nVELIKO INTERESOVANJE ZA POSAO U „CROWN PLAZA”\nViše od 2.500 kandidata prijavilo se na konkurs za 250 radnih mesta u budućem hotelu Crowne Plaza sa pet zvezdica. U toku je selekcija, a na razgovor će biti pozvani samo kandidati koju budu ušli u uži izbor. Delta Real Estate (pridruženi član Asocijacije medija) je sredinom jula 2012. godine započeo rekonstrukciju Continental Hotel Beograd vrednu 40 miliona evra. Hotel, pod novim imenom Crowne Plaza, poslovaće u sastavu renomiranog hotelskog lanca IHG kome pripadaju veliki brendovi kao što su: InterContinental, Holiday Inn Express, Indigo, Hualuxe i Even... Živorad Vasić, direktor hotela i apartmana u Delta Real Estate, predstavio je projekat rekonstrukcije hotela Continental, na internacionalnoj konferenciji Belgrade Design Week „Inovacija na kvadrat“. Učesnici panela „Belgrade Innovation“ upoznati su sa budućim izgledom i sadržajem hotela Crowne Plaza koji će, po rečima direktora Vasića, biti otvoren u predviđenom roku.\nKOSTIĆ POKLONIO ZADUŽBINU DRŽAVI\nPredsednik „MK Group“ (pridruženi član Asocijacije medija) Miodrag Kostić, predao je ključeve svoje zadužbine u Petrovaradinu predsedniku pokrajinske Vlade Bojanu Pajtiću, koji ih je odmah prosledio direktoru Dečije bolnice Slobodanu Grebeldingeru. Buduća namena te zadužbine je trajno smeštanje dece pri Službi za hematologiju i onkologiju „Instituta za zdravstvenu zaštitu dece i omladine Vojvodine“ u Novom Sadu. Kostić je naglasio da je društveno odgovoran rad najteži, ali ujedno i najlepši deo poslovanja i da se čovek pamti po onome šta je ostavio iza sebe. Predsednik Vlade Vojvodine Bojan Pajtić zahvalio se porodici Kostić. - Pokrajina je dobila još jedan značajan objekat, čiji je značaj onoliko veliki koliko su velike muke dece koja boluju od malignih bolesti. Zahvaljujem se porodici Kostić, koja je pokazala društvenu odgovornost i želju da se oduži zajednici iz koje je potekla. Iza čoveka ostaje ono što je izgradio i ona zadužbina koju je ostavio deci. Mi ćemo se truditi da je dodatno oplemenimo i da omogućimo lečenje i boravak deci koja se ovde leče, a nisu iz Novog Sada - kazao je Pajtić. Kuća koju će ova deca ubuduće koristiti prostire se na 1.400 kvadratnih metara i, pored velikog broja soba, ima dnevni boravak, trpezariju, kuhinju, prostor za rehabilitaciju, deo za vežbanje i bazen, botaničku baštu, kao i dvorište sa 18 ari placa.\n„DANAS“ DODELIO NAGRADE\nViktor Ivančić, novinar iz Zagreba i kolumnista glasila Srpskog nacionalnog veća i beogradskog dnevnog lista „Danas“ dobitnik je nagrade „Stanislav Marinković“ koju redakcija lista „Danas“ dodeljuje za istraživačko novinarstvo i novinarsku hrabrost. Žiri „Danasa“ za dodelu godišnje nagrade odlučio je da ovo priznanje dodeli Jasmini Lukač, novinarki rubrike Društvo u listu „Danas“. Poslovodstvo preduzeća „Dan Graf“ i lista „Danas“ odlučilo je da povelje prijatelja lista za 2013. godinu dodeli Slobodanu Petroviću, zameniku premijera Kosova, Slobodanu Gavriloviću, publicisti i sociologu, i Miloljubu Albijaniću docentu Univerzitete Singidunum i FEFA.\nBanka Inteza (pridruženi član Asocijacije medija) dobila je priznanje uglednog finansijskog časopisa EMEA Finance za najbolju banku u Srbiji u 2012. godini u kategoriji banaka koje posluju u okviru međunarodnih bankarskih grupacija. Banca Intesa u Srbiji uslužuje više od 1,6 miliona klijenata, ima mrežu od gotovo 200 ekspozitura širom zemlje i tim koji čini 3.000 zaposlenih.\nERIK BJERAGER PONOVO PREDSEDNIK SVETSKOG UREDNIČKOG FORUMA\nErik Bjerager, glavni urednik i izvršni direktor danskog nacionalnog dnevnika „Kristeligt Dagblad“, ponovo je izabran za predsednika Svetskog uredničkog foruma na period od dve godine. Izbor je obavljen na nedavno održanom skupu u Bankoku (Tajland). Za potpredsednika WEF izabran je Marcelo Rech, direktor u RBS u Brazilu.\nBAFET KUPIO I TRIDESETE NOVINE\nWarren Buffet legendarni investitor i jedan od najbogatijih ljudi na svetu i dalje proširuje svoj novinski portfolio. Reč je o biznisu, kupovini malih lokalnih listova, u koji se Bafet upustio početkom ekonomske krize i koji uporno održava i uvećava. Ovoga puta kupljen „Roanoke Times“ – Virdžinija. List sa tiražom od 76.000 primerako tako je postao trideseti po redu u Bafetovom portfoliju, tačnije u medijskoj grupi kompanije Berkshire Hathaway (BH).\nEVROPA: RASTE PRIHOD OD ONLAJN OGLAŠAVANJA\nU Barseloni su, nedavno, saopšteni ohrabrujući podaci kada je u pitanju onlajn oglašavanje. Naime o Evropi su tokom 2012. godine prihodi po osnovu onlajn oglašavanja porasli za 11,5 procenata. Na ovaj način dostignut je ukupan iznos od 24,3 milijarde evra. Prema istraživanju koje je sproveo Adex Benchmark ova vrsta oglašavanja uzima čak 25,5 procenata od ukupnog oglasnog kolača. Na prvom mestu su i dalje prihodi od TV oglašavanja sa učešćem od 28,1 odsto, a u ukupnim prihodima od oglasa novinsko oglašavanje učestvuje sa 19,3 procenata.\nNOVI LOGO ALI I NOVA ORGANIZACIJA ZA “NEWS CORP”\nNovi logo medijskog džina Ruperta Mardoka – kompanije „News Corp” formiran je kombinacijom rukopisa samog Ruperta Mardoka i njegovog oca Keita. Iako novi logo treba da bude neformalan, lako je raspoznati stari, čvrsti rukopis. Novi logo, uz podsećanje da je to ipak „porodični biznis” donosi i novu organizaciju. Reč je o još čvršćoj podeli na novinsko izdavački i izdavački sektor s jedne strane i zabavni blok s druge strane sa kompanijom 21st Century Fox. Poslovni svet se mnogo manje bavi analizom rukopisa Mardokovih, a mnogo više iščekuje nove poslovne poteze prošle godine „teško ranjenog” medijskog lava.\nTORINO SLEDEĆI DOMAĆIN SVETSKOG NOVINSKOG KONGRESA\nSvetska asocijacija novina i novinskih izdavača (WAN-IFRA) odlučila je da domaćin 66. Svetskog novinskog kongresa i 21. Svetskog uredničkog foruma bude italijanski grad Torino. Skupovi će biti održani od 9. do 11. juna 2014. godine. Očekuje se da će, kao i ove godine u Bankogu, skupovima prisustvovati više od 1.500 novinskih poslenika iz celog sveta.\nSvetska asocijacija novina i novinskih izadvača apelovala je na britanskog premijera Dejvida Kamerona da iz procedure povuče predlog kraljevske povelje kojom bi bilo regulisano ponašanje novinskih izdavača i novina u Velikoj Britaniji. Ocena je WAN-IFRA da bi dokument, na način kako je sada formulisan, osim što bi direktno bio uperen protiv slobode štampe u Britaniji, imao negativan efekat i na slobodu štampe u drugim zemljama. Ovo se odnosi naročito na one zemlje u kojima bi represivni režimi bili ohrabreni da rigidnom zakonskom regulativom guše slobodu štampe i pluralizam. Odbor WAN-IFRA smatra da je vlada Velike Britanije ignorisala visok stepen zabrinutost za 300 godina dug period slobode štampe u Britaniji i da se nadvila ozbiljna pretnja da se neprihvatljivim zakonskim odredbama ugrozi duga tradicija medijske samoregulative.\nARCHANT GASI ŠEST MAGAZINA\nBritanska izdavačka kuća Archant donela je odluku o gašenju šest mesečnika zbog posledica ekonomske krize. Magazin “Life” koji je posebno štampan za Shropshire, Worcestershire, Warwickshire, Herefordshire & Wye Valley, Wiltshire and the North East prestaće da izlaze u junu 2013. godine. Kompanija inače štampa još 14 lajfstajl magazina širom Velike Britanije.\nNOVI BESPLATNI NEDELJNIK U DARMŠTATU\nOd septembra će se pred čitaocima Darmštata (Nemačka) i okoline pojaviti nove besplatne nedeljne novine „Darmstädter Zeitung“ (DAZ). U fokusu uređivačke pažnje biće lokalne informacije iz ovog grada. DAZ će imati i onlajn izdanje. Ove nedeljne novine pokrivaće javni život, u Darmštatu, lokalnu politiku, kulturu i sport.\nNOVI ČASOPIS O NAJBOLJEM U ZEMLJI\nIzdavačka kuća „Stange Verlag“ startovala je krajem maja sa novim magazinom „Das Schönste vom Land“. Kao i drugi slični časopisi ove vrste imaju u centru pažnje teme koje afirmišu prirodne lepote, parkove, recepte, ideje za uređenje stambenih objekata i velnes centara. Ovaj časopis pojavljivaće se četiri purta godišnje u tiražu od oko 230.000 primeraka i prodavaće se po ceni od 3.90 evra.\nŠPRINGER STARTOVAO SA „GRILEROM“\nKrajem prošlog meseca izdavaćka kuća Springer pokrenula je u Nemačkoj časopis „Der Griller“. Ovaj magazin namenjen je ljubiteljima roštiljanja, kojima ova vrsta pripreme hrane predstavlja hobi. Časopis donosi informacije i savete o optimalnim pripremama roštilja, namirnicama, opremi koja se može naći na tržištu, o pripremi vatre i pratećim aktivnostima uz grilovanje. Časopis se najpre pojavio jednokratno, kao test izdanje u tiražu od 140.000 primeraka i po ceni od 5.90 evra, a ukoliko se na tržištu pokaže interesovanje moguće je da se nastavi sa redovnim izlaženjem.


Za poljoprivredu i prehranu još 8 miliona KM - mojusk.ba\nNa prijedlog Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, Vlada FBiH je na današnjoj sjednici u Sarajevu usvojila Odluku o dodjeli finansijske pomoći izvozno orjentiranim privrednim društvima, zadrugama, obrtima i drugim pravnim subjektima iz poljoprivredno-prehrambenog sektora u okolnostima pandemije COVID-19.\nSredstva od 8.199.933,02 KM bit će dodijeljena na ime finansijske pomoći prema odobrenim zahtjevima za 31 izvozno orjentiranog privrednog subjekta iz poljoprivredno-prehrambenog sektora. Sredstva su osigurana u budžetu FBiH za 2020. na razdjelu subvencija privatnim preduzećima i poduzetnicima Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva.\nFederalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva zaduženo je da sa subjektima iz te odluke potpiše ugovor i vrši kontinuiran nadzor nad utroškom sredstava, a u skladu sa Uredbom o interventnim mjerama za podršku ugroženim sektorima privrede Federacije BiH u okolnostima pandemije COVID-19.\nFederalna vlada je tom uredbom u tekućoj godini kao pomoć privredi izdvojila 90 miliona KM, saopćeno je iz Ureda Vlade FBiH za odnose s javnošću.\nBiHFederalno ministarstvo poljoprivrede, Vlada\nPrihvaćen grant od 11,78 miliona eura za dionicu Tarčin - Ivan


Obeležen Dan oslobođenja Beograda - 20.10.2018, Sputnik Srbija\nDržavna ceremonija povodom obeležavanja 74. godišnjice oslobođenja Beograda u Drugom svetskom ratu održana je danas na Groblju oslobodilaca Beograda, a predvodio... 20.10.2018, Sputnik Srbija\nNe sumnjamo uopšte da je poziv upućen i predstavnicima raznih zapadnih zemalja, EU/NATO zemalja, pogotovo vodećih, koji se naravno po ko zna koji put nisu odazvali, isto kao i za druge slične praznike i manifestacije, i time gromoglasno rečito stavili do znanja, naročito u kontekstu dešavanja na teritoriji bivše SFRJ, SRJ i Srbije do današnjih dana, ko su pravi naslednici fašizma i nacizma, ko su pravi neofašisti i neonacisti. Isto kao što su u Savetu Evrope ovih godina više puta odbili da glasaju za rezoluciju Rusije u kojoj se jasno osuđuju bilo kakvi oblici (neo)fašizma i (neo)nacizma. Na divljem Zapadu ništa novo.\n13:49 20.10.2018 (Osveženo: 02:59 26.08.2021)\n© Sputnik / Branko MaksimovićObeležavanje godišnjice oslobođenja Beograda\nDržavna ceremonija povodom obeležavanja 74. godišnjice oslobođenja Beograda u Drugom svetskom ratu održana je danas na Groblju oslobodilaca Beograda, a predvodio je ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević.\nUz intoniranje himni Srbije i Ruske Federacije pored ministra Đorđevića vence su položili i predstavnici Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, Grada Beograda, SUBNOR-a Srbije, kao i predstavnici ambasada Rusije, Ukrajine, Belorusije i Azerbejdžana u Srbiji.\nĐorđević je u obraćanju novinarima ukazao na reči predsednika Srbije Aleksandra Vučića da neki imaju pravo da proslavljaju dan primirja, a da mi imamo pravo da proslavljamo dan pobede i podvukao da smo u oba svetska rata bili na strani pobednika.\n„Srbija je uvek bila na strani pobednika i Srbija ima razloga da slavi“, naglasio je Đorđević.\nNaveo je da danas odajemo počast borcima koji su dali svoje živote za slobodu, borcima Crvene armije i borcima Narodnooslobodilačkog rata, partizanima, koji su da dali svoje živote nesebično da bi mi danas živeli u slobodi.\n© Sputnik / Branko MaksimovićRuski ambasador Aleksandar Čepurin na obeležavanju godišnjice oslobađanja Beograda\nRuski ambasador Aleksandar Čepurin na obeležavanju godišnjice oslobađanja Beograda\nOn je još jednom zahvalio svim vojnicima Crvene armije uz reči da nije bilo njih, ne bi bilo ni naše slobode.\nMinistar Đorđević je najavio da će ministarstvo koje vodi u saradnji sa Ministarstvom odbrane Ruske Federacije renovirati Groblje oslobodilaca Beograda, koje će, kaže, imati potpuno drugačiji izgled.\nPredsednik Skupštine grada Beograda Nikola Nikodijević je ocenio da je 20. oktobar jedan od najvažnijih datuma za glavni grad Srbije i dodao da mu je drago da se ponovo obeležava na dostojanstven način.\n„U jednom periodu posle 2000. godine nije se obeležavao kao praznik i to je bila nepravda prema svim herojima i onima koji su dali živote za slobodu ovog grada“, dodao je Nikodijević.\nIstakao je da je doneta odluka da se 20. oktobar i 1. novembar, dan kada je Beograd oslobođen u Prvom svetskom ratu obeležavaju pod nazivom „Dani slobode“ i precizirao da će manifestacija trajati 12 dana i da je već naišla na veliki odziv građana Beograda.\nUkazao je da fašizam i danas ima razne oblike, da se protiv njega treba boriti i da smo svedoci, podvlači, da se zločini nad Srbima, Jevrejima, Romima…relativizuju.\nNikodijević je podsetio da su prvi časovi u školama počeli posvećeni oslobođenju Beograda 20. oktobra, da će isto biti i 1. novembra.\n„Poštujemo i odajemo počast svim herojima koji su dali živote za slobodu, uvek smo bili na strani pobednica i nema potrebe da se stidimo svoje istorije već da budemo ponosni na nju“, poručio je Nikodijević.\n20 Oktobar 2018, 15:53


Mora se nastaviti izgradnja kuća na KiM\nMora se nastaviti izgradnja kuća na KiM 20.Jun.2009, 11:35, Izvor: S media\nDržavni sekretar Ministarstva za Kosovo i Metohiju Oliver Ivanović izjavio je danas da to Ministarstvo mora da nastavi izgradnju kuća i popravku oštećenih objekata na Kosovu. Ivanović je prilikom posete selu Crkolež u opštini Istok rekao da je zabrinjavajuća činjenica što u tom selu nema dece i da je to najbolji pokazatelj realnog stanja."Možemo rizikovati >> Pročitaj celu vest na sajtu S media << svoje živote, ali će se malo ko usuditi da dovede decu ako stanje nije bezbedno. Razvoj ovog sela i kraja baziran je na poljoprivredi i svi moraju da se orijentišu u tom pravcu", naveo je državni sekretar.On je ocenio da stalni pritisak na budžetske ustanove i budžetsko zapošljavanje nije dobro rešenje."Glavna moja današnja poruka jeste da se uzdate u sebe, a Ministarstvo i Vlada su tu da vas podstaknu", dodao je Ivanović.On je za 3. i 4. jun najavio održavanje seminara za opštine Istok, Klinu, Peć, Kosovo Polje i Lipljan, na kojima će se ljudi obučavati da napišu i odaberu projekat koji im može obezbediti zaposlenje.Sela Crkolež, Banje i Suvo Grlo su, prema rečima državnog sekretara, od 1999. godine prošli težak period sa mnogo ubijenih i proteranih ljudi, a izgradnja novih kuća daje nadu i pruža osnov za umereni optizmizam.Državni sekretar danas će posetiti i Osojane, gde će uručiti ključeve kuće, čiju je izgradnju finansiralo Ministarstvo, jednoj povratničkoj porodici, razgovaraće sa povratnicima u selu Koš i obići manastir Budisavce u Metohiji.


Anabel 3: Povratak kući (Annabelle Comes Home) - CineStar Cinemas\nMadison Iseman, Vera Farmiga, Mckenna Grace\nDemonolozi Ed i Lorraine odlučni su da sačuvaju Anabel od uništenja te je smeste u zaključanu sobu u svojoj kući. Njihov plan je da je zaštite stavljajući je na „sigurno” iza stakla uz sveštenički blagoslov. Ipak, nesrećna noć počinje kada Anabel probudi zle duhove u prostoriji i zajedno uoče novu metu – Vorenovu desetogodišnju ćerku Judy i njene prijatelje.


Odbegli portparol sirijskih Kurda: Amerika je formirala „Sirijske demokratske snage“ - 02.12.2017, Sputnik Srbija\nOdbegli portparol sirijskih Kurda: Amerika je formirala „Sirijske demokratske snage“\nOdbegli portparol Sirijskih demokratskih snaga Talo Silo koji je pobegao u Tursku izjavio je da su SAD stvorile SDS kao paravan za naoružavanje snaga... 02.12.2017, Sputnik Srbija\n© REUTERS / Rodi SaidKurdi na svojim položajima u Siriji\nOdbegli portparol Sirijskih demokratskih snaga Talo Silo koji je pobegao u Tursku izjavio je da su SAD stvorile SDS kao paravan za naoružavanje snaga samoodbrane sirijskih Kurda (YPG).\nKurdi napali iz haubica turske položaje u Idlibu\n20 Novembar 2017, 13:57\nSilo je u intervjuu „Anadoliji“ ispričao kako su SAD pod izgovorom isporuke oružja SDS-u u stvari dostavile velike količine teškog naoružanja snagama samoodbrane sirijskih Kurda, te da nisu nadzirale upotrebu naoružanja.\n„To je samo paravan. Ništa drugo. Mi smo sve dobijali od snaga samoodbrane sirijskih Kurda, uključujući i plate. Stvarni razlog osnivanja SDG-a su SAD. Američka administracija je želela da naoruža Kurde. Osnivanje SDG-a je bila samo predstava. Govorili su o udruživanju elemenata, ali takvo nešto ne postoji. SAD su vođstvo prepustile Kurdima i PKK-u. Govorili su o borbi protiv terorizma, ali smo uvideli da u sklopu dogovora administracije SAD-a i Sahina Cila dolazi do ilegalnog premeštanja pripadnika terorističke organizacije ISIS-a. Kroz SDG su želeli da utiču na mišljenje ljudi u toj regiji. SDG su lansirali kao oslobađajući silu i silu koja se bori protiv terorizma. Međutim, zbog njih su porušene kuće, domovi. Narod je mučen. Narod nije bio bez maltretiranja čak ni u kampovima, narod je u panici“, rekao je Silo.\nPrema njegovim rečima, bez obzira na Deklaraciju o borbi protiv terorizma, Amerikanci i lideri SDS-a bave se prebacivanjem terorista DAEŠ-a. Sila je dodao da je ideja o stvaranju SDS-a došla od specijalnog predstavnika predsednika SAD za pitanja saradnje sa drugim državama u borbi protiv DAEŠ-a Breta Makgerka, koji je za vreme operacija u Raki predložio da se formira nova struktura pod nazivom „Arapaka koalicija“ čija funkcija je bila da se dobija oružje.\n„Amerikanci nisu marili za to gde će oružje završiti. Nijednom nisu pitali šta smo uradili s oružjem i gde smo ga koristili. Čak su verovali navodima snaga samoodbrane sirijskih Kurda da je oružje potrošeno, pa bi odmah dopremali dodatne količine. U vreme Obame dolazilo je do ograničene podrške. Kada je došao Tramp promenjen je i način te podrške. U vreme Obame dolazilo je i korišćeno oružje, nešto je bilo i neupotrebljivo. Kada je došao Tramp počelo je dopremanje čak i oklopnih vozila“, rekao je Silo.\nPo njegovim rečima, strukturom SDS-a upravljaju SAD, dok je izbor rukovodstva grupe samo pozorišna predstava. Silo je saopštio da 50.000 muškaraca i žena čini kurdske snage.


Tel. iz VIPa | AXE Forum\nZačetnik teme Djolekg\nIstice mi polako ugovor,pa vec sada mogu da produzim.Razmisljam se koja mi je najbolja solucija,isao bi max na neo 3,tu mi je i u opticaju intarifa zato sto je jeftinija za 200 din na mesecnom nivou sa telefonom,a i pre svega zato sto ne koristim puno minute,pa bih vrlo lako mogao da prolazim i sa 100 min. mesecno.Vise mi pasuje internet,a i tu imam kucni net,po gradu ima poprilicno unifi mreza itd,pa mi ni tu ne treba preterano.Koristim i dalje Samsung A3 2016,pa bih verovatno zamenio za neki budzetski.Nesto se vrtim oko Xaomi redmi note pro 8,ili ako ima nesto bolje za slicne novce.Konkretno on izadje u neo3 2450 din sa otplatom na rate,a u intarifi 2250 din.Interesuje me vase misljenje?Xaomi mi deluje ok,samo imam malu sumnju oko procesora,Mediatek je u pitanju.Iako su ga kolege sa susednog foruma nahvalili,i da nema briga oko procesora,ipak je to mediatek ili gresim?\nKad smo i to rešili i svi se slozili odok da uzedem xaomi\nProbaj da dobacis do Honor 20/Nova 5T modela.\nNisam "uspeo" da dobacim do Nova 5t jbg.Mogao sam da ga uzmem u neo 5 izašlo bi me 3500 mesecno,sto mi je trenutno mnogo.Da su mi dali ceo paket na rate u intrarifi za 3k dinara vrlo verovatno bi ga uzeo.Ovako sam uzeo Note 8 pro u intarifi mesecno 2250 din,posto je intarifa 1000 din bez uredjaja izadje mi tel 1250 x 24 rate otpilike 200 evra sto nije tolko strašno.Hvala u svakom slučaju.\nReagovanja: Fiki i Dali\nKako te sluzi Note 8 pro?\nJa sam planirao da uzmem,nego sada se nesto dvoumim..Neki ljudi komentarisu da se dosta greje?!\nEto ti ga posedujes malo duze pa me interesuje tvoje misljenje,da li se greje pri igrama i sl?\nNe igram nešto igre,ali da zagreje se(u igri,probao).Koji stepen ili razlika u odnosu na nekog drugog ne bih znao,kazu nista više od konkurencije,i verovatno je tačno.\nNije mi problem grajanje,meni realno ništa nije posebno,zeznuh se sto ne uzeh samsung u toj ceni koji je vec a50/51 nem pojma...\nViše ne kupujem brojeve vec telefon\nVerovatno tebi više pasuju specifikacije nabudzene zbog igri i veci ekran,pa verovatno je ok izbor.Meni jok.Nedostaje mi amoled jbg..I dizajn .Evo zaboo je pre par dana na neku sekundu,što mi se sa šljamsungom nije desavalo sa 1,5 rama.\nRealno ništa posebno..\nTrenutno imam jako los telefon,pa bih trebao nesto da uzmem.\nNe igram se ni ja nesto posebno,ono kada ubijam vreme,ali bih ipak uzeo nesto osrednje.\nDugo bas gledam taj telefon.\nOd juce poceo da gledam Note 9 pro,oni su tu negde cenovno,malo je skuplji Note 9 pro,mada po specifikacijama ispada da je Note 8 pro bolji telefon.


Eva Mozes Kor, rođena 31. januara 1934. godine jedna je od retkih ljudi koji su preživeli Holokaust. Ona je uz svoju sestru bliznakinju Mirjam bila deo eksperimenata u Aušvicu koje je tada vršio doktor Jozef Mengele. Dve starije sestre, kao i oba roditelja ubijeni su joj u kampu. Preživele su samo ona i Mirjam. Ono po čemu se Eva razlikuje od ostalih ljudi koji su preživeli Holokaust je to što je ona oprostila svojim progoniteljima nacistima i time se uzdigla do najvećih visina dobrote.\ncommons.wikimedia (autor: Oregon State University)\nEva je rođena u rumunskom selu Port, gde je njena porodica bila jedina porodica jevrejskog porekla. Kada su Nemci okupirali njihovo selo 1944. godine, bili su prebačeni najpre u jevrejski geto, a zatim, par nedelja kasnije i u sam Aušvic.\nOno što je Evu i njenu sestru, uslovno rečeno, spasilo od smrti u kampu kakva je tada očekivala 95 posto jevrejskog stanovništva, bilo je to što su bile bliznakinje. Naime, danas je već poznato da su blizanci bili naročito privlačni doktoru Jozefu Mengeleu, koji je na njima vršio eksperimente, pod izgovorom da ih vrši u medicinske svrhe. Naravno, najveći postotak blizanaca je umirao.\ncommons.wikimedia (foto: Jochen Zimmermann)\nPrema svedočenjima same Eve Mozes Kor, nekoliko puta je jednu od njih namerno zarazio nekom bolešću, recimo tifusom, i zatim transfuzijom krvi zdrave bliznakinje lečio bolesnu, da vidi da li će preživeti. Ukoliko bi jedna od bliznakinja preminula, to bi značilo da je eksperiment propao. Onda bi jednostavno ubio drugu kako bi vršio posthumne eksperimente, kako bi video šta je pošlo po zlu. Na svu sreću, bliznakinje Kor su izbegle tu sudbinu, iako je Mengele Evu u jednom trenutku zarazio opasnim koktelom virusa i rekao joj da ima ,,samo još dve nedelje života’’. Kako kaže sama Eva, ono što ju je guralo napred i davalo joj snagu da preživi bila je pomisao na to da ako ona umre, Mengele će sigurno ubiti i njenu sestru, jer su njegovo interesovanje bili blizanci, a sama Mirjam mu ne bi bila ni od kakve koristi.\nEva i njena sestra su bile jedan od 200 parova blizanaca koji su dočekali oslobođenje Aušvica koje je sprovela sovjetska armija na završetku Drugog svetskog rata, Novembra 1944. godine Hajnrih Himler je naredio uništenje krematorijuma u Aušvicu. Gasne komore u Birkenauu SS je digao u vazduh januara 1945. u pokušaju da sakrije nemačke ratne zločine pred sovjetskim trupama koje su se približavale. SS komanda je 20. januara naredila da se pobiju svi preostali logoraši, ali ova naredba nije izvršena u haosu nemačkog povlačenja.\nNacističko osoblje je 17. januara 1945. godine počelo evakuaciju. Blizu 60.000 logoraša naterano je na marš smrti prema logoru Loslau. Oko 20.000 logoraša iz Aušvica uspelo je da stigne do logora Bergen-Belzen u Nemačkoj, gde su ih oslobodili Britanci aprila 1945. godine. Najslabijih 7.500 ostavljeno je u Aušvicu. Njih je oslobodila 322. streljačka divizija Crvene armije 27. januara 1945. godine.\nNa jednoj od konferencija posvećenim Aušvicu i stradanju Jevreja, 2001. godine, Eva je održala veoma potresan govor u kojem je oprostila Jozefu Mengeleu za njegova zlodela, kao i nacistima uopšte, naglasivši da su i Nemci, kao i Jevreji, dobar i radan narod, ali da nikada nije trebalo da dozvole Hitleru da dođe do onolike vlasti. Zaključak je bio da i jedan i drugi narod nose veliki teret iz Drugog svetskog rata. U ovom svom govoru Eva je pričala i o svom intervjuu koji je uradila sa jednim od doktora iz Aušvica, koji joj se, kako je rekla, ,,dopao’’ kada ga je upoznala, jer je videla da je on jedan, iako deo najsmrtonosnije mašinerije u istoriji, sasvim običan čovek. On je pripadao onom soju ljudi koji su ,,samo sledili naređenja’’ i, mada to nije nikakav izgovor, Evi je to bilo dovoljno da mu pruži priliku i sa njim razgovara kao sa bilo kojom drugom osobom.\nJoš jedna interesantna stvar u vezi Eve Mozes Kor je ta da je ona usvojila unuka Rudolfa Hesa, još jednog naciste, koji joj se sam obratio sa tom željom, rekavši da se odrekao svog dede i da ga prezire.\ncommons.wikimedia (foto: Christian Michelides)\nZajedno sa svojom sestrom Mirjam, Eva je osnovala organizaciju CANDLES koja okuplja decu ljudi koji su bili žrtve laboratorijskih eksperimenata u Aušvicu. Takođe, Eva je osnovala i CANDLES muzej i edukativni centar, 1995. godine, sa namerom da javnost malo više osvesti i informiše o programu eugenike (posebna grana genetike koja se bavi kontrolisanjem ukrštanja ljudskih gena kako bi se ljudska rasa ,,poboljšala’’).\nOva žena je primer dobrote i čistog srca, primer kako treba živeti i kako se treba odnositi prema drugim ljudima, pa čak i onima koji nam nanesu zlo. Kako je i sama rekla ,,osveta nikad nikog nije izlečila’’, želevši da dokaže da je oproštaj ipak nešto najuzvišenije što možemo dostići i da oproštaj ne znači toliko počiniocu koliko žrtvi, jer biti u stanju da oprostite nekom ovakvo mučenje i strahotu je zasigurno osobina koju bi svaki čovek na planeti trebalo da bude u stanju da poštuje, a i neguje kod samog sebe.


Žena da me ubije, to je gadno: Ovako je Kristijan govorio o javnoj prevari prije nego što ju je počinio! Novi skandal trese Zadrugu\nSvoju suprugu Ivanu, sa kojom je dugi niz godina u braku, prevario je javno, pred milionima. Snimak koji se pojavio na društvenim mrežama, na kome se jasno vidi da se ljubi sa atraktivnom zadrugarkom, iznenadio je mnoge, s obzirom na to da je Golubović tokom rijalitija mnogo puta isticao koliko voli svoju ženu.\nKristijan je jednom prilikom otkrio kako bi njegova supruga reagovala da sazna da je blizak sa drugom ženom.\n– Da bi radije delio ćeliju na mesec dana sa Kulićkama ili Stanijom? – glasilo je pitanje koje je Golubović pre nekoliko meseci dobio u emisiji “Amidži šou”, pa je tad rekao koja bi bila Ivanina reakcija.\n– Da li su mi obe opcije gadne? Ne, nisu gadne, gadno je što bi me Ivana ubila zbog druge opcije, žena da me ubije… (smeh) A sa Kulićkama ne bih preživeo sigurno. Ili bi ih ubio, ili bi me ubile… Ili bih umro od njih. Ajde da izaberemo Kuliće, bilo bi zanimljivije – kazao je tom prilikom.\nIvana je, podsetimo, nedavno dobila ponudu da uđe u “Zadrugu”.\n– Ivana je žena koja je van svih estradnih, rijaliti dešavanja i nikada nije volela da se zna njen identitet. Ona podržava Kikija u svemu, ali sve dok ona nije predmet štampe i pisanja. Ovoga puta nešto se kod nje desilo i ona je čak pristala da pregovara o ulasku u najgledaniji rijaliti na Balkanu. Produkcija zna da bi to izazvalo haos, ali bukvalno haos. Ponudili su joj pozamašnu cifru da bude unutra neko vreme, ne do kraja, a u pitanju je suma od koje vam se vrti u glavi, pa je i sama Ivana bila saterana u ćošak ovom ponudom. Videla je kako je bilo kada je trajala korona i kako je teško vreme bilo tada. Kada se spoje njen i Kikijev honorar, mogu da srede celu kuću, koju su nedavno počeli da renoviraju na Senjaku. Ćerka je već porasla, ima ko da se brine o njoj za tih mesec dana – izneo je nedavno izvor blizak porodici Golubović za “Srpski Telegraf”.\nKristijan je prošlog meseca pričao o problemima koje je imao sa suprugom.\n– Sa Ivanom nisam bio dobro, džangrizala mi je za ono sve i za MIljanu, Draganu, Aleksandru… Vređala me je, pretila mi je, ponižavala me. Ja sam navikao od najvoljenijih da budem kritikovan – kazao je on tada u rijalitiju.


Srbija: Perutnina Ptuj Topiko otvorila nove farme za uzgoj pilića - InStore.ba\nHome Proizvodnja Meso i mesne prerađevine Srbija: Perutnina Ptuj Topiko otvorila nove farme za uzgoj pilića\nNove farme su izgrađene sa ciljem sveobuhvatnog upravljanja proizvodnim lancem „od polja do stola“.\nRadi se o izgradnji sedam novih, savremenih farmi za uzgoj tovnih pilića u Bačkoj Topoli kojima će upravljati domaća kompanija Perutnina Ptuj Topiko.\nU prvoj fazi u izgradnju kompleksa je uloženo preko 4,5 miliona eura, a početak ekspolatacije omogućiti će angažovanje više od 30 novozaposlenih. Objekti su izgrađeni u skladu sa strogim svjetskim građevinskim i ekološkim standardima i opremljeni su modernom tehnologijom koja omogućava efikasan, siguran i human uzgoj pilića. Kapacitet prve faze je dva miliona pilića godišnje.\nKako se navodi u saopštenju kompanije, nove farme za uzgoj pilića opremljene su najsavremenijim sistemima za ishranu i omogućavaju potpunu biološku bezbijednost životinja.\nOtvaranje sedam novih objekata je, prema riječima čelnika Perutnine, samo početak investicionog ciklusa koji podrazumijeva otvaranje dodatnih, višestruko većih tovnih kapaciteta na teritoriji Bačke Topole. U narednom periodu već je dogovorena gradnja još dva kompleksa sa ukupno 14 objekata. Pored toga, gradi se i najsavremeniji pogon za prečišćavanje otpadnih voda, a izvršiće se i potpuna rekonstrukcija klaonice kao i pogona za proizvodnju mesnih prerađevina.\n”Investicije su otpočete nakon preuzimanja slovenačke PP Grupe kojoj Perutnina Ptuj Topiko pripada od strane MHP Grupe, jednog od vodećih svetskih prehrambenih koncerna i najuspješnijeg evropskog proizvođača pilećeg mesa. Fokus budućih investicija upravo je planiran na teritoriji Republike Srbije čime je prepoznat potencijal domaćeg tržišta kao i mogućnost da upravo u našoj zemlji bude jedan od najznačajnijih centara za proizvodnju i preradu živinskog mesa u ovom dielu Evrope”, ističu iz kompanije.\nPrevious articleU Sarajevu održana promocija turističke sezone Crne Gore\nNext articleArgeti Gacka pastrva Zlatna košarica 2021. za Proizvod godine\nVelika Britanija: Prodaja francuskih proizvoda povećala se za trećinu\nHrvatska: Kompanija Labud ima novog direktora proizvodnje


NDNV: Ministarstvo kulture i informisanja sve više liči na “Informer” | NDNV\nNezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV) sa žaljenjem konstatuje da se Ministarstvo kulture i informisanja u svom poslednjem saopštenju opasno približilo retorici “Informera” i drugih tabloida: u nedostatku argumenata difamiraju one koje su proglasili neprijateljima, služeći se neistinama, poluistinama i demagogijom.\nU saopštenju “Ministarstvo reagovalo u roku i po zakonu“, Ministarstvo je samo potvrdilo pretpostavke da se iza javnog diskreditovanja članova stručne komisije za elektronske medije krije želja da se pripremi teren za poništavanje rezultata rada komisije i dodele sredstva po svom nahođenju.\nOčigledno je da je Ministarstvo dobilo kritike od centara moći zbog toga što su se članovi stručne komisije rukovodili kriterijumima kvaliteta projekata, a ne političkom podobnošću aplikanata i njihovom bliskošću sa SNS-om. Ministar i državni sekretar evidentno žele da se na ovaj način preporuče za novi mandat, spremni na sve da bi zaštitili svoje interese.\nDirljiva je iznenadna želja Ministarstva da se poštuju zakonske procedure prilikom dodele sredstava na konkursnom sufinansiranju javnog interesa u sferi javnog informisanja, s obzirom da je u poslednje dve godine glasno ćutalo dok su mnogi, uključujući i NDNV, upozoravali na drastična kršenja medijskih zakona u ovoj oblasti, kao i s obzirom da je glasno ćutalo dok je SNS državnim novcem kupovao medije u Srbiji, ismejavši na taj način medijsku reformu.\nNeobičan je nagli zov Ministarstva sa zakonitošću i poštovanjem procedura kada se zna da je ono odbilo skoro sve predloge novinarskih i medijskih udruženja da se proces konkursnog sufinansiranja unapredi: da se omogući transparentnost procesa, da se uspostave u potpunosti efikasni mehanizmi razrešenja sukoba interesa, da se onemogući politički uticaj na članove komisije i pronađu delotvorni načini za sankcionisanje kršenja zakona…\nMinistarstvo direktno proziva čelne ljude NDNV-a, sugerišćući da je Dinko Gruhonjić dodelio novac udruženju kojem pripada, mada se on izuzeo od odlučivanja u ovom slučaju, što je ušlo u zapisnik i što Ministarstvo sigurno zna. Na isti način su se od glasanja izuzeli i drugi članovi ove i drugih komisija Ministarstva koji su bili u potencijalnom sukobu interesa.\nMinistarstvo iznosi neistinu da se projekat sa kojim je NDNV aplicirao sastoji samo od produkcije tekstova, namerno prećutkujući da u njemu postoje i druge aktivnosti. Ministarstvo pritom demonstrira potpuno nepoznavanje osnovnih matematičkih operacija ili je pak u pitanju samo sklonost ka manipulaciji.


Američka ambasada o HDZ-ovoj blokadi izbora: Odluka je neodgovorna i neopravdana - Bolja Tuzla\nAmbasada Sjedinjenih Američkih Država u Bosni i Hercegovini poručila da je večeras da je odluka HDZ-a BiH da blokira finansiranje izbora na današnjoj sjednici Vijeća ministara bila neodgovorna i neopravdana.\n– Institucije BiH imale su više nego dovoljno vremena da ispune svoju ustavnu odgovornost i osiguraju sredstva za ovu najosnovniju demokratsku funkciju, slobodne i poštene izbore – naveli su iz Ambasade SAD-a.\nIstakli su kako ponašanje HDZ-a o ovom, ali i drugim pitanjima prethodnih sedmica, uključujući protivljenje ključnim reformama koje zahtjeva Evropska unija nije u skladu sa iskazanom opredijeljenošću stranke za evroatlantske integracije.\n– Upravljanje, a ne opstrukcije i korupcija, je jedini put naprijed za BiH, njene konstitutivne narode i njene građane – zaključili su iz Ambasade.\nPodsjećamo, Vijeće ministara Bosne i Hercegovine danas nije donijelo odluku o izdvajanju sredstava za održavanje Općih izbora, zakazanih za 2. oktobar jer za to nisu glasali ministri iz HDZ-a.


Keln- grad visokih katedrala i prelepe Rajne\nKeln je četvrti najveći grad u Nemačkoj. Smešten na obalama Rajne u zapadnoj Nemačkoj, a njegova površina je više od 400 kvadratnih kilometara i broji oko milion milion stanovnika. Keln je prvenstveno povezan sa istorijskom katedralom, koji je rezidencija Kelnskog nadbiskupa. Teritorija grada je podeljen rekom Rajnom, a svaki deo je grupisan u odvojene gradske četvrti, u kojima ukupno 86 okruga\nKeln - pogled na grad\nKeln jedan je od najvažnijih trgovačkih i kulturnih centara u zapadnoj Nemačkoj. Keln (Köln na nemačkom) je poznat po svojih 12 velikih romaničkih crkava - posebno po veličanstvenoj Kelnskoj katedrali - sve na laganoj šetnji od istorijskog Starog grada. Njegov univerzitet je jedan od najstarijih i najvećih u Evropi. Keln može pratiti svoje korene do prvog veka nove ere, kada je uspostavljen kao prestonica rimske provincije i vojno uporište. U stvari, jedna od njegovih najprivlačnijih karakteristika za turiste je to što zadržava elemente iz svih različitih perioda svoje duge istorije. Među njegovim brojnim atrakcijama su rimski ostaci, srednjovekovne crkve, barokne palate i muzeji koji odražavaju tako različite teme kao što su mračna vremena sredinom 20. veka i različiti proizvodi po kojima je poznat: mirisi, senf i čokolada. Značaj Kelna nikada nije usporio, a danas grad ostaje jedan od najvažnijih nemačkih kulturnih centara. U tom cilju, on je dom brojnih umetničkih i zabavnih sadržaja, zajedno sa više od 100 galerija i najmanje tri desetine muzeja. Takođe je popularno mesto za kupovinu, posebno duž ulica pogodnih za pešake kao što su Hohe Strasse i Schildergasse. Da biste bili sigurni da ćete maksimalno iskoristiti svoje vreme u razgledanju, obavezno pročitajte našu listu najboljih stvari koje treba da uradite u Kelnu.\n1. Kelnska katedrala\nSmeštena u blizini leve obale Rajne, Kelnska katedrala (Kolner Dom) je vrhunska znamenitost grada. Zvanično nazvana Katedrala Svetog Petra i Svete Marije (Hohe Domkirche Sankt Petrus), ovo zapanjujuće zdanje je remek-delo visoke gotičke arhitekture i nalazi se na Uneskovoj listi svetske baštine.\nJedna od najvećih katedrala u Evropi, započeta je 1248. godine i smatra se najambicioznijim građevinskim projektom srednjeg veka. Impresivan koliko i njegove kule bliznakinje visoke 157 metara je neverovatna unutrašnjost katedrale, koju morate videti kada posetite ovaj užurbani grad.\nPokrivajući površinu od 6.166 kvadratnih metara, sa visokim krovom koji podržava 56 stubova, katedrala je ispunjena blagom. Ovo uključuje relikvijar Tri kralja iz 12. veka koji su stvorili lokalni zlatari; čuveni reljef Poklonstvo kraljeva iz 1440. godine; i impresivna komora sa blagom, sa dragocenim predmetima koji uključuju drevne relikvijare i rukopise.\nDo panoramskog pogleda sa južne kule dolazi preko 500 stepenica koje prolaze pored čuvenih zvona katedrale (nedeljom je obezbeđena zaštita za uši). Dostupne su razne odlične ture na engleskom jeziku, kao i događaji, uključujući koncerte i usluge (obavezno proverite da li su zatvorena pre dolaska).\nDok istražujete brojne istorijske crkve i muzeje u centru Kelna (Innenstadt), preći ćete preko prelepog Starog grada (Altstadt). Pored starih crkava kao što je Veliki Sveti Martin, naći ćete se kako prolazite kroz bezbrojne uličice obrubljene tradicionalnim starim kućama, od kojih su mnoge sada dom butika, galerija, kafića i restorana.\nA sa brojnim prijatnim stazama duž Rajne, naći ćete dovoljno prilika da uživate u prekrasnim pogledima dok planirate svoju rutu kroz ovaj drevni grad. Takođe ćete se zadiviti nebrojenim spomenicima i fontanama koje krase ovo područje, zajedno sa njegovom Arheološkom zonom, sa brojnim drevnim ruševinama i artefaktima.\n3. Gradska kuća - Rathaus\nPoseban vrhunac Starog grada je istorijska gradska kuća Kelna, Kolner Rathaus. Najstarija takva javna zgrada u Nemačkoj, ima bogatu istoriju koja datira više od 900 godina. Kao centralna tačka vladajućih klasa tokom srednjeg veka, zgrada koju vidite danas odražava niz različitih arhitektonskih uticaja. To uključuje glavnu zgradu iz 14. veka, kulu iz 15. veka i lođu i klaustar u renesansnom stilu. Čak su i uticaji 20. veka prijatni, kao što se vidi u atrijumu. Ostale znamenitosti gradske kuće uključuju Hanzasaal, ili Hanzeatsku dvoranu, sa gotičkim figurama osam proroka; devet "dobrih heroja" (paganskih, jevrejskih i hrišćanskih); i njen zvučni karijon koji svira tri puta svakog dana.\n4. Krstarenje Rajnom\nBila bi šteta posetiti ovaj prelepi grad, a da ga ne pogledate – i njegove obližnje rečne pejzaže – sa broda na Rajni. Na jednosatnom krstarenju Kelnom, dobićete neuporedivi pogled na znamenitosti Kelna, uključujući dvostruki toranj Kelnske katedrale, živopisne zgrade Starog grada i Hoencolernov most. Jedna od najpopularnijih stvari koje treba raditi u Kelnu noću je Večernje panoramsko krstarenje rekom Rajnom, lagana dvosatna ekskurzija da biste videli kako grad sija svetlima. Možete uživati u pogledu dok uživate u regionalnim specijalitetima sa švedskog stola na tročasovnom krstarenju Kelnom Rajnom. Da biste videli još više doline Rajne, pridružite se krstarenju rekom Rajnom do Kenigsvintera ili provedite ceo dan istražujući reke Rajne i Mozel i njihove šarmantne gradove uz KD Rajnski prelaz iz Kelna.\n5. Muzej Valraf-Rihart i Ludvig\nMuzej Valraf-Rihart i Ludvig pravo je mesto za ljubitelje umetnosti. Smeštene u jednoj od novijih gradskih arhitektonskih struktura, ove dve odlične galerije pokrivaju širok spektar evropskih slika za gledanje. Posebno treba istaći dela Rembranta, Manea, Renoara, Lajbla, Libermana i Slevogta. Muzej Valraf-Rihart je posebno snažan u radu kelnske škole, dok se Ludvig fokusira na moderno i savremeno slikarstvo. U istoj zgradi je Agfa-Foto-Historama sa svojim izložbama fotografija i fotoaparata iz 1840. Takođe je zanimljiv i Kolumba, muzej umetnosti Arhiepiskopije Kelna, poznat po svojoj umetnosti i antikvitetima.\nOsnovan 1860. godine, zoološki vrt u Kelnu (Kolner Zoologischer Garten) je jedan od najstarijih nemačkih zooloških vrtova. Dokazi o njegovoj starosti mogu se videti u njegovoj finoj kolekciji zgrada menažerije iz 19. veka, uključujući kuću za slonove u mavarskom stilu i staru kućicu za ptice (sada dom šimpanzi) koja podseća na tradicionalnu rusku crkvu. Ostale znamenitosti uključuju ostrvo majmuna sa lažnom prašumom; dobro snabdeven akvarijum; i odličan ograđeni prostor za velike mačke, biotopsko stanište gde posetioci posmatraju životinje kroz staklo bez rešetki. Jedna od najprivlačnijih karakteristika zoološkog vrta je to što možete videti njegovu istoriju - i stavove prema zoološkim vrtovima - kako se razvijaju tokom godina, sa modernim objektima koji su naknadno ugrađeni u istorijske zgrade prvobitne menažerije.\nOd svog osnivanja 1957. godine kao prve evropske žičare koja je prešla reku - u ovom slučaju Rajnu - Kelnska žičara je prevezla milione putnika. Pogledi su, naravno, velika privlačnost, posebno oni na Stari grad i Kelnsku katedralu. Za više sjajnih pogleda, vredna je poseta Telekomunikacionom tornju u Kelnu. Smešten severozapadno od Starog grada Kelna, Colonius, kako je lokalno poznat, visok je 243 metra sa vrhunskom platformom za gledanje i okretnim restoranom. KolnTriangle, upečatljiva savremena zgrada na Ottoplatzu, takođe ima platformu za panoramsko posmatranje.\n7. Muzej čokolade\nMuzej čokolade u Kelnu (Schokoladenmuseum) može pratiti svoje korene do 1972. godine, kada je Hans Imhof kupio fabriku čokolade Stollverck. Ono što je tamo otkrio bio je kontejner za smeće ispunjen pokvarenim mašinama, materijalom za pakovanje i drugim ostacima proizvodnje čokolade. Tako inspirisan, počeo je da ih čuva i restaurira kao osnovu za muzej, gde eksponati prate ceo proces od pasulja do gotovog upakovanog proizvoda. Tu su interaktivni displeji, kolekcije kalupa, starinskih čokoladnih kutija i omota, kao i besplatni uzorci iz čokoladne fontane. Postoji čak i radna proizvodna linija na kojoj možete gledati kako se prave čokolade. Još bolje, čak možete da dizajnirate sopstvenu čokoladicu koju ćete poneti kući sa sobom. Dostupni su obilasci sa vodičem.\n8. Botanička bašta\nOsnovana u 19. veku blizu obale reke u Rielu, severnom okrugu Kelna, Flora i botanička bašta (Flora und Botanischer Garten Koln) pokrivaju 11,5 hektara, sa više od 10.000 vrsta biljaka. Možete prošetati ovim javnim parkom da biste saznali više o biljkama ili jednostavno uživali u prelepom i šarenom cveću raspoređenom u svečanim krevetima tokom cele sezone. Otvorena tokom cele godine, tropski ambijenti staklenika i Palm House su divni, bez obzira na godišnje doba. Kao elegantna pozadina vrtova je Flora, istorijska zgrada u kojoj se održavaju izložbe cveća, koncerti i događaji.\n8. Muzej primenjene umetnosti\nJugozapadno od Kelnske katedrale nalazi se Muzej primenjene umetnosti (Museum fur Angevandte Kunst Koln). Jedan od „novijih“ muzeja u gradu – osnovan je 1888. godine – MAKK, kako je lokalno poznat, poznat je po svojoj finoj kolekciji od više od 100.000 komada primenjene i dekorativne umetnosti od srednjeg veka pa nadalje. Druge važne kolekcije uključuju nakit, nameštaj, porcelan, oružje i oklop, kao i niz zanimljivih arhitektonskih eksponata.\n9. Četvrt Rheinauhafen\nJedna od najnovijih četvrti u gradu, Rajnauhafen je savršeno mesto za otkrivanje najlepših novih zgrada u gradu, Crane Houses. Ova nekada užurbana lučka oblast sada je pretvorena u kreativno središte i neke prilično neobicne zgrade su definitivno mesto na kome bi bar trebali da se slikate kada sunce počne da zalazi. Pogledi su sjajni!\n10. Kreirajte svoj parfem\nNe možete da posetite Keln, a da ne kreirate svoj parfem. Kuća 4711, gde se poznate svetski kolonjske vode proizvode od 1792. godine, definitivno je pravo mesto za to. Krenite u obilazak vodeće prodavnice brenda u Glockengasse-u i zaustavite se na mirisnoj fontani Original Eau de Cologne. Tada možete naučiti kako da razumete različite sastojke pre nego što kreirate miris koji je isključivo vaš.


Moj Dom | Uredjenje stana\nŠtampa & PDF\nProizvodnja, veleprodaja i maloprodaja kreveta i dušeka – vrhunskih sistema za spavanje, među kojima su i antialergijski dušeci bez žičanog jezgra brenda DREAMTEC, kao i preko 25 modela kreveta od punog drveta brenda TAKTO, prepoznatljivog modernog dizajna i izrazite funkcionalnosti.\nU salonima nameštaja firme MOJ DOM Inc. koji se nalaze na Petlovom brdu (ul. Đuje i Dragoljuba br.3) i na Banjici (ul. Save Maškovića br.3) u Beogradu, možete videti izložene sve modela kreveta i dušeka. A što je još bitnije, svaki dušek možete probati i naći onaj pravi koji odgovara Vašem senzibilitu i navikama spavanja.\nU ponudi su takođe i trpezarijski stolovi i stolice od punog drveta, garniture, komode. Izrada kuhinja i plakara po meri i razne druge sitnice koje trebaju u svakom domu.\nKompanija MOJ DOM Inc. je pokrenula internet prodavnicu kako bi svojim vernim kupcima olakšala kupovinu i obezbedila još bolju uslugu.\nInternet prodavnica se nalazi na adresi www.sve.rs\ni prva je prava on-line prodavnica nameštaja gde proizvode iz asortimana ove kompanije zaista možete staviti u korpu i do kraja poručiti preko interneta. Preko 1000 zadovoljnih kupaca svakog meseca najbolje govori o kvalitetu naše usluge.\nKuhinje / Nameštaj\nĐuje i Dragoljuba 3, Save Maškovića 3, Beograd\n(011) 232-2216, (011) 237-0194, (011) 246-3874\nFax: (011) 237-0490\n« PrethodnoMinotti\tNatuzziSledeće »


Izbori za Savete mesnih zajednica u Kruševcu – praktična primena demokratije - Dosta je bilo\nStandardna mera biračkih prava koja se u svetu koristi uzima u obzir mnoge parametre od kojih je jedan i regularnost izbornog procesa. Na toj skali mi smo pri dnu u Evropi. Ovih dana, na primeru izbora za Savete mesnih zajednica, sasvim je jasno kako stojimo sa pravima birača.\nIzbori za Savete mesnih zajednica su raspisani odlukom Skupštine grada. Sprovodi ih izborna komisija koju, kao i sastav biračkih odbora, određuje „stari“ Savet mesne zajednice. Sastavljanje izborne komisije i njen rad bi trebalo da je preciziran Statutom svake mesne zajednice. Taj dokument je teško dostupan u pisanoj ili elektronskoj formi. Ništa bolje nije ni sa Uputstvom za sprovođenje izbora. Gradska uprava vrši kontrolu biračkog prava potpisnika i kandidata, overava i pečatira formulare. Ali niko nema odgovor na pitanje – kako to da u opštini proveravaju kandidature i posle 18h, a izborne komisije mesnih zajednica su već utvrdile izborne liste?\nIzbori za Savete mesnih zajednica su neposredni i nestranački. Međutim, samo neki kandidati su bez problema podneli kandidature. Građanima, koji su ovim putem hteli da iskoriste svoje pravo da se zalažu za svoje komšije i rešavanje opštih, zajedničkih problema, ostaje da se žale izbornoj komisiji, koja donosi konačno rešenje.\nKo ima korist od birokratskih smicalica koje otežavaju građanima da podnesu kandidaturu za savete mesnih zajednica? Čemu služe mesne zajednice? Da li su one centri za međusobnu komunikaciju stanovnika jednog naselja ili produžena ruka partije na vlasti? Sudeći po aktivnostima članova, pre svega služe za popunjavanje autobusa pri odlasku na mitinge podrške vladajućoj stranci!\nPartokratija je kada se javni resursi koriste za ostvarivanje partijskih interesa. Tako se mesne zajednice koriste za kontrolu izbora na terenu. Zato se onemogućava kandidatura i eventulni izbor bilo koga ko nije član vladajuće stranke. Da ne remeti posao koji Savet treba da obavi.


b4b zapoceo projekat implementacije SAP sistema u Zdravlju Actavis - Novosti - b4b - B4B - Business for Business\nNa projektu, koji je započeo samo dva dana nakon potpisivanja Ugovora, učestvovaće konsultanti b4b-a iz Zagreba i Novog Sada. Implementiraće se moduli: FI (Financial Accounting), CO (Controlling), MM (Material Management), SD (Sales and Distribution), PP (Production Planning) i QM (Quality Management).\nPlanirani početak produkcije je jun 2006. godine.\nTim stručnjaka b4b-a omogućiće Zdravlju Actavis da kroz uvođenje najbolje svetske poslovne prakse modelira svoje poslovne procese prema svetskim standardima, te pružiti maksimalnu podršku u poslovnoj reorganizaciji za optimalnu funkcionalnost SAP sistema.\nZdravlju Actavis ovo je trenutno najvažniji investicioni projekat, koji će zasigurno dodatno unaprediti nivo poslovanja, kvalitet proizvodnje, te omogućiti ostvarenje strateških ciljeva firme kako na domaćem tako i na stranim tržištima.\nUvođenje SAP rešenja u Zdravlje Actavis je još jedan u nizu projekata koji je b4b realizovao na tržištu regije, te nakon Plive, Belupa i Bosnalijeka, četvrti veliki projekat na području farmaceutike u regiji.\nFarmaceutsko hemijska industrija Zdravlje AD, od početka 2003. godine u sastavu Grupe Actavis, osnovana je 1953. godine i od tada beleži značajan razvoj, te danas zapošljava 1300 radnika većinom visoke obrazovne strukture. Zdravlje je treći proizvođač lekova u Srbiji, s trenutno oko 180 registrovanih farmaceutskih preparata. Najvažnija delatnost kompanije je proizvodnja humanih lekova koja čini 80% proizvodnog programa.\nKompanija ACTAVIS, u čijem sastavu posluje ZDRAVLJE, multinacionalna je kompanija koja zauzima značajno mjesto na svetskom tržištu generičkih lijekova, a cilj joj je da postane svetski lider u ovom području. Kompanija ACTAVIS posluje u 28 zemalja na svih pet kontinenata.


Prva stranica OTF\n- Odlukom Vlade FBiH, broj 599/03 od 23. oktobra 2003. godine osnovano je Privredno društvo za skladištenje tečnih goriva „Terminali Federacije“ d.o.o. Sarajevo.\n- Temeljem Zakona o naftnim derivatima u Federaciji Bosne i Hercegovine, koji je usvojen na sjednici Predstavničkog doma od 06.05.2014 i sjednici Doma Naroda Parlamenta FBiH od 05.06.2014. godine i objavljen u Službenim novinama br. 52/14, član 41. i koji je stupio na snagu dana 10.7.2014. godine, osnovan je Operator rezervi naftnih derivata, koji posluje pod nazivom „Operator – Terminali Federacije“ d.o.o. Sarajevo.\nOvim Zakonom je propisana djelatnost, kapital, vlasništvo, ovlaštenja, organi, finansijski plan i druga značajna pitanja za rad Operatora.\nPrijelaznim i završnim odredbama Zakona, odnosno, njegovim stupanjem na snagu, Operator preuzima sva prava i obaveze, uključujući sve zaposlenike i imovinu „Terminali Federacije“d.o.o. Sarajevo.\nSjedištva Društva je u Sarajevu, Ulica Mustajbega Fadilapašića 1.\nPrema Zakonu o naftnim derivatima, članak 45., djelatnosti Operatora, između ostalih, su:\n-trgovina na veliko tekućim gorivima i srodnim proizvodima,\n-skladištenje naftnih derivata,\n-stavljanje rezervi naftnih derivata na tržište u slučaju poremećaja snabdijevanja,\n-organizacija, nadzor i upravljanje količinama i kvalitetom rezervi naftnih derivata,\n-prikupljanje i obrada podataka o stanju i prometu operativnih zaliha naftnih derivata i rezervi naftnih derivata,\n-suradnja sa ministarstvima i nadležnim inspekcijama u skladu sa posebnim propisima,\n-suradnja sa domaćim i inozemnim energetskim tijelima i/ili subjektima i\n-osiguranje tehničko-tehnološke ispravnosti postrojenja i skladišta za skladištenje naftnih derivata.\nOsnivački kapital je 42.359.792,53 KM.\nOrgani upravljanja Privrednog društva su:\nUprava - predsjednik Uprave i član Uprave


Tarot karta dana: simbolika sudbine za 15. januar 2018. godine | Astrologija\nTarot karta dana: simbolika sudbine za 15. januar 2018. godine 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n15.01.2018. / 13:44 16.01.2018. / 14:09\nIzvor: Foto: Unsplash / Kazuend\nSudbina Tarot Karta Karta dana Proricanje Četvorka štapova


Fiksni operater Telekom Srbija\nTelekom Srbija »\nAutor Tema: Fiksni operater Telekom Srbija (Pročitano 438 puta)\nVlasnik i Admin\n« poslato: 02 Decembar 2015 - 07:02:29 posle podne »\nOvaj tekst je objavljen na Srpskom Mileva Forumu dana 16.04.2010 godine i to na starom softveru foruma.\nVlasnik i Admin: Sve o fiksnom operateru telekom Srbije, i o vasoj centrali koja pripada pozivnom kodu iz vasem mesta prebivalista. M\n16-04-10 - 18:45:29\nVlasnik i Admin: Katastrofa je sta nam rade glavni rukovodioci iz fiksne telefojije srbije,digli su 100 % pretplatu na fiksni telefon tako da sada pretplata kosta 388 din. to jest 457,84 din sa pdv-om,toliko ce mo mesecno placati bez ikakvog razgovora telefon samo da cuti,sto je puno punoje. M\n16-04-10 - 23:26:30\ncole: Puno u pm! M\n17-04-10 - 02:20:03\ncole: Bolje je iskljuciti telefon.A dvojnici to ne placaju,a ja sam dvojnik M\n17-04-10 - 02:24:58\nsasa: Cekamo da krene sa radom drugi fiksni operater Telenor valjda ce biti konkurencije. M\n18-04-10 - 13:21:18\nVlasnik i Admin: Iskreno se nadam da ce fiksna telefonija telenor biti velika konkurencija fiksnoj telefoniji telekoma.Zamislite koliko je sada telekom negativan,nece da spuste velike cene adsl saobracaja a sada trenutno u promociji nude prvi mesec pretplate za 1 dinar i 12 meseci besplatnog razgovora u pozivnom kodu pretplatnika i to ako se prijavite na adsl saobracaj,tako da ako uzmete najmanju adsl brzinu 1024 mb/s pretplata ce biti 1425 din. + pretplata za telefon od 458 din + naplata impulsa za razgor. M\n18-04-10 - 17:29:54\ncole: Telekom je lopov,krade najvise!Lopovska su sve to posla M\n18-04-10 - 18:57:07


KAMIONDŽIJSKI MUNDIJAL U ČIKAGU: U finalu velika bitka Srba i Meksikanaca, na kraju Bosanac najbolji igrač! (VIDEO) | Serbiantimes.info\nOve subote u Čikagu je održan veliki fudbalski turnir “Kavkaz samer kap” (Kavkaz Summer Cup), koji je okupio 16 najboljih ekipa trucking industrije iz Čikaga i okoline, pa se slobodno može nazvati i nezvaničnim kamiondžijskim prvenstvom Amerike.\nOrganizatori turnira bili su kompanija Kavkaz Express i Semi-Pro liga, medijski sponzor Serbian Times, a po propozicijama, svaki tim je za sponzora morao imati neku transportnu kompaniju, a u svom sastavu minimum 3 igrača sa CDL vozačkom licencom, dakle 3 autentična vozača kamiona.\nPosle celodnevne borbe u finale su se zasluženo plasirale ekipe Republike Srpske i Viktori Iglsa (Victory Eagles). Na kraju je pobednički pehar podigla ekipa Iglsa, a konačni rezultat je glasio 4-1.\nPriznanja i medalje je podelio specijalni gost Kavkaz samer kupa, čuveni golman ruske reprezentacije sa Mundijala 2002. godine u Japanu i Južnoj Koreji, Ruslan Nigmatulin.\nFUDBAL UBER ALLES: Treneri ekipe Republika Srpska sa Antoniojem Kovačevićem (levo), Ivana Milano iz Chicago Events sa Nigmatulinom\nZa utehu Balkancima bila je činjenica da je titulu MVP turnira osvojio Vlado Zadro, nekadašnji mladi reprezentativac Bosne i Hercegovine i osvajač šampionske titule BiH sa ekipom Zrinjskog, koji je predvodio pobedničku ekipu.\nPobedniku je, pored pehara, pripala i nagrada od 10,000 dolara, a sav prihod od sponzora i tombole otišao je Dečjoj bolnici u Čikagu.\nPogledajte, uostalom, šta je ekipa Serbian Times zabeležila na licu mesta…\nZa učesnike i goste turnira, bile su organizovane zabavne aktivnosti, kao i tombola sa bogatim nagradnim fondom.\nKompanija Kavkaz Express srpskoj zajednici u Čikagu poznata je po humanitarnim aktivnostima koje sprovodi kroz svoju Fondaciju Kavkaz Cares. Suvlasnik Kompanije, Eldar Itliašev, bio je prezadovoljan turnirom. Kako kvalitetom prikazanog fudbala, tako i humanitarnom dimenzijom događaja.\nZADOVOLJAN: Eldar Itliašev, suvlasnik kompanije Kavkaz Ekspres, organizatora turnira\n“Drago nam je što smo bili u prilici da promovišemo sport i zdrav način života, da organizujemo jedan ovakav događaj koji doprinosi multikulturalnosti i spajanju nacija, a takođe jer smo bili u prilici da pomognemo onima kojima je pomoć najpotrebnija, Dečjoj bolnici u Čikagu. Deca su naša budućnost, zato bi trebalo svi da pomognemo da ta budućnost bude svetla, izjavio je za Serbian Times gospodin Itliašev, u čijoj se kompaniji, da pomenemo i to, na rukovodećim mestima nalaze jedan Bošnjak i jedan Srbin.\nZA KOJU GODINU I ONI ĆE SE BORITI ZA TROFEJE: Najmlađi prvotimci Kavkaz Ekspresa\nZa više aktuelnih priča, ekskluzivnih intervjua i zanimljivih reportaža zapratite (SUBSCRIBE!) Serbian News USA jednim klikom na OVAJ LINK!\nRelated Topics:Republika Srpskafudbalski turnirVlado ZadroKavkaz EkspresKavkaz Summer CupEldar ItliaševRuslan Nigmatulin


Centar za razvoj arhivskih tehnologija - 4 years ago\nKorišćenje vodene pare za mehanizaciju proizvodnje označilo je prvu industrijsku revoluciju. Uvođenje električne energije kao pokretača masovne proizvodnje glavni je element i ono što povezujemo sa drugom industrijskom revolucijom. Uvođenje informatičke tehnologije i elektronike kao glavnog činioca automatizacije proizvodnje istorija definiše kao treću industrijsku revoluciju.


NAJOPASNIJA PUTINOVA PRETNJA IKAD: Ne približavajte se našim granicama - Rusija raspoređuje hipersonične rakete na Arktiku - VIDEO | WebTribune\nHome SPEKTAR NAJOPASNIJA PUTINOVA PRETNJA IKAD: Ne približavajte se našim granicama – Rusija raspoređuje hipersonične rakete na Arktiku – VIDEO\nRusija je rasporedila hipersonične rakete duž arktičke i pacifičke obale radi zaštite svojih pomorskih granica.\nNadzvučni avioni za presretanje MiG-31 opremljeni su balističkom raketom Kh-47M2 Kinžal koja može biti nuklearna i raspoređene su u regionima poluostrva Kola i Kamčatke, što je potez koji je izazvao buru u Vašingtonu kako je Rusija sada spremna da preuzme kontrolu nad Arktikom.\nHipersonična raketa je jedno od najnaprednijih oružja na svetu. Čak i sofisticirani sistemi protivvazdušne odbrane imaju poteškoće u odbrani od njene brzine od 10 do 12 Maha.\nDomet rakete iznosi oko 2.000 kilometara i mogao bi da poveća ruske mogućnosti protivraketne odbrane, ne samo širom arktičke regije, već bi mogao i da izazove SAD u Tihom okeanu.\nSa razmeštanjem hipersoničnih raketa, flote na Arktiku i druge na Tihom okeanu, Rusija će moći da primenjuje kontrameru za brzo reagovanje ili čak odbrambeni manevar preko Arktika i Severnog Pacifika.\nPilot-pukovnik Igor Malikov rekao je: “To mora biti jasno izgovoreno: ne treba se približavati našim granicama i praviti agresivne planove … MiG-31 opremljen raketom Kinžal je odbrambeno oružje.\nU slučaju napada na Rusiju, može da pogodi vazdušne baze iz kojih neprijateljski avioni lete u pravcu naše teritorije, kao i brodove i brodsku infrastrukturu”.\nArktik postaje veoma sporna regija za čiju kontrolu se bore SAD, Rusija i Kina. To je zato što bi se ispod okeanskog dna moglo nalaziti više od 35 biliona dolara prirodnih resursa. Postavlja se pitanje ko će ih koristiti.\nBitka za Arktik je već započeta – Rusija bi mogla da preuzme kontrolu nad Arktikom s obzirom na njeno poslednje raspoređivanje vojnog postrojenja u regionu.


U srijedu se igra hercegovački derbi, Žižović očekuje novu pobjedu\nVećina nogometaša Širokog Brijega protekle dvije semice bila je izvan terena zbog infekcije koronavirusom, a ti su problemi sada iza kluba s Pecare\nNakon subotnje pobjede u gradskom derbiju protiv Veleža (3:1) nogometaše Zrinjskog u srijedu u zaostaloj utakmici prvenstva očekuje još jedan derbi, a protivnik “Plemićima” ovoga puta bit će Široki Brijeg.\n– Kao i svaku utakmicu koju igramo kući, idemo na pobjedu. Utakmica protiv Širokog Brijega istinski je derbi i morat ćemo dati maksimalan angažman kao što je to bilo u utakmici protiv Veleža. Nadam se da su se moji nogometaši dovoljno odmorili i očekujem da će sutra biti rastrčani i agresivni, da od prve minute znamo šta nam je cilj – najavio je hercegovački derbi trener Zrinjskog Mladen Žižović.\nVećina nogometaša Širokog Brijega protekle dvije semice bila je izvan terena zbog infekcije koronavirusom, a ti su problemi sada iza kluba s Pecare.\n– Koliko ja imam informaciju u ekipi Širokog Brijega, što mi je izuzetno drago, svi su se oporavili, tako da možemo očekivati istinski derbi, sličan svim onim derbijima proteklih godina – istaknuo je Žižović.\nDodao je kako je iznimno važno uzimati bodove u utakmicama protiv izravnih protivnika u borbi za pozicije koje vode u europska natjecanja.\nNakon dvanaest odigranih utakmica Široki je u ovom trenutku na četvrtom mjestu ljestvice Premijer lige BiH s 21 bodom, dva više od šestog Zrinjskog.\n– Široki je nakon velikih problema s koronavirusom ušao u dobar ritam i nakon pobjede protiv Olimpika, od kojeg smo mi izgubili, sigurno će doći u Mostar pun samopouzdanja. Mi ćemo, s druge strane, pokušati iskoristiti naš zanos i doći do nove pobjede – kazao je Žižović.\nHercegovački derbi igra se u srijedu u Mostaru od 16 sati, uz izravan prijenos na Arenasport televiziji.\n#nk široki brijeg#nk zrinjski\nPrvi strijelac Širokog sa Pecare seli u Poljsku?\nFudbal na struju: Elektroprivreda HZHB podijelila 2,5 miliona KM Zrinjskom i Širokom\nStudentica Ljiljana Krtalić pobjednica konkursa iz likovne umjetnosti\nIznenađeni Portugalac: Osiguranje nije “prepoznalo” Ronalda\nNa snimku na društvenim mrežama se vidi kako Ronaldo sa maskom nonštaltno ide ka „Puškaš Areni“


Nekada veliki talenat američke košarke, bivši student univerziteta Arkanzas i 39. pik na NBA draftu izabran od strane Čikago Bulsa, pokušaće da pomogne turskoj ekipi da osvoji titulu u domaćem prvenstvu, jer su izgubljene sve šanse da se Efes nađe u Top 8 Evrolige.\nSoni Vims je po završetku prošle sezone kažnjen neigranjem od četiri godine u FIBA nadmetanjima zbog toga što je odbio da ode na doping test, usled čega je u januaru 2017. i dobio otkaz u Makabiju. Uprkos tome, on je potpisao za Džeđang Golden bulse, jer mu je u Kini omogućeno da igra.\nTamo je ove sezone odigrao 38 utakmica, i beležio prosečno 31,7 poena, kao i osam skokova i 5,9 asistencija po meču.\nOn je bio saigrač Miloša Teodosića u ekipi moskovskog CSKA, a još je nastupao i za Denver Nagetse, Toronto Reptorse, Žalgiris, Feniks i Filadelfiju.


ASUS Gaming Weekend 2013 ASUS Gaming Weekend 2013 – Personal magazin\nASUS Gaming Weekend 2013\n13 i 14 Decembra 2013-te (petak i subota) održaće se niz gaming turnira pod pokroviteljstvom kompanije ASUS zajedno sa ART011 igraonicom na lokaciji Turgenjeva 5 Beograd. Cela manifestacija nosi naziv…\n13 i 14 Decembra 2013-te (petak i subota) održaće se niz gaming turnira pod pokroviteljstvom kompanije ASUS zajedno sa ART011 igraonicom na lokaciji Turgenjeva 5 Beograd.\nRačunari na kojima će se igrati odobreni su od strane ASUS kompanije i predstavljaju najbolje za uložen novac u poređenju na bilo koji računar na našem tržištu, sa performansama koje svaki gejmer može samo da poželi.\nSvi turniri su raspoređeni tako da ne smetaju jedni drugima. ASUS kao glavni pokrovitelj u saradnji sa Monitor Systems-om, ponudiće širok izbor hardverske opreme i poslednja ASUS hardverska rešenja namenjena gejmerskoj populaciji, kao i mogućnost da lično isprobate neka od najnovijih tehnoloških čuda u svetu IT tehnologija.\nUz računare, AIO uređaje i slične proizvode kompanije ASUS, moći ćete da kupite na licu mesta bilo koji od ponuđenih uređaja po specijalnoj ceni. Šta konkretno znači „specijalna cena“? Svi ASUS uređaji na „ASUS Gaming Weekend-a“ biće na prodaju na licu mesta, ali tako što ćete moći da licitirate sa najniže cene ka licitiranoj ceni u fazonu „ko da više“.\nASUS Gaming Weekend 2013 was last modified: December 9th, 2013 by Redakcija\nASUSbesplatne igriceGaming Weekendigricevideo igrice\n„Philips Innovation Day“ u Srbiji\nFinal Fantasy VIII (ponovo) stigao na PC


GC-MS metabolomička analiza za detekciju falsifikata u uzorcima origana\nCilj ovog rada jeste otkriti markere falsifikovanja origana različitim jeftinijim biljkama. Za identifikaciju i kvantifikaciju metabolita iz 104 uzoraka korišćena je GC-MS analiza. Od ukupno 104 uzoraka, 8 uzoraka je predstavljao čist origano (Origano vulgare, Origano onites ili njihove mešavine), a 96 uzoraka je bio origano falsifikovan lišćem masline (Olea europea), venecijanskim sumakom (Cotinus coggugria) i mirtom (Mirtus communis), u pet različitih koncentracija. Profili metabolita dobijeni nakon dvostepene derivatizacije koja uključuje metoksiaminaciju i silanizaciju podvrgnuti su multivarjantnoj analizi podataka kako bi se otkrili markeri falsifikovanja i napravili regresijski modeli na osnovu odnosa mešanja origana i adulteranata. Diskriminantna ortogonalna parcijalna regresija najmanjih kvadrata omogućila je otkrivanje stepena falsifikovanja origana lišćem masline, venecijanskim sumakom i mirtom. Nivoi sorbitola ukazivali su na falsifikovanje origana lišćem masline, dok su ši...kiminska i kininska kiselina prepoznate kao faktor diskriminacije za falsifikovanje origana sa venecijanskim sumakom. Nivoi fruktoze i kininske kiseline u korelaciji su sa falsifikovanjem origana sa mirtom.\nGC-MS / metabolomika / origano / Olea europea / Cotinus coggugria / Mirtus communis\nUR  - http://cherry.chem.bg.ac.rs/handle/123456789/4767\nAB  - Cilj ovog rada jeste otkriti markere falsifikovanja origana različitim jeftinijim biljkama. Za identifikaciju i kvantifikaciju metabolita iz 104 uzoraka korišćena je GC-MS analiza. Od ukupno 104 uzoraka, 8 uzoraka je predstavljao čist origano (Origano vulgare, Origano onites ili njihove mešavine), a 96 uzoraka je bio origano falsifikovan lišćem masline (Olea europea), venecijanskim sumakom (Cotinus coggugria) i mirtom (Mirtus communis), u pet različitih koncentracija.\nProfili metabolita dobijeni nakon dvostepene derivatizacije koja uključuje metoksiaminaciju i silanizaciju podvrgnuti su multivarjantnoj analizi podataka kako bi se otkrili markeri falsifikovanja i napravili regresijski modeli na osnovu odnosa mešanja origana i adulteranata. Diskriminantna ortogonalna parcijalna regresija najmanjih kvadrata omogućila je otkrivanje stepena falsifikovanja origana lišćem masline, venecijanskim sumakom i mirtom. Nivoi sorbitola ukazivali su na falsifikovanje origana lišćem masline, dok su šikiminska i kininska kiselina prepoznate kao faktor diskriminacije za falsifikovanje origana sa venecijanskim sumakom. Nivoi fruktoze i kininske kiseline u korelaciji su sa falsifikovanjem origana sa mirtom.\nT1  - GC-MS metabolomička analiza za detekciju falsifikata u uzorcima origana\nUR  - https://hdl.handle.net/21.15107/rcub_cherry_4767\nauthor = "Ristić, Mirjana",\nabstract = "Cilj ovog rada jeste otkriti markere falsifikovanja origana različitim jeftinijim biljkama. Za identifikaciju i kvantifikaciju metabolita iz 104 uzoraka korišćena je GC-MS analiza. Od ukupno 104 uzoraka, 8 uzoraka je predstavljao čist origano (Origano vulgare, Origano onites ili njihove mešavine), a 96 uzoraka je bio origano falsifikovan lišćem masline (Olea europea), venecijanskim sumakom (Cotinus coggugria) i mirtom (Mirtus communis), u pet različitih koncentracija.\nProfili metabolita dobijeni nakon dvostepene derivatizacije koja uključuje metoksiaminaciju i silanizaciju podvrgnuti su multivarjantnoj analizi podataka kako bi se otkrili markeri falsifikovanja i napravili regresijski modeli na osnovu odnosa mešanja origana i adulteranata. Diskriminantna ortogonalna parcijalna regresija najmanjih kvadrata omogućila je otkrivanje stepena falsifikovanja origana lišćem masline, venecijanskim sumakom i mirtom. Nivoi sorbitola ukazivali su na falsifikovanje origana lišćem masline, dok su šikiminska i kininska kiselina prepoznate kao faktor diskriminacije za falsifikovanje origana sa venecijanskim sumakom. Nivoi fruktoze i kininske kiseline u korelaciji su sa falsifikovanjem origana sa mirtom.",\ntitle = "GC-MS metabolomička analiza za detekciju falsifikata u uzorcima origana",\nurl = "https://hdl.handle.net/21.15107/rcub_cherry_4767"\nRistić, M.. (2021). GC-MS metabolomička analiza za detekciju falsifikata u uzorcima origana. , 1-35.\nRistić M. GC-MS metabolomička analiza za detekciju falsifikata u uzorcima origana. 2021;:1-35.\nRistić, Mirjana, "GC-MS metabolomička analiza za detekciju falsifikata u uzorcima origana" (2021):1-35,


OSVRT NA CANNES LIONS 2014 (prvi deo) - Zoran Krstić - VFX Serbia\nPosted on 8. July 2014. 11. July 2014. by teddykillah\nOSVRT NA CANNES LIONS 2014 (prvi deo) – Zoran Krstić\nZamolili smo našeg prijatelja Zorana Krstića da podeli sa nama svoja iskustva sa ovogodišnjeg festivala u Kanu.\nZoran Krstić je producent, reditelj, i supervizor vizuelnih efekata Open Studija. ’98. Počeo profesionalnu saradnju sa studijima, a takođe i u okviru svojih studentskih filmova. Od 2005. se pridružuje Helium, odnosno Open studiju, za čiju je poslovnu politiku danas odgovoran.\nFestival kreativnosti (reklame) u Kanu je imao više od 12 000 akreditovanih delegata koji su mogli da prate više od 200 seminara i radionica, ukupno oko 150 sati programa za nedelju dana. Još važnije, dodeljivane su prestižne nagrade iz raznih oblasti za koje je ukupno prijavljeno vise od 35 hiljada radova, iz preko 90 zemalja. Van festivala, u isto vreme organizovani su skupovi i zabave, zbog kojih je u Kan došlo još i mnogo više profesinalaca iz advertajzing industrije. Tu su mogli da ostvare i obnove kontakte, i budu viđeni.\nDefying Gravity: Achieving the impossible\nNajzanimljivije za VFX zajednicu u okviru seminara je bilo izlaganje supervizora filma Gravity Tima Webbera (Framestore) nazvano – Defying Gravity: Achieving the impossible.\nTema uvodnog dela bila je veoma aktuelna za VFX industriju. Naime, reditelj je imao stav da je ovaj film (post)produkcijski veoma jednostavan. Imaju par glumaca da snime na chroma key-u, izbrišu žice, dodaju pozadinu, i to je to. I upravo je iskustvo suprvizora, kreativnog direktora i partnera u Framestore-u bilo presudno da se unapred sagledaju i predvide svi potencijalni problemi i izazovi koji se u toku rada mogu pojaviti. Veoma važno iz kreativnog, ali i finasijskog ugla. Naravno, zavrsilo se tako što je dobar deo filma gotovo u potpunosti komjuterski generisan, uključujući prvi plan, i delove tela (kostime) glumaca – sve osim lica!\nZa pokretanje kamere korišćeni su industrijski roboti, umesto motion control sistema, zbog veće preciznosti. Poseban izazov predstavljalo je osvetlenje za glumce, koje je takodje moralo biti pokretno.\nSvaki kadar je unapred do detalja pripremljen, imajući u vidu ne samo previzuelizaciju, već i sve aspekte i elemente koji se kompjuterski pokreću i kontrolišu.\nGlumci su naravno samo stajali na platformi dok se sve oko njih kretalo, da bi se na taj način dobio utisak odsustva gravitacije.\nPri tom je, da bi imali prostornu referencu, oko njih prikazivana gruba projekcija dešavanja u okruženju.\nDodatno je zakomlikovala stvari želja reditelja Alfonso Cuaron-a da ima duge kadrove-sekvence. Međutim, sve to zajedno je dalo izvanredan rezultat – film koji je izuzetno vizuelno atraktivan. Prava je šteta što nije na pravi način ispraćen i na dramaturškom planu.\nNa kraju predavanja Framestore je predstavio Galaxy reklamu u kojoj je oživeo Audrey Hepburn.\nJedan od gostiju festivala bio je i Dan Lin, producent Lego filma. Bilo je veoma zanimljivo čuti priču o nastajanju jednog 3d animiranog hita iz ugla velikog holivudskog producenta, kome je, pritom, ovo prvi animirani film. Prema njegovim rečima on je poželeo da obradi baš ovu temu kao neku vrstu posvete svom sinu, podvlačeći da je Lego univerzalni fenomen koji zbližava roditelje i decu.\nVelika specifičnost ovog filma je to što, kao reklamni spot, ima klijenta. Supotno očekivanjima upravo je klijent bio prva velika prepreka. Rukovodstvo Lego kompanije nije želelo film. Oni su smatrali da je rizik isuviše veliki. Danov najteži zadatak bio je da ih ubedi da će film biti zaista dobar i da on neće pokvariti reputaciju koju Lego ima u celom svetu, već upravo suprotno.\nPoverenje je zatim trebalo opravdati. Posebno je potencirao uspone i padove, rušenje i ponovo gradjenje strukture filma, koje je tehnologija, to jest način rada u procesu animacije, omogućavao. Za njega je to bilo otkrovenje, jer kod klasičnih filmova dosnimavanje se radi samo u ekstremnim slučajevima, skupo je i nepopularno. To je jedna od prednosti, ali i mana 3d animiranog filma. Ne verujem da su u Animal Logic-u bili srećni zbog toga. Lin je rekao da je njih odabrao zato što su dokazali da na najbolji način mogu da reše tehničke probleme i postignu potpunu realističnost. Najveći izavov je bio da se more, tečnost, ili dim prikažu pomoću animiranih Lego kocki.\nTehnološki zanimljivo je i to što je film istovremeno radjen na četiri strane sveta, što je izmedju ostalog olakšano video komunikacijom putem Skype-a.\nNajemotivniji trenutak za producenta bio je probno prikazivanje tek završenog filma u Danskoj. Projekciji je prisustvovalo rukovostvo i radnici u Lego industriji, koji žive u malom danskom gradu i gotovo svi celog života rade za Lego. Oni su još pri početku filma glasno izrazili znak odobravanja i podrške i Dan je tada znao da su uradili pravu stvar.\nUz dobar rezultat, po holivuskom principu, već su najavljeni nastavci filma.\nDan je izneo još jedan za njega posebno važan detalj. Film je imao probne projekcije, focus grupe, ali i specijalne projekcije pre premijere. Jedna od njih je bila organizovana i za američkog dečaka obolelog od raka, kome je to bila jedna od poslednjih želja, jer nažalost nije dočekao premijeru filma. Dan je publici pročitao pismo zahvalnosti njegovih roditelja, i pokazao da osim finansijskih ima još dobrih razloga za bavljenje ovim poslom.\nMaking of za Lego film pronađite na FXGuide i It’s Art stranicama\nOvogodišnji kanski festival bio je u znaku dobrotvornih akcija i kampanja. Glavna zvezda festivala Bono, pevač grupe U2, predstavio je (RED), organizaciju za borbu protiv AIDS-a među siromašnim stanovništvom Afrike. Iskoristivši svoju reputaciju, od poznatih firmi širom sveta, on je do sada prikupio 250 miliona dolara. Time je prepolovljena stopa smrtnosti od ove bolesti, koja je zadesila sve one koji nisu imali da plate 40 centi dnevno za lečenje. Bono je rekao da je njegov cilj da potpuno iskoreni ovu bolest u Africi, i pozvao je prisutne, najbolje svetske kreativce, da u tome pomognu. On je izneo i slučaj majke, koja je posle nekoliko zaražene dece, nakon terapije, rodila zdravog dečaka i dala mu ime Bono.\nTagged with:cannes lions, festival, framestore, gravity, Open studio, VFX\nPrevious PostMiysis showreel 2014\nNext Post#JustSaying, Vimeo Staff Pick.\nPingback: OSVRT NA CANNES LIONS 2014 (DRUGI DEO) – ZORAN KRSTIĆ | VFX Serbia\nPingback: OSVRT NA CANNES LIONS 2014 (TREĆI DEO) – ZORAN KRSTIĆ | VFX Serbia


Crater VFX Training Center | Postali smo deo Serbian Games Association!\nPostali smo deo Serbian Games Association!\nSGA je Asocijacija industrije video igara Srbije, neprofitna, nevladina organizacija, sa ciljem podrške razvoju sektora video igara u Srbiji i svrhom poboljšanja mogućnosti za globalno prisustvo. Asocijacija koordinira svoje aktivnosti sa predstavnicima Vlade Srbije, poslovnih i neprofitnih organizacija, kao i ostalim udruženjima industrije zabave širom sveta.\nNaša misija je podsticanje najboljih mogućih uslova za kreiranje video igara u Srbiji, poboljšanje kvaliteta srpskih igara i razvoj talenata koji rade u našoj zemlji. SGA je osnovana u martu 2018. Godine u Beogradu, inspirisana sličnim asocijacijama širom sveta.


Beta 30. novembra 2021. 15:35\nCentar za slobodne izbore i demokratiju (CeSID) saopštio je danas da po nalazima istraživanja o tražnji za digitalnim veštinama i kompetencijama medijskih profesionalaca, mediji prepoznaju značaj usavršavanja digitalnih veština u medijskom sektoru.\nCeSID je naveo da spremnost da zaposlene u medijima pošalju na plaćene obuke koje bi za cilj imale unapredjenje digitalnih veština i kompetencija u medijskom sektoru pokazuje 75 odsto medija u Srbiji.\nPrecizirano je da je medju njima 55 odsto medija koji ističu da je ovo važna tema za obuke kao i 20 odsto onih koji bi bili spremni, „iako veruju da ima i bitnijih tema“.\nUpitani da li bi oni kao medij bili spremni da sami organizuju ili plate obuke za zaposlene u cilju unapredjenja digitalnih veština i kompetencija, njih 27 odsto je odgovorilo da su spremni i da veruju da je to jedna od važnijih tema za obuke.\nCESID je naveo i da je njih još 16 odsto odgovorilo da bi bili spremni, „iako veruju da ima i bitnijih tema“.\nUkazano je i da su to nalazi iz istraživanja o tražnji za digitalnim veštinama i kompetencijama medijskih profesionalaca na medijskom tržištu Srbije koje je tokom leta realizovao CeSID, uz podršku Misije OEBS u Srbiji.\nNavedeno je da „istraživanje pokazuje veliki prostor za unapredjenjem digitalnih veština, bez obzira na očit napredak u nekoliko poslednjih godina, a posebno za vreme pandemije“ koja je, kako je ocenjeno, „ubrzala sve digitalne procese unutar medija“.\nSkoro polovina medija (njih 46 odsto) veruje da je nivo digitalnih veština medju njihovim kolegama u sektoru dobar a dve petine medija smatra da su digitalne kompeticije osrednje (40 odsto), navodi se usaopštenju.\nDodaje se i da je 14 odsto medija navelo da su digitalne veštine u medijskom sektoru odlične.\nUkazano je da medijski profesionalci uočavaju zavisnost izmedju nivoa digitalne pismenosti i kvalitetnijeg funkcionisanja medija, „pa tako 74 odsto medija navodi da veća digitalna pismenost u velikoj meri može da doprinese kvalitetu rada medija“.\nU pogledu tehničkih i IT veština, ukupno 70 odsto medija prepoznaje potrebu za daljim usavršavanjem u oblasti montiranja snimljenog sadržaja u TV prilog ili u neki drugi video sadržaj za digitalnu platformu.\nNavedeno je i da 61 odsto medija ima potrebu za obukama kada je u pitanju rukovanje tehničkom opremom koju koriste, dok njih 84 odsto ima potrebu za obukama iz oblasti korišćenja platformi za razmenu sadržaja i saobraćaja.\n„Kada je reč o PR, softverskim i dizajnerskim veštinama, 83 odsto medija ističe potrebu obuka u oblasti kreiranja i postavke digitalnih strategija i planova i u oblasti zaštite bezbednosti oglašivača (brand safety)“, naveo je CeSID.\nUkazano je i da 84 odsto medija ima potrebe za unapredjenjem veština u korišćenju sistema merenja posećenosti medija (audience measurement), dok je korišćenje naprednih tehnoloških platformi (ad serving, programmatic platforms) za unapredjenje prodaje oglasnog prostora na digitalnim kanalima prepoznato kod 84 odsto medija.\nDa su im neophodne obuke iz korišćenja dizajnerskih programa reklo je 78 odsto medija, dok je 61 odsto medija prepoznalo potrebu za obukama iz oblasti održavanja veb sajtova na nekoj od dostupnih platformi, preneo je CeSID.\nIstraživanje je pokazalo da je kod planiranja obuka neophodno osigurati kontinuitet jer se, zbog dnevnih obaveza, brzo gubi korak s dramatično ubrzanim IT i tehnološkim promenama.\nDodaje se ida je istraživanje pokazalo „i da je neophodno uvažiti generacijske razlike u medijima koje su uzrok različitih nivoa znanja zaposlenih, ali i njihove različite motivacije za učešćem u obukama“.\nU planiranju obuka, po istraživanju, moraju da se uzmu u obzir specifičnosti vrste medija (TV, radio, štampa, onlajn portali), regionalna distribucija (nacionalno, regionalno, lokalno) i veličina, pošto su potrebe drugačije za male, srednje i velike medijske kuće.\nIstraživanje u okviru projekta „Podrška odlučivanju zasnovanom na podacima na medijskom tržištu rada: unapredjenje digitalnih sposobnosti medijskih profesionalaca“ je imalo za cilj da analizira tražnju na medijskom tržištu za digitalnim veštinama i kompetencijama medijskih profesionalaca.\nUradjeno je sa različitim grupama medijskih profesionalaca (donosioci odluka/seniorske pozicije u medijima, akademska zajednica i medijske asocijacije) u Srbiji i uz kombinaciju kvantitativnih (anketa) i kvalitativnih metoda (dubinski intervjui i fokus grupe).\nKompletno istraživanje je dostupno na https://bit.ly/3I98PBK.


FoNet portal :: Svet :: Izbori na jesen\nNajava visokog predstavnika u BiH Kristijana Šmita\n28. 01. 2022. 18:26 | FoNet | Bojan Bednar\nSARAJEVO - Visoki predstavnik u Bosni i Hercegovini (BiH) Kristijan Šmit pozvao je sve političke snage u toj državi da konstruktivno rade na novom izbornom zakonu i istakao da će opšti izbori biti održani na jesen 2022. godine, sa ili bez novog izbornog zakona.\n"Izbori moraju da odražavaju volju birača, a moderan izborni zakon koji osigurava transparentne izbore po utvrđenim demokratskim standardima i u skladu s odlukama Evropskog suda za ljudska prava u interesu je svih“, poručio je Šmit, a prenosi Radio-televizija BiH.\nŠmit je naglasio da važeći izborni zakon precizno uređuje izbore i da će, u slučaju da ne bude izmenjen, izbori biti održani u skladu s odredbama tog zakona, uz zaključak da "o tome nema pregovora". (kraj) is/bdb/nm\nIzbori BIH izborni zakon KRISTIJAN ŠMIT