Podgorica: Dojava o podmetnutoj bombi u Hiltonu! | Mondo.Me Prod\nPodgorica Dojava o podmetnutoj bombi u Hiltonu\n1. October, 14:35\nPodgorica: Dojava o podmetnutoj bombi u Hiltonu! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n14.04.2017. / 23:19 23:21\nAutor mondo.me 14.04.2017. / 23:19 23:21\nJoš jedna dojava o podmetnutoj bombi u Podgorici! Ovog puta eksplozivna naprava podmetnuta je navodno u hotelu Hilton!\nDan nakon što je za sada NN lice dojavilo da je u poslovnom centru Capital Plaza podmetnua bomba, stigla je ista informacija i najluksuznijem hotelu u Podgorici. Da li je, kao i sve prethodne minulih dana, riječ o lažnoj dojavi, utvrdiće specijalni tim policije koji treba da obavi kontrolu.\nU hotelu je u trenutku dojave o podmetnutoj bombi bilo više od sto gostiju koji su nez panike napustili objekat. Nekoliko radnika hotela čeka ispred zgrade da antidivezioni tim MUP-a crne Gore obavi kontrolu.\nU prethodnih sedam dana stigle su četiri lažne dojaveo podmetnutim bombama u Podgorici. Neko se neslano šalio (ili je riječ o drugim namjerama), dojavljujući da je bomba podmetnuta u diskoteci Beagle, šoping mol Delta City, hotelu Hemera i Capital Plazi.


Javni poziv – KŠC "Bl. Ivan Merz" Banja Luka\nPosted on siječanj 15, 2020siječanj 19, 2020 by admin\nOpća gimnazija Katoličkog školskog centra u Banjoj Luci objavljuje JAVNI POZIV za dostavljanje ponuda za izvođenje maturalne ekskurzije u školskoj 2020./2021. godini.\nVidi JAVNI POZIV\nNagrade za inovativne nastavnike\nBožić fest 2019.


Dodeljene ovogodišnje nagrade za literaturu - 2002-12-03\nZadužbina amerièkih izdavaèa je ukazala da su nominovani autori dvadeset knjiga prezentirali “fascinantan raspon tema, ideja i likova.“ Predsednik žirija za publicistièka dela Kristofer Meril je ukazao da je sa svojim kolegama uoèio zadivljujujuæu tematsku raznolikost kandidata za ovogodišnje nagrade.\n“Istražen je svaki deliæ amerièkog života - od svakodnevnih navika do ubistava i svega što je izmedju ta dva ekstrema. Istorièari, biografi, memoaristi, prirodopisci, nauèni i politièki pisci sintetizuju enormnu kolièinu informacija i argumenata. Najviše su nas impresionirali oni pisci koji su nam otkrili svet na nov, smeo naèin.“\nPublicistièko delo godine je treæa knjiga Roberta Kara o amerièkim predsednicima pod naslovom “Gospodar Senata: godine Lindona Džonsona.“ Karo nije mogao da prisustvuje sveèanosti u Njujorku. Ukazao je, medjutim, u svojoj pismenoj poruci da smatra da u svojim biografskim delima ne kazuje samo o životu èuvenih liènosti nego i o politièoj moæi, o sticanju i upotrebi te moæi i naèinu na koji ona utièe na ljude koji su joj podvrgnuti. Karo je izrazio zahvalnost predmetu svoje knjige. Njegovu pismenu poruku je proèitao njegov izdavaè Soni Mehta.\n”Zahvalan sam takodje Lindonu Džonsonu, trideset šestom predsedniku Sjedinjenih Država. Zaista sam sreæan što sam pratio karijeru Lindona Džonsona i pokušao da razmrsim i razumem manipulacije i sredstva koja je koristio da bi stekao politièku moæ.“\nNagrada za beletristiku je dodeljena Džuliji Glas za njen prvi roman pod naslovom “Tri juna.“ Glasova istražuje u svom debitantskom delu ljubav u životu jedne škotske porodice koja se miri sa prošlošæu i okreæe buduænosti. Vremenski okvir èine tri leta. Prema reèima nagradjene debitantkinje , knjige prenose èitaoce u svaki kutak sveta.\n”Knjige su zadivljujuæi predmeti koji su veoma prisni, ali se preobraze u nešto sasvim drugo kada ih èitate. Knjiga može biti morski jedrenjak, magièna zeèja rupa, kuæa na drvetu, famozno raskošan dezert, mudra, opora baka koju ste izgubili dok ste bili suviše mladi da bi vam bila potrebna. “\nPrema reèima predsednika žirija za belestristiku Boba Šakoèisa, prvi romani su ostavili dubok utisak 2002.\n”Dve hiljade druga godina u amerièkoj beletristici predstavlja pre svega drugog izvrstan nastup debitanata. Zzelim da odam priznanje gomili èudesnih beba. Ti debitanski i spektakularni drugi po redu romani poseduju literarni horizont slièan artiljerijskoj baražnoj vatri i nagoveštavaju novu generaciju briljantnih pisaca u novom amerièkom stoleæu.“\nNagrada za poeziju je dodeljena Rut Ston za zbirku pesama pod naslovom “U sledeæoj galaksiji.“ Pesnikinja sagledava u njoj svet kao žena zašla u osamdesete godine koja strasno želi da sazna kako svet funkcioniše. Nagrada za omladinsko književno delo pripala je Nensi Farmer za futuristièku prièu “Kuæa škorpije“ o klonu koji s mukom nastoji da shvati svoju egzistenciju. Poznatom romanopiscu Filipu Rotu dodeljena je Medalja 2002. za znaèajan doprinost amerièkoj literaturi. Rot je tokom svoje èertdesetogodišnje karijere osvojio mnoge književne nagrade , ukljuèujuæi dve nagrade Zadužbine amerièkih izdavaèa.


Usluge | Događaji i izlasci : Izrada fotografija 09.09.2019 - ID 83172807 - KupujemProdajem\nUsluge | Događaji i izlasci > Foto i video usluge > ID oglasa: #83172807 (postavljen: pre nedelju dana)\nDa li Vam se ikad desilo da promenom Vaseg mobilnog telefona, foto-aparata, izgubite Vama drage fotografije?\n- Nema kome nije.\nOvekovecite Vama drage fotografije po najpovoljnijim cenama u zemlji a i regionu!\nVrsimo uslugu izrade Vasih fotografija sa Ink-Jet tehnologijom (najnovija u Svetu) i profesionalnim Epson masinama i bojama.\nSve sto treba je da nam fotografije za stampu distavite na e-mail, Viber ili Whats App (pozeljno preko e-mail. a) i u najkracem roku dobicete Vase fotografije na kucnu adresu.\n10x15cm - 50 dinara/komad\n13x18cm - 65 dinara/komad\nA4 (21x29.7cm) - 100 dinara/komad\nTakodje radimo i sve druge formate, vece ili manje, pitajte za cenu.\nMinimalna kolicina porudzbine je 300 dinara.\nCena dostave moze biti 80 dinara, ko zeli da uplati unapred i sliku da posaljem kao preporuceno pismo!\nGarancija koju ja dobijem uz repro materijal, da slika nece da izbledi je 100 (sto) godina.\ne-mail: ssmajica@gmail. com


Na Google mapama skriveno preko 40 filmskih klasika za besplatno gledanje – Bosonoga\nNa Google mapama skriveno preko 40 filmskih klasika za besplatno gledanje\nBrojni omiljeni britanski filmski naslovi biće raštrkani po Google mapama, izazivajući ljubitelje filma da ih pronađu i gledaju besplatno.\nInicijativu “virtualni lov na film”, pokrenuo je Google u sklopu kampanje Google Pixel koji će predstaviti mobilno kino tokom ovog mjeseca u saradnji sa Britanskim filmskim institutom.\nTragovi u vezi sa lokacijama na kojima su filmovi postavljeni biće objavljeni uoči same potrage za ostvarenjima među kojima su “Skyfall”, “Shaun of the Dead”, “Phantom Thread” i “Wallace i Gromit: Curse of the Were-Rabbit”.\nKorisnici će moći pretraživati mapu Velike Britanije kako bi pronašli ključne lokacije slijedeći brojne tragove, a filmovi će tada biti dostupni za gledanje sa bilo kojeg mjesta.\nUčesnici će morati osigurati da se njihov mobilni uređaj poveže sa 5G mrežom kako bi mogao da pogleda pronađeno ostvarenje.\nPrethodni članak"The New Mutants" (2020): Da li je ovo najgori film iz X-Men franšize?\nSledeći članakDok čekamo petak i novi album, AC/DC objavili još jedan singl (AUDIO)


"Budva 3": Vukčević danas saslušava još jednog svjedoka?\nRASPODJELA STANOVA U TQ PLAZA\nNovi svjedok bi, prema nezvaničnim informacijama “Vijesti”, tužiteljki Vukčević trebalo da priča o svojim saznanjima o raspodjeli kvadrata u poslovnom centru TQ Plaza u Budvi\n21.08.2015. 06:18h Ažurirano: 21.08.2015. 06:18h\nSpecijalna tužiteljka Lidija Vukčević saslušaće danas još jednog svjedoka u predmetu koji se vodi protiv 13 sadašnjih i bivših čelnika Budve, i tamošnjih biznismena, osumnjičenih da su zloupotrebom službenog položaja oštetili opštinsku kasu za oko deset miliona eura.\nTrinaest Budvana tužilaštvo sumnjiči da su višemilionsku štetu budžetu Budve napravili zaključivanjem ugovora o izgradnji kompleksa “TQ Plaza” i koncertnog platoa na plaži Jaz.\nNovi svjedok bi, prema nezvaničnim informacijama “Vijesti”, tužiteljki Vukčević trebalo da priča o svojim saznanjima o raspodjeli kvadrata u poslovnom centru TQ Plaza u Budvi.\nDanašnji svjedok treći je koji će pred Vukčevićevom pričati o poslovima budvanskog rukovodstva.\nVukčevićeva je u utorak satima saslušavala vlasnika preduzeća “Carinvest” Marka-Bata Carevića iz Grblja. On je, navodno tužiteljki detaljno pričao o zaduženjima svoje firme prilikom izgradnje platoa na plaži Jaz, tvrdeći da je u tom poslu prevaren.\nPar dana prije njega detaljnu izjavu tužiteljki je dao i svjedok saradnik Kuljača, a nakon toga su inspektori Odsjeka za suzbijanje organizovnog kriminala po nalogu specijalnog tužilaštva, ušli u Opštinu Budva.\nOni su se u zgradu Opštine uputili kako bi pribavili dodatnu dokumentaciju u vezi sa izgradnjom kompleksa “TQ Plaza” i koncertnog platoa na plaži Jaz, ali i za sve kapitalne projekte koji su u metropoli turizma ugovoreni u proteklih osam godina.\nAktuelni predsjednik Opštine Budva Lazar Rađenović, savjetnik premijera Aleksandar Tičić, brat i kćerka visokog funkcionera DPS-a Svetozara Marovića - Dragan Marović i Milena Marović-Bogdanović, zatim tašta Svetozarevog sina Miloša Marovića, Dragica Popović koja je službenica Sekratarijata za investicije, ali i njena koleginica Milojka Kovačević, glavna administratorka Snežana-Žana Šćepanović, seketarka za prostorno planiranje Danijela Marotić, v. d. direktora budvanskog Vodovoda Milenko Medigović, nekadašnji sekretar za zaštitu imovine Novak Klisić, ali i inženjer geodezije Đorđije Pavlović, bivši direktor “Tradeunique Montenegra” Goran Bojanić i bivši gradonačelnik Budve Rajko Kuljača, uhapšeni su prošlog četvrtka u cik zore.\nNakon hapšenja Kuljača se nagodio sa Specijalnim tužilaštvom da u postupcima “TQ Plaza” i “Jaz” bude svjedok saradnik. Ostale uhapšene, i službenika Opštine Budva Miodraga Samardžića, koji je naknadno saslušan, tužilaštvo tereti da su se udružili u kriminalnu grupu i napravili višemilionsku štetu opštinskoj kasi.\nDan nakon hapšenja, tužiteljka je ukinula pritvor svim osumnjičenim ženama, a istražni sudija je iza spuških rešetaka “smjestio” Rađenovića, Marovića, Tičića, Medigovića, Klisića i Pavlovića. Sudija je istovremeno odredio mjere nadzora osumnjičenom Bojaniću.\nAdvokati osumnjičenih žalili su se na odluku istražnog sudije, tražeći ukidanje pritvora, ali su njihove žalbe odbijene kao neosnovane.\nMilena Marović BogdanovićAleksandar TičićLazar RađenovićDragan Marović


Tržišno rešenje: Tuesday, June 3, 2008\nBojan Krišto, direktor aerodroma, je u pravu kada traži da JAT plaća punu cenu aerodromskih usluga kao što je Marko već objasnio. To je tržišni potez i pretpostavljam da bi se zalagao za naplatu pune cene usluga čak i da Srbija nije potpisnik pomenute konvencije kao što bi radio svaki odgovorni direktor jednog preduzeća.\nMeđutim, izgleda da se poziva na tržište samo kada to ide na ruku instituciji koju vodi. Pre neki dan je Novostima rekao kako smatra da bi država i lokalne samouprave trebalo da subvencionišu lokalne aerodrome. Naš je interes da ispitamo mogućnost ulaganja u te aerodrome u Kraljevu i Užicu. Oni ne mogu biti profitabilni, ali smatram da bi država i lokalne samouprave trebalo da investiraju u te objekte, kako bi se i u tim regionima razvila privreda, turizam, transport voća i povrća u EU.\nBojan Krišto bi trebalo da se odluči da li su subvencije generalno dobre ili loše i onda da se principijelno drži tog stava, a ne da koristi tržišne ili intervencionističke argumente u zavisnosti od interesa preduzeća koje vodi. Bojim se da njegovi tržišni argumenti gube na kredibilitetu ukoliko ih koristi po potrebi.\nat Tuesday, June 03, 2008 posted by Lazar Antonić 23 comments:\nHajek na Katalaksiji\nHajekov intervju Reason magazinu iz 1977 možete čitati na Katalaksiji. Intervju na jezgrovit način sažima mnoge glavne Hajekove poente, od monetarne politike, preko zaposlenosti, socijalne pravde, metodoloških pitanja. Meni se posebno dopao sledeći fragment o čikaškoj školi:\n"Fridman je arhi-pozitivista koji veruje da ništa ne sme ući u naučni argument osim onoga što je empirijski dokazano. Moj argument je da pošto mi znamo toliko mnogo detalja o ekonomiji, naš zadatak je da povežemo naše znanje u uređenu celinu. Skoro da nam ne treba ni jedna nova informacija. Naš veliki problem je da preradimo ono što već znamo. Mi ne postajemo mnogo pametniji zahvaljujući statističkim informacijama osim u dobijanju informacija o posebnoj trenutnoj situaciji. Ali u teoriji, mislim da nas statističke studije ne vode nikuda."\nat Tuesday, June 03, 2008 posted by Ivan Jankovic 7 comments:\nJavna je tajna da beogradski aerodrom već godinama subvencioniše JAT tako što im odobrava popuste od 50-70% u odnosu na cene koje naplaćuje ostalim aviokompanijama. Praksa naplaćivanja niže cene domaćoj kompaniji je zabranjena konvencijama Međunarodne organizacije za civilnu avijaciju, a tu konvenciju je potpisala i Srbija. Naravno, ostalim aviokompanijama koje lete za Beograd je bilo veoma teško da dokažu da beogradski aerodrom naplaćuje različite cene i da subvencioniše JAT, tako da se ništa nije dešavalo.\nAli, ne više. Direktor JAT-a je izašao u javnost sa pričom da beogradski aerodrom više neće da im odobrava popust. Time je izložio aerodrom riziku da ga tuže ostale aviokompanije koje lete iz Beograda.\nAko je direktoru JAT-a bitno da smanji troškove, predlažem da za početak zatvori predstavništva u Njujorku, Torontu, Sidneju i Melburnu, budući da tamo JAT ne leti već više od 15 godina. Koliko može da košta zakup apartmana na Madison aveniji?\nat Tuesday, June 03, 2008 posted by Marko Paunović 4 comments:


Budite aktivan učesnik u teatru\nVečeras u Beogradu u Bitef teatru CEDEUM predstavlja „Snop svetlosti“, gostovanje ERGstatus plesnog teatra u Darmštadtu u Nemačkoj. Ukoliko želite da se oprobate kao glumac ili na bilo koji način aktivno učestvujete u teatru, ovo je prava prilika za vas.\nSnop svetlosti je interaktivan oblik prezentovanja novih pozorišnih inicijativa kroz formu otvorene predstave, radionice, dijaloga sa publikom, razgovora, diskusija, video prezentacija sa različitim grupama koje drugačijim formama scenskih umetnosti neguju aktivan stvaralački i istraživački rad, kao i rad sa mladim ljudima, otvarajući time poseban prostor gde će nove inicijative biti dostupne u posebnom svetlu. Nakon predstave sledi dijalog sa publikom, a razgovor vode Ljubica Beljanski-Ristic i autori/učesnici u predstavi.\nCEDEUM – Centar za dramu u edukaciji i umetnosti osnovan je oktobra 1999. godine u Beogradu, ali njegovi osnivači kontinuirano deluju poslednjih dvadeset godina u ovoj oblasti kao promoteri interaktivnih metodologija, radioničarskog pristupa i upotrebe kreativne drame u radu sa decom, mladima i odraslima.\nStručnjaci okupljeni u CEDEUM-u su, pre svega, umetnici iz oblasti drame i pozorišta, umetnici iz likovnih, muzičkih, baletskih i drugih oblasti, zatim pedagozi, psiholozi, sociolozi, stručnjaci iz oblasti novih medija, pravnici i drugi, sa dugogodišnjim profesionalnim angažovanjem i međunarodnim iskustvom u radu i primeni drame u edukaciji i umetnosti.


BalkanMagazin :: Optužnica protiv Dauta Haradinaja\nOptužnica protiv Dauta Haradinaja\nčetvrtak, 10. avgust 2017 07:09\n(četvrtak 10. avgust, pregled najvažnijih tema na naslovnim stranama u srpskoj štampi)\nNagasaki, 09.08.2017 - ceremonija u Parku mira u Nagasakiju povodom 72. godišnjice nuklearnog napada na taj grad izvedenog 9. avgusta 1945. godine\nSud za zločine bivše Olobodilačke vojske Kosova (OVK) počinje sa radom, na prvoj optužnici biće Daut Haradinaj, brat mandatara za sastav kosovske vlade Ramuša Haradinaja. Agencija za borbu protiv korupcije ispituje da li je Aleksandar Vučić zloupotrebio premijersku funkciju, govoreći o predsedničkoj kampanji umesto o aktivnostima Vlade Srbije. Subvencije Er Srbiji 40 puta su veće od „profita“. Galenika će u septembru okušati sreću u još jednoj privatizaciji, do tada fabriku treba da napusti 500 ljudi –izgleda da je novi gazda već na vidiku. Telekomunikaciona kompanija „Telenor” prodala je svoju banku bugarskom investicionom fondu „River stiks kapital”.\nRim, 09.08.2017 - osveženje na fontani u Rimu\nTužilaštvo za zločine OVK podiže optužnicu protiv Dauta Haradinaja\nNa prvoj optužnici Specijalnog suda za zločine bivše Olobodilačke vojske Kosova (OVK) biće Daut Haradinaj, brat mandatara za sastav kosovske vlade Ramuša Haradinaja, prenosi Blic.\nPozivajući se na pouzdane izvore, "Sputnik“ navodi da bi, osim za zločine koje je počinio u uniformi OVK, Daut Haradinaj mogao da odgovara i za veze sa Al kaidom i Islamskom državom.\nBrat Ramuša Haradinaja biće optužen za zločine počinjene u Glođanima 1998. godine, kada je jedinica, koju je on predvodio kao jedan od komandanata OVK, napala policijsku stanicu i ubila srpskog policajca Miodraga Otovića.Osim toga, grupa koju je Haradinaj predvodio odgovorna je i za zastrašivanje i ubistva Srba i Albanaca lojalnih srpskim vlastima u istom periodu u okolnim mestima.\nCIA je objavila dokaze da se u Albaniji sastao sa pokojnim vođom Al kaide Osamom bin Ladenom, kada je bio gost tadašnjeg albanskog predsednika Salija Beriše.Ima naznaka da je posle tog susreta oformljeno više džihadističkih ćelija u južnoj srpskoj pokrajini Kosovu i Metohiji i u Albaniji.Prema istim izvorima, Daut Haradinaj je ispred komande Kosovskog zaštitnog korpusa bio zadužen za koordinaciju rada nekada sa Al kaidom, a sada sa pripadnicima "Islamske države".\nLondon, 09.08.2017 - kvalifikacije u skoku u dalj za žene na Svetskom atletskom prvenstvu (Wolrd Athletics Championships): Ivana Španoviæ (Srbija)\nVučić pod istragom Agencije za borbu protiv korupcije\nAgencija za borbu protiv korupcije mogla bi javno da upozori predsednika Aleksandra Vučića jer je bar sedam puta zloupotrebio premijersku funkciju govoreći o predsedničkoj kampanji umesto o aktivnostima Vlade Srbije, piše u Danasu.\nIz Agencije za borbu protiv korupcije potvrdili su za list da je „u toku postupak provere“ da li je bivši premijer prekršio zakon kojim se zabranjuje zloupotreba funkcije za promociju političkih stranaka.\nUkoliko Agencija utvrdi da je Vučić prekršio ovaj član zakona mere kojima može da ga sankcioniše se ograničene - može mu se izreći mera upozorenja i mera javnog objavljivanja odluke o povredi zakona.\nNovi Sad, 09.08.2017 - prikaz operativnih sposobnosti Rečne flotile na reci Dunav\n„Galenika” će u septembru okušati sreću u još jednoj privatizaciji. Resorno ministarstvo privrede najavilo je raspisivanje tendera na kome će ovoga puta biti ponuđeno na prodaju više od 90 odsto kapitala ove farmaceutske industrije. Država će do tolikog udela doći konverzijom svojih potraživanja, piše u Politici.\nNajavljen je još jedan program dobrovoljnog odlaska, u kojem fabriku treba da napusti 500 ljudi.Oni koji se na to odluče dobiće otpremninu od 400 evra po godini radnog staža. Država, po zakonu, ne može da im da više od 200 evra, koliko dobijaju radnici u drugim preduzećima, pa će ostatak do 400 evra dodati budući gazda. To navodi na zaključak da je novi gazda već na vidiku, ali u Ministarstvu privrede to nisu potvrdili.\nNa pomolu rešenje sa Hrvatskom?\n“Nerazumne mere bole Zagreb”, piše u Novostima pod naslovom “Hrvatsku pogodio carinski boomerang”. List tvrdi kako “na granici sa Srbijom propada 575 tona njihove robe, u petak možda pada rampa”.\nSubvencije Er Srbiji 40 puta veće od „profita“\nAvio-kompanija Vlade Srbije i Etihada ostvarila je dobit od 900.000 evra. Subvencije Er Srbiji 40 puta su veće od „profita“ , objavljuje Danas.\nTokom 2015. i 2016. godine Etihad je pozajmljivao Er Srbiji novac uz visoke kamate.\nTelenor prodao banku bugarskom investicionom fondu\nTelekomunikaciona kompanija „Telenor” prodala je svoju banku bugarskom investicionom fondu „River stiks kapital”. Investicioni fond kupiće 85 odsto udela u Telenor banci, dok će „Telenor” zadržati 15 odsto vlasništva, prenosi Politika.\n„River stiks kapital” kupiće 85 odsto udela, dok ostatak zadržava telekomunikacioni operater.\nPritvorski predmeti putuju GSP-om u najlon kesama\nUmesto službenim vozilom, pritvorski predmeti iz Prvog osnovnog suda u Beogradu u Viši i Apelacioni putuju gradskim prevozom. Od avgusta prošle godine, kad je krivično odeljenje ovog suda iz Palate pravde preseljeno u zgradu SIV 2 u Novom Beogradu, ovo je, kako kaže Politikin sagovornik iz ovog suda, postala uobičajena praksa.\nPredmete, prema njegovim rečima, do drugih sudova nose dostavljači, i to u najlon kesama.\nZaposlenima u sudovima obećano da će im biti dostavljeno neko od vozila oduzetih od okrivljenih po Zakonu o oduzimanju imovine stečene krivičnim delom.\nImamo odgovor na svaki ishod kosovske krize\nPredsednik Srpske liste Goran Rakić tvrdi da srpski politički predstavnici na Kosovu i Metohiji nisu doneli odluku o stupanju u bilo kakve koalicije u južnoj srpskoj pokrajini. U razgovoru za Politiku navodi da će odnos ove stranke Srba sa Kosova i Metohije prema pojedinim albanskim partijama u predstojećem periodu zavisiti isključivo od toga da li će pokazati razumevanje za probleme i želje srpskog naroda na Kosovu i Metohiji.\nDruštvo na KiM je duboko podeljeno, i jedino oko čega su svi albanski politički akteri do sada bili saglasni jeste želja da se srpski narod što više obespravi, kaže Rakić. List ga u naslovu intervjua citira: Imamo odgovor na svaki ishod kosovske krize.\nPušteni iz kosovskog pritvora Srbi I Rusi\n„Sa ćerkine svadbe u kosovski zatvor“, piše u Novostima pod naslovom „Kosovske vlasti oslobodile grupu Srba i Rusa: Platili kauciju od po 250 evra”.\nKosovske vlasti oslobodile su u sredu uveče oko 21,00 sat jedanaestoro srpskih i ruskih državljana koje je kosovska policija uhapsila u utorak popodne na administrativnoj liniji podujevske opštine. Naime, prema saznanjima Novosti oni su oslobođeni pošto su platili kauciju od po 250 evra koja jedino nije izrečena ruskoj maloletnici.\n- Goran i Zoran Perović, sa suprugama i decom, ali i prijateljima iz Rusije, uglednim i uticajnim biznismenima i njihovim devojkama vraćali su se automobilima iz pravca Medveđe, gde je jedan od braće udavao kćerku. Međutim, nedaleko od ulaza u selo, na samoj amdinistrativnoj liniji, uhapsila ih je kosovska policija i sprovela u pritvor u Lužane kod Podujeva - ispričao je Novostima jedan meštanin Medragovca i rođak uhapšenih Perovića.\nSvih jedanaestoro su, prema saznanjima ovog lista, u sredu ujutru sprovedeni u pritvor u Prištini, jer u podujevskom zatvoru nema tužioca za maloletne. U slučaj, o kojem su obavešteni Advokatska komora Kosova i Kancelarija za vezu Rusije u Prištini, uključio se i Dejan Pavićević, oficir za vezu Beograda u Prištini.\nZhangzha, 09.08.2017 - spasioci u gradu Džangdža u provinciji Sečuan na jugu Kine, koju je pogodio snažan zemljotresM u kojem ima poginulih, a pojedine oblasti ostale su bez struje i telefonskih linija\nTužilaštvo: Čekamo identifikaciju napadača na novinare Vajsa i Insajdera\nMUP i dalje ne dostavlja Tužilaštvu informacije o svim napadačima na novinare tokom mitinga SNS, objavljuje Danas , a u naslovu citira tužilaštvo: „Čekamo identifikaciju napadača na novinare Vajsa i Insajdera“.\nSvi peru ruke od zloupotrebe dece u političke svrhe\nPredsednik odbora SNS u Gadžinom Hanu i njegov zamenik različito tumače incident sa zastavom SNS i fudbalerkama Mašinca, piše u Danasu pod naslovom: „Svi peru ruke od zloupotrebe dece u političke svrhe“.\nOpasni poremećaji disanja tokom sna\nIako na prvi pogled deluje da je poremećaj disanja prilikom spavanja bezazleni problem, lekari upozoravaju da je veoma važno da se na vreme otkrije kako bi se sprečile opasne posledice po zdravlje, piše u Politici.\nČesto se dešava da čovek i ne zna da ima problem, a njegovi najbliži uočavaju da dosta glasno hrče, da je u toku dana pospan, žali se na glavobolju, depresivan je i ima smanjen libido. Lekari objašnjavaju da se problem može pojaviti i u dečijem uzrastu, kada se kod mališana mogu javiti slabija koncentracija i pažnja, kao i nervoza zbog neispavanosti.\nIzbeglice u Libiji u začaranom krugu\nUjedinjene nacije su podržale misiju italijanske mornarice koja se bori protiv krijumčarenja ljudi u libijskim vodama, a pošto je britanska nevladina organizacija Oksfam objavila izveštaj u kojem se navodi da takvi napori stvaraju "začarani krug" zlostavljanja i smrtnosti među migrantima, prenosi Danas.\nGasan Salam, specijalni izaslanik UN za Libiju, rekao je u utorak da je "saradnja i transparentnost između Italije i Libije najkonstruktivniji način" da se krijumčari spreče da malim čamcima prevoze ljude preko Sredozemnog mora do Evrope. "Sada imamo priliku da smanjimo priliv i organizujemo izbegličke kampove u Libiji", rekao je Alfano.\nU izveštaju Oksfama koji je objavljen juče se navodi da taj plan predstavlja "najnoviji pokušaj da se ljudi spreče da dođu do Evrope". U njemu se naglašava da "njihovo vraćanje na libijsku obalu stvara začarani krug u kojem ljudi očajnički pokušavaju da pobegnu od zlostavljanja i smrti, a evropske snage ih u tome sprečavaju."\nUkrali 450 kilograma bakra pod naponom od 25.000 volti\nNe obazirući se na napon od 25.000 volti, lopovi su juče dva sata posle ponoći pokidali i pokrali oko 300 metara kontaktne mreže u stanici Zuce, smeštenoj između Vrčina i Belog Potoka, na pruzi Beograd – Mala Krsna – Velika Plana, piše Politika.\nPljačkaši su odneli oko 450 kilograma bakra i napravili direktni štetu veću od 20.000 evra. Lopovi najpre motkama obavijenim meterijalom koji je dobar izolator izazovu kratak spoj, a zatim obave pljačku.\nCena popravke ovog dela železničke infrastrukture biće mnogo veća jer ovakve štete, kako navode u „Infrastrukturi Železnice Srbije”, izazivaju dodatne kvarove, ali i znatno povećavaju troškove očuvanja bezbednosti saobraćaja na prugama.\nPod najavom „šokantno otkriće“, u Informeru piše da je „ministar kulture Vladan Vukosavljević 31. maja, na dan zakletve predsdnika Srbije, odobrio da se milioni iz državnog budžeta daju za Danas, Kurir, NIN, Vreme, Nedeljnik, NUNS, CINS...“ Tabloid ovo objavljuje pod naslovom „Ludilo, vlada plaća da pljuju Vučića!?“\n„Vučić vraća orla na krov zgrade Predsedništva“, piše u Novostima. „Čuveni simbol sleće na novi dvor“, tvrdi ovaj list, pod najavom „Novosti saznaju“.\nAlo donosi „ispovest vladike Filareta“ pod naslovom „Dajte mi sobu da ne živim na ulici!“\nPretnje iz tabloidne redakcije\nPreti veliki rat – najavljuje Informer pod naslovom „Tramp baca nuklearku na Kima?!“\nPyongyang, 09.08.2017 - desetine hiljada građana okupilo se u Pjongjangu noseći transparente i propagandne slogane, na protestu zbog novih sankcija koje su UN nametnule Severnoj Koreji zbog njenog nuklearnog programa\nSrpski telegraf objavljuje “strategiju ruskog predsednika” pod naslovom “Putinov plan za Srbiju u tri tačke”. Ovaj tabloid I nabraja te tačke: “1) Dugoročne garancije da nećemo uvesti sankcije Kremlju, 2) Formiranje slobodne carinske zone između Moskve I Beograda I 3) Definitivno rešenje statusa humanitarnog centra u Nišu”.\nPored ovoga, list citira “Zotova, ruskog analitičara”, rečima: “Putin će se obrušiti na svakog ko pokuša da upropasti njegove odnose sa Srbijom”.\nTrka za gradonačelnika\nUz najavu “trka za gradonačelnika”, Kurir objavljuje naslov “Vesić, Karić I Čeda napravili haos u SNS”.\nUhvaćeni u krađi?\nAlo objavljuje “izveštaj američke policije o hapšenju Zorana Bašanovića”, pod naslovom “Savetnik Zaeva sa ženom krao po prodavnicama”.\nEnglezi su priznali da ima 30 zaraženih učesnika atletskog prvenstva sveta. Svi oboleli bili su smešteni u „Tauer hotelu” u Londonu, objavljuje Politika.\nBritanski zdravstveni propisi sprečili Makvalu da trči u finalu: reprezentativca Bocuane nisu pustili da uđe na stadion i učestvuje u nadmetanju na 400 m jer mu nije istekao karantin od 48 časova o kojem ga niko nije obavestio.\nČini se da želja Organizacionog komiteta 16. atletskog prvenstva sveta i Međunarodne asocijacije atletskih federacija (IAAF) da gurne pod tepih „slučaj Makvala” nije uspela i to pre svega jer nije postojala nikakva komunikacija sa rukovodstvima atletskih reprezentacija 203 zemlje koje učestvuju na šampionatu, pa čak ni sa delegacijom Bocuane u kojoj Isak Makvala ima status zvezde.\nEvropski fudbalski transferi kao polovina budžeta Srbije\nNa tri nedelje do kraja prelaznog roka, klubovi pet vodećih fudbalskih liga (Premijer, Bundesliga, La Liga, Serija A, Liga 1) za nove fudbalere potrošili više od 4,5 milijardi evra (4.544.656.000). Mančester je svetska „prestonica kupoprodaje igrača”, piše u Politici koja u naslovu konstatuje: Evropski fudbalski transferi kao polovina budžeta Srbije.\nPremijer liga je juče, tri sedmice pre kraja prelaznog roka, došla na nivo rekorda u potrošnji koji je postavljen prošle godine, kada je letnje tržište u engleskom fudbalskom prvenstvu zatvoreno sa računom od milijardu i 284 miliona evra. I pri tome, prema izveštajima revizorskih kuća, dugovi klubova se iz dana u dan rapidno – smanjuju.


Kovačica | ISTN\nTamiš je ravničarska reka ukupne dužine 359 km, od čega se 241 km njenog toka nalazi u Rumuniji, a 118 km u Srbiji. Izvire u severnom delu rumunskih Karpata, prolazi kroz ceo Banat i kod Pančeva se uliva u Dunav. Ploveći Tamišem “Internet Serbia Travel News” uplovljava u opštinu Kovačica.\nVaroš Kovačica, mesto ušorenih ulica i fasada živopisnih boja, nalazi se na tromeđi između Pančeva, Zrenjanina i Vršca. Kovačicom dominiraju Galerija naivne umetnosti osnovana 1955. godine pri Domu kulture “3. Oktobar” i Internacionalni centar naivne umetnosti “Babka”. U okviru galerije se povremeno organizuju razni kulturni događaji, među kojima je najveći “Kovačički oktobar”, tradicionalna smotra događaja iz života Slovaka u Vojvodini. Slavu Kovačičke škole naivnih slikara širom sveta su proneli Martin Jonaš, Zuzana Halupova, Jan Knjazovic, Martin Paluška i drugi.\nSmeštajni kapaciteti su različiti. U privatnim kućama (3*) cena noćenja se kreće od 480 do 590 dinara a u novootvorenom poslovno-rekreativnom centru “Relax” noćenje sa doručkom staje 2.600 dinara.


Proslava Vaskrsa u Patersonu USA\nBy vranjak.net on\t 17. Aprila 2015. Vijesti\nMike S 18. Aprila 2015. 17:52\nOva godina kod nas u nasoj patersonskoj parohiji(SPC Sv Jovan Preteca i Krstitelj)je u duhu proslave 40 godina Parohije.U pripremi je veliko slavlje,proslava je pocetkom oktobra,trajace dva dana.Prvi dan u nasoj crkvi u Patersonu dok je drugi dan i centralna proslava na nasem crkvenom imanju,Hope Township.\nIz Banja Luke nam stize SPD Jedinstvo za koje je dugo godina nastupao kao solista nas sadasnji svestenik Vladislav Radujkovic.Sa njima stize Njegovo Preosvestenstvo Episkop Banjalucki Gospodin Jefrem,kao i visoki gosti iz politickog vrha RS.\nTu je i nas Vladika Istocno americki Dr Mitrofan,kao i brojni visoki pravoslavni crkveni dostojanstvenici iz USA i Republike Srbije,kao i Ambasadori/Konzuli Srbije i BiH.\nPoslije Arhijerejske Liturgije je veliko narodno veselje,trenutno se vrsi izbor muzike i vokalnih solista-u svakom slucaju bice najeminentniji prestavnici “muzickog esnafa”.\nOcekujemo oko 2 000 gostiju,ogromne pripreme,samo raznjeva preko 100,u medjuvremenu treba izgraditi svecanu pozornicu,kao i ostale uslove za Sv Liturgoiju pod otvorenim nebom.\nAko neko planira na jesen putovanje u USA,eto prilike da se prisustvuje jednom lijepom,istorijskom,nadasve bogougodnom dogadjaju\nMike S 19. Aprila 2015. 12:24\nVjerovatno ste primijetili klupe u nasoj crkvi,rijetkost u starom kraju-vrlo cesta pojava u nasim pravoslavnim hramovima u USA. Za vrijeme liturgije se stoji,osim kada su carske dveri otvorene i kada svestenik vrsi propovijed.Naravno za vrijeme sluzbe na dan Vaskrsa carske dveri su otvorene stalno,vjernici znaju kada mogu malo “odmoriti noge”.Ponekad odem na sluzbu kod brace Rusa,nema klupa,treba izdrzati njihovu sluzbu od 3,5 do 4 sata.\nNista lose u tome,pogotovo za starije parohijane,bolje je da se sjedi i misli o Liturgiji nego da se stoji i razmislja o nogama.\nZoran 19. Aprila 2015. 19:36\nMike, svaka cast na izuzetnoj organizovanosti i solidarnosti mnogih nasih iseljenika koji se odazovu u tako velikom broju. Tako nesto je bilo u CH, ali je to sada sve proslost, i zive samo manji skupovi, koji se bore da opstanu. Zato sve cestitke organizatorima i nasim ljudima koji se odazovu na tako veliki skup. Pozdrav za sve Vas iz CH.\nMike S 20. Aprila 2015. 02:38\nVelika je razlika i uloga crkve ovdje i dole u starom kraju.Dole je to prevashodno duhovna uloga.Ovdje je crkva centar svega,duhovnosti,kulture,folklora,sporta, obrazovanja…..\nPri crkvi djeluje folklorno drustvo “Drina” cije sekcije broje stotinjak djece raznih uzrasta.Tu je i FK”Beli Orlovi”,moderna fudbalska igralista,prateci objekti i sl.Kolo Srpskih Sestara je vrlo aktivno,svake nedelje posle liturgije je rucak u crkvenoj sali.Namirnice za rucak su donacije nas parohijana,sav prilog od toga ide u crkvenu kasu,znacajna stavka u nasem budgetu.\nPri crkvi je i osnovna skola koja trenutno broji 93 ucenika.Nastava se odvija po planu i programu obrazovanja u Srbiji ,na kraju skolske godine ucenici dobivaju svjedocanstva o zavrsenom razredu i mogu nastaviti skolovanje u sledeci razred u Srbiji-rezime-priznati smo od strane Ministarstva obrazovanja Srbije kao skolska ustanova.\nCjelokupan drustveni zivot se odvija u crkvi,tu se slave rodjendani,svadbe,krstenja,opela,dace,parastosi ,promocije knjiga,razne pozorisne predstave i slicna kulturna desavanja.\nVjerski zivot je najaktivniji,redovnim liturgijama prisustvuje u prosjeku oko 120 vjernika,za vrijeme postova oko 180,dok je za vrijeme velikih praznika prisutno i do 600 vjernika.\nNajbrojniji smo mi Trebavci,Predsjednik CSO je Novo Pere Vasilica,ja sam racunovodja”sef trezora”.


SKAUT MANČESTER JUNAJTEDA: Ne valja što je večiti derbi važniji od reprezentacije - U pripremi\nHotSport»U pripremi»SKAUT MANČESTER JUNAJTEDA: Ne valja što je večiti derbi važniji od reprezentacije\nSKAUT MANČESTER JUNAJTEDA: Ne valja što je večiti derbi važniji od reprezentacije\n| 2015-01-18T10:15:30+00:00\t18. jan 2015. 10:14|2 Comments\nDugogodišnji skaut Mančester Junajteda Budimir Vujačić izjavio je da je srpski fudbal delom na stramputici budući da je utakmica Crvene zvezde i Partizana u Srbiji navijačima važniji od utakmica koja igra nacionalna selekcija Srbije.\nVujačić, koji je u Juanjtedu već devet godina, u razgovoru za Novosti kazao je da je sa pažnjom ispratio utakmice i „Orlova“, ali i „Večiti derbi“:\n– Uh, jesam, gledao sam meč sa Albanijom. Sve je to bilo toliko neprijatno… Međutim, ne želim da bilo šta komentarišem iz jednostavnog razloga što neću da pridajem važnosti nečijoj bezumnoj i bolesnoj ideji. Nažalost, loše sam se osećao i nekoliko dana kasnije – rekao je Vujačić.\nOn je dodao i da je bio na“večitom derbiju“ kako bi ispratio duel dva najveća srpska kluba:\n– Da, posle takvog, neprijatnog i neprijateljskog akta, očekivao sam da derbi protekne na višem navijačkom nivou. Nije, pa sam se ko zna koji put upitao: „Zašto neko radi protiv sebe“? Toliki naboj, kao da se samo dva dana ranije nije dogodio fudbalski pogrom na meču sa Albanijom. Kao da se ništa nije desilo, navijači oba tima su bili toliko naelektrisani, međusobno neprijateljski raspoloženi. Gledajte, igrao sam u Portugaliji, Porto, Benfika i moj Sporting ne mogu očima da se vide, navijači jednog kluba nikada ne idu na stadion rivala. Ali, kada je reprezentacija u pitanju, sve se zaboravlja i oni dišu kao jedan. Svi su Portugalci! – kaže skaut Junajteda.\nOn ne krije da mu izuzetno smeta što navijači najvećih klubova gaje određenu netrpeljivost čak i kada su na programu mečevi reprezentacije.\n– Naravno, smeta mi ta netrpljivost, kako mi ne bi smetala. Postoji nešto nezdravo, što sputava i igrače. Ne postoji kult reprezentacije, postoji samo kult dva kluba. I kada je kult Zvezde i Partizana jači od kulta nacionalnog tima, onda to ne valja, jednostavno, neobjašnjivo je. I šta se onda dešava, pogledate kako se za kockasti dres bore Hrvati i upitate se: „Da li je moguće da oni više vole svoju zemlju“? – kazao je između ostalog Vujačić za Novosti.\nTAGOVI: Crvena Zvezda, Mančester Junajted, Partizan, Fudbalska reprezentacija Srbije, Budimir Vujačić\nDragan 18.01.2015. at 10:23- Odgovori\t (0)\t (0)\nTo nije sam problem sa navijačima već i sa igračima, jer svaki od njih kaže da mu je gol u derbiju najbitniji u karijeri, o derbiju razmišljaju kao o utakmici života i smrti, pobednik sa navijačima peva uvredljive pesme protiv suprotnog tabora, nema više onog zdravog rivaliteta.\nAleksa 18.01.2015. at 15:42- Odgovori\t (0)\t (0)\nDragane nikad nije ni bilo …


EMIR SULJAGIĆ, ALARMANTNO: 'Ako Dodik sa istog mjesta sa kojeg je ubijeno 10.000 građana Sarajeva ponovi prijetnju nasiljem, onda zaista ne znam šta se snebivamo i koga čekamo...' | Slobodna Bosna\nEMIR SULJAGIĆ, ALARMANTNO: "Ako Dodik sa istog mjesta sa kojeg je ubijeno 10.000 građana Sarajeva ponovi prijetnju nasiljem, onda zaista ne znam šta se snebivamo i koga čekamo..."\nOštra reakcija direktora memorijalnog centra Srebrenica Emira Suljagića.\nDirektor Memorijalnog centra Srebrenica Emir Suljagić oglasio je na društvenim mrežama povodom najnovijih prijatnji ratom od strane Milorada Dodika.\n"Nije moje da ovo pišem, ali ljudi koji donose odluke u Sarajevu, imaju legitimitet i zakonitost izabranih predstavnika i položili su zakletvu da čuvaju Ustav imaju poslije jučerašnnih prijetnji napadom na OSBiH obavezu da sjednu i otvoreno i javno razmotre korake u odbrani i zemlje i naroda. Niko nema pravo da se zavarava da će se paravojne formacije SNSD-a i Milorada Dodika zaustaviti na lokacijama OSBiH.\nZakonski osnov, institucije i ljudski resursi da se tome stane u kraj postoje. Ako međunarodna zajednica ne želi da se miješa, a ne želi, vrlo je bitno da se zna ko će, s kojim ustavnim i zakonskim osnovom to da uradi. Svi, kolokvijalno kazano, pečati su u Sarajevu. Država BiH, čak i poslije čina otvorene oružane pobune, jedina ima pravnu ličnost u međunarodnim odnosima i načine da se zaštiti. Ali, svi koji misle da se nasilni secesionizam može pripitomiti i urazumiti - naročito ambasadori zemalja EU koji su jučer navrat-nanos otrčali u Lukavicu - treba da znaju da je ovo egzistencijalna stvar i pitanje i da niko neće tražiti njihovu dozvolu da onemogući, recimo, granatiranje Sarajeva.\nDakle, ako Milorad Dodik na istom mjestu i sa istog mjesta sa kojeg je ubijeno 10.000 građana Sarajeva ponovi prijetnju nasiljem, onda zaista ne znam šta se snebivamo i koje ambasadore čekamo i da urade šta? Neće oni braniti našu djecu. To je naš posao“, poručio je Emir Suljagić.\nU PRIJEDORU POČELA KAMPANJA ZA NOVOG GRADONAČELNIKA: "Ako SNSD nakon Bijeljine i Banjaluke izgubi i ovaj grad, to kraj Milorada Dodika" (VIDEO)\nDODIK O SANKCIJAMA I SUSRETU SA PUTINOM: "Pa šta ako neću moći putovati u Njemačku, ja sankcije već živim..."\nOTVOREN PUT BORCIMA ZA PENZIONISANJE: Poslovnice Zavoda PIO FBiH danas dobile Uputu\nPONOSNA LICA U GRADU NA VRBASU: Impresivan skup u Banjoj Luci povodom Dana državnosti BiH (FOTO)\n25. Nov. 202112\nKAD PUHALO TVITA: "Stenogram Narodne skupštine RS-a 17. decembra 1995. ili kako otjerati Srbe iz Sarajeva. Ovo treba pročitati svaki srpski patriota..."\nNA RUČKU U ZAGREBAČKOM HOTELU: Šta je predsjednik Francuske pitao Ćiru Blaževića?


Slovenački jezik (slovenski jezik, slovenščina) je maternji jezik oko dva miliona Slovenaca u Republici Sloveniji, gde je službeni jezik, te pripadnika slovenske manjine u Austriji, Italiji, Hrvatskoj i Mađarskoj. Broj slovenskih emigranata u Americi, Zapadnoj Evropi i Australiji se procenjuje na oko 400.000. S obzirom na broj govornika ima veliki broj dijalekata (oko 40).\nKurs slovenačkog jezika LNG Education škole Vam omogućava da savladate književni slovenački jezik, standard koji svi maternji govornici razumeju.\nSlovenački je južnoslovenski jezik i jedan od retkih jezika (od savremenih indoevropskih jezika je to još samo lužičko srpski) koji je u potpunosti sačuvao dvojinu. Jedan je od zvaničnih jezika Evropske unije.\nMaternjim govornicima drugih slovenskih jezika će učenje slovenačkog biti olakšano, zbog već poznatog padežnog sistema i sličnosti u vokabularu, dok je dvojina ta koju tipično govornici svih jezika teže usvajaju.\nLNG Education škola stranih jezika koristi interaktivnu metodu, prilagođenu i mlađim i starijim polaznicima. Metoda podrazumeva upotrebu jezika već od prvog časa, sa naglaskom na usmenu komunikaciju, kako polaznici ne bi došli u situaciju pasivnog znanja jezika.\nU okviru nastave slovenačkog jezika organizuje se nastava na tri nivoa\n(A: osnovna upotreba jezika (A1 i A2), B: samostalna upotreba jezika (B1 i B2) i C: kompletna upotreba jezika).\nKurs slovenačkog se održava u manjim grupama, do pet polaznika, radi sticanja brže i lakše komunikacione samostalnosti prilikom upotrebe ovog jezika, a pored pisanog, podrazumeva i audio i video materijal. Nastavu drže stručni profesori slovenačkog jezika i bilingvalne kolege.\nTempo rada: 2 ili 3 puta nedeljno\nTrajanje časa:90 minuta


Dostupna Gigabyte Z390 Aorus Xtreme Waterforce matična ploča\nPočetnaVestiHardverMatične pločeDostupna Gigabyte Z390 Aorus Xtreme Waterforce matična ploča\n05.02.2019 18:30 | 0 Hardver\nGigabyte je krajem prošle godine najavio svoju Z390 Aorus Xtreme Waterforce matičnu ploču, koja je sada počela da se pojavljuje u maloprodaji. Očekivalo se da dizajn i karakteristike ploču smeste nekih 100-150 dolara više iznad originalnog Z390 Aorus Xtreme modela.\nMeđutim, iznenađujuće matična ploča se ne nudi po ceni od 650 do 700 dolara, već čak za 899 dolara. Cena u Evropi je još viša i iznosi oko 1090 evra.\nOstaje da se vidi koliko će se Gigabyte-ova politika sa cenama isplatiti kompaniji, i da li će se tržište slagati sa valuacijom Z390 Aorus Xtreme Waterforce matične ploče.\nDa podsetimo, Gigabyte Z390 Aorus Xtreme Waterforce ploča olakšava implementiranje prilagođenog tečnog hlađenja na korisnikov sistem. Monoblok obezbeđuje hlađenje za CPU i PCH oblast, a prisutno je i RGB osvetljenje.\nTu su i 16-fazni IR digitalni VRM, Intel Optane Memory podrška, 802.11ac Wi-Fi konekcija, dva LAN porta, Thunderbolt 3, tasteri za overklokovanje, tri M.2 konektora, I/O na poleđini sa velikim brojem USB portova, dual BIOS i drugo.\nSamsungov procureli koncept video inspirisao render dizajn za savitljivi Flex telefon\nMoto Z4 Play će imati 48MP kameru, senzor otiska prsta u ekranu


"Srbiji nedostaju ideje, inicijativa i odlučnost, a rešenja neće biti sve dok se na konferenciji pod pokroviteljstvom UN, uz učešće ključnih aktera i uvažavanje međunarodnih načela, nezadovoljstvo izneverenih očekivanja Beograda i Prištine ne dovede u kakvu-takvu ravnotežu", smatra Miodrag Kreculj, član Srpskog foruma Nemačke. U danu kada će predsednik Srbije Aleksandar Vučić u Parizu, na video-konferenciji čiji su domaćini predsednik Francuske Emanuel Makron i kancelarka Nemačke Angela Merkel, razgovarati o budućnosti Kosova, o rešenju čvora koji je obeležio savremenu istoriju Balkana za NIN iz Minhena piše upravo Kreculj.\nLekar je prve simptome osetio 14. marta. Danas, više od 100 dana kasnije, poslao je poruku celom svetu.\nOd "bolje rat nego pakt, do "GOTOV JE!" Srbi rado izlaze na ulice da iskažu bunt, a ovo je PET NAJVEĆIH PROTESTA u istoriji Srbije! (VIDEO)\nTORTA od samo DVA sastojka, gotova za 10 MINUTA\nPusla pita sa kajsijama: Ukus koji se pamti


Neopravdani zastoj u pripremi zakona\nPočetak Aktuelno Naslovna Neopravdani zastoj u pripremi zakona\nTransparentnost Srbija ukazala je danas da ministarstva od februara nisu organizovala javnu raspravu ni o jednom nacrtu zakona, iako već postoje značajna kašnjenja u ispunjavanju obaveza iz strateških dokumenata, uključujući Akcioni plan za Poglavlje 23 i Medijsku strategiju.\n"Tehnička vlada" se može zato smatrati samo kao izgovor za nerad i neispunjavanje obaveza, naročito kada je reč o zakonodavnim aktivnostima koje su planirane u strateškim aktima. Naime, zakonska ograničenja postoje samo kada je reč o upućivanju predloga zakona u skupštinsku proceduru, ali ni na koji način nije zabranjeno da ministarstva pripremaju nacrte zakona i da u vezi sa njima organizuju javne rasprave.\nPrema podacima sa Vladinog portala eKonsultacije od dana raspisivanja izbora (15.2.2022), pa do 8.6.2022, na javnu raspravu nije bio iznet ni jedan nacrt zakona. Tokom prethodna četiri meseca javna rasprava je započeta o nekoliko planskih dokumenata (nacrt Strategije za mlade, Akcioni plan za sprovođenje Strategije za socijalno uključivanje Roma i Romkinja i predlog Akcionog plana za sprovođenje Strategije za stvaranje podsticajnog okruženja za razvoj civilnog društva), kao i o jednom dokumentu druge vrste - Odluka o utvrđivanju Nacionalne kontrolne liste robe dvostruke namene. Poređenja radi, tokom 2021. je na ovom Vladinom portalu, kao i na prethodno korišćenom bilo oglašena javna rasprava o ukupno 28 nacrta zakona i planskih dokumenata.\nOvo je jedan od značajnih pokazatelja da će neophodne reforme u Srbiji u prvoj polovini 2022. godine, ali verovatno i u njenom nastavku kasniti ne samo zbog toga što usled ponovljenih izbora na jednom biračkom mestu kasni konstituisanje Narodne skupštine i izbor nove Vlade, već i zato što aktuelna administracija nije pripremila i iznela na javnu raspravu nacrte o kojima bi buduća Vlada i Skupština mogli da se izjasne.\nIzmeđu ostalog, u planskim dokumentima su već dugo predviđene izmene Zakona o javno-privatnim partnerstvima i koncesijama i izmene Krivičnog zakonika, a u Medijskoj strategiji donošenje i izmena nekoliko zakona (između ostalih, i Zakona o javnim nabavkama u vezi sa medijskim uslugama).


Komandant kriznog štaba u Požarevcu: Probaćemo da nađemo drugačiji način funkcionisanja kovid ambulante, ako je potrebno aktiviraćemo i druge javne objekte | Boom93\nKomandant Štaba za vanredne situacije i gradonačelnik Požarevca Saša Pavlović obratio se danas javnosti na konferenciji za novinare. On je najavio sastanke sa direktorkom Doma zdravlja i medicinskim osobljem kovid službi u ovoj ustanovi kako bi se na efikasniji način organizovao prijem građana, odnosno pacijenata koji dolaze na preglede u kovid ambulanti.\nPavlović je rekao da će vrlo brzo imati sasatanak sa direktorkom Snežanom Stojković, a u ponedeljak će u razgovore uključiti i medicinsko osoblje koje radi sa kovid pacijentima.\n„Ja znam da je njima vrlo teško i da postoje određeni protokoli kojih moraju se pridržavaju, ali niko ne može biti zadovoljan stanjem ispred kovid ambulante, a siguran sam i direktorka Doma zdravlja nije zadovoljna tim stanjem. U narednim danima ćemo probati da nađemo nov način funkcionisanja, a ako je potrebno i da aktiviramo druge javne objekte, kako bismo rasteretili te redove“, rekao je gradonačelnik i dodao da će to biti uređeno u skladu sa mogućnostima i propisanim protokolima.\nSituacija u zdravstvenim ustanovama\nPavlović je izneo podatke o situaciji sa pacijentima i zaposlenima u Domu zdravlja i Opštoj bolnici u Požarevcu, a koje je dobio, kako je objasnio, od direktora tih ustanova.\nTrenutno je u bolnici 195 pacijenata koji su aktivno oboleli. Od bolničkog osoblja, 54 radnika je pozitivno. Ne radi 120 zaposlenih zato što su udaljeni sa posla zbog karantina. Na respiratorima je 5 pacijenata, a na kiseoniku njih 12.\nU Domu zdravlja je dnevni broj pregleda u kovid ambulanti poslednjih dana oko 150 dnevno. Imamo veliki problem zbog ljudi koji čekaju i vrlo brzo imaćemo sastanak sa direktorkom Doma zdravlja. U ponedeljak ću održati širi sastanak na kome će biti i medicinsko osoblje uključeno u kovid službe Doma zdravlja.\nU toj ustanovi je 9 lekara i 15 sestara pozitivno. Još 15 sestara je bez simptoma u karantinu. Pet doktora i 10 sestara Doma zdravlja se nalazi na ispomoći u Opštoj bolnici Požarevac.\nVanredna situacija uvedena da bi se donošenjem mera ublažila situacija sa pandemijom COVID-19, a do doneta usled porasta broja obolelih, rekao je komandant štaba.\n„Od proglašenja vanredne situacije smo obezbedili finansiranje zarada za dodatnih 5 lekara za Dom zdravlja u Požarevcu i dodatna dva lekara za Dom zdravlja u Kostolcu. Druga odluka je povećanje sredstava za dezinfekciju. Od marta do danas vršimo dezinfekciju objekata koji su od javnog značaja. Opredelili smo i dodatna sredstva, s tim što ćemo pomoći i Policijskoj upravi za dezinfekciju prostorija. Gradski Štab za vanredne situacije razgovaraće sa direktorima i odvojiti sredstva za pomoć u nabavci opreme i drugih potreba. Onoliko koliko imamo, a potrudićemo se da imamo kroz izmenu aproprijacija i tekuću budžetsku rezervu“, naveo je Pavlović.\nSađa Pavlović, foto MMV/Boom93\nOn se osvrnuo i na dnevne izveštaje Zavoda za javno zdravlje.\n„Što se tiče novih pozitivnih testova, juče smo imali pad, ali apelujem na građane da se ne uljuljkuju tim podacima i štite svoje zdravlje, pridržavaju se svih mera koje je propisao republiči krizni štab slučajeva. Ličnim primerom i poštovanjem mera možemo da pomognemo našim zdravstvenim radnicima koji su dugo uključeni u borbu protiv kovida i rade u vrlo teškim uslovima.“\nOn danas nije mogao da odgovori na novinarsko pitanje koje se odnosilo na rad inspekcijskih službi i kažnjavanje onih koji ne poštuju propisane mere prevencije od COVID-19.\n„Ne bih da se izjašnjavam za nešto za šta nemam konkretne podatke. Smatram da inspekcija radi po zakonu, a sigurno ako nije bilo poštovanja mera određeni subjekti su kažnjavani.“\nOznakeCOVID-19 kovid ambulanta lekari mere Požarevac Saša Pavlović Štab za vanredne situacije vanredna situacija\n28. novembra 2020. u 16:49\nKomadante obiđi vrtiće,ali izvršenje dok ih još ima.Pitaj ih kako su?\n28. novembra 2020. u 17:50\nAu,čega si ti komandant,nesrećnice!? Sigurno nisi služio vojsku sa oružjem,niti si završio ŠRO (školu za rezervne oficire),niti si išao na obuku za načelnika štaba za civilnu zaštitu,niti si završio fakultet odbrane i zaštite (sada bezbednosti),niti si završio štabnu školu,u suštini nemaš nikakve predispozicije za komandanta kriznog štaba! Au,izvini ako ti je “partija” rekla,onda je to,čekaj da razmislim,au pa to je još gore!\nImaš li ti “stručnjače”,nekog visokog oficira iz Komande grada da ti objasni,kako to ide u vanrednim situacijama,imaš li ti osobu koja je završila obuku za načelnika civilne zaštite,imaš li ti nekog obrazovanog bezbednjaka (ne mislim nekog iz konjičke škole u Zemunu), imaš li “ekspertu”?!\nNe vodi se tako krizni štab, vidi se da nemaš pojma,vodi računa,ugrožavaš zdravlje ljudi!\n28. novembra 2020. u 20:41\nJuce je bio pad jer nisu ni radjeni testovi dok nije bilo struje u trajanju od 6 sati. A dobro jutro Kolumbo, bilo je potrebno da vidite snimak na medijima kako se svadjaju i naguravaju. I kladim se da ce ostati samo na praznim obecanjima, sastanci i nista drugo, a narod ce i dalje da se nagurava i mrzne.\n28. novembra 2020. u 22:55\nMa zašto ne može da se ide kod izabranog lekara? Medicina rada je prazna a šator ispred kovida je pun.


Zanimljivosti Archives - Page 57 of 58 - Semberske\nTrik za farbanje jaja penom za brijanje zaludeo je milione /video/\nURNEBESNI VIDEO KOJI JE NASMEJAO MASE Evo šta se desi kada Bosanca zaustavi policija u Australiji\nStandardno farbanje jaja ume da bude prilično zahtevno i dosadno - a da ne pričamo o mogućnosti da vam sv ...\nStandardno farbanje jaja ume da bude prilično zahtevno i dosadno - a da ne pričamo o mogućnosti da vam sva jaja popucaju prilikom farbanja u vreloj vodi! S druge strane, jednobojna uskršnja jaja su to ...\nMaleni blizanci senzacija na internetu /video/\nSEKA I BRACO, blizanci stari tek šest nedelja već su postali prava senzacija na internetu. Kada ih je mam ...\nSEKA I BRACO, blizanci stari tek šest nedelja već su postali prava senzacija na internetu. Kada ih je mama ostavila da spavaju, a spavaju zajedno, kako su navikli i u trbuhu, čula je plač koji je bio ...\nKada mu je stric umro u nasledstvo mu je ostavljena prašnjava garaža /foto/\nTe 2009-te godine, ekscentrični i sjajan stric je umro, ostavljajući dvojici braće staru prašnjavu garažu ...\nTe 2009-te godine, ekscentrični i sjajan stric je umro, ostavljajući dvojici braće staru prašnjavu garažu. Prvobitno su mislili da nije imao ništa od vrijednosti unutra, ali brzo će doživjeti najveći ...\nOni nisu znali da je petak 13-ti\nSADA NEĆE ZABORAVITI DA PROIZVODE OD METALA UKLONI PRE UKLJUČENJA MAGNETNE REZONANCE JOŠ UVIJEK MISL ...\nSADA NEĆE ZABORAVITI DA PROIZVODE OD METALA UKLONI PRE UKLJUČENJA MAGNETNE REZONANCE JOŠ UVIJEK MISLIŠ DA JE ČETVRTAK? UPSS! JEDVA! VJEROVATNO NIJE NJEGOV DAN TEŽAK DAN ZA MORNARE ...\nJedini problem, kako navode neki od autora, može biti što su neke oznake i previše kreativne, pa asocijac ...\nJedini problem, kako navode neki od autora, može biti što su neke oznake i previše kreativne, pa asocijacija može potrajati Tomas Kraper, vodoinstalater koji je jedan od zaslužnih za p ...\nŽivot je zabava u očima djece /foto/\nDjeca prkose svakom pojmu rizika i zabrane ... uzeti olako život i izazvati smijeh ali i histeriju poneka ...\nDjeca prkose svakom pojmu rizika i zabrane ... uzeti olako život i izazvati smijeh ali i histeriju ponekad njihovih roditelja... ...\nJoš fotografija koje objašnjavaju zašto muškarci umiru ranije od žena /2.dio\nStatistički podaci pokazuju da žene žive duže od muškaraca.Postoji mnogo naučnih objašnjenja zašto se to ...\nStatistički podaci pokazuju da žene žive duže od muškaraca.Postoji mnogo naučnih objašnjenja zašto se to dogodi, kao što su ishrana, vježbanje i genetski razlozi, ali niko ne zna zašto se to dešava.Mi ...\nPar je sagradio ovu kuću od samo 40 kvadratnih metara! – Vidite unutra\nRon i Sue iz Millersburg, Ohio, Sjedinjene Američke Države, žive u jednoj slatkoj kući koju su izgradili ...\nRon i Sue iz Millersburg, Ohio, Sjedinjene Američke Države, žive u jednoj slatkoj kući koju su izgradili za sebe. Par opisuje sebe kao sanjare i idealiste koji žele promijeniti svijet sa svojom malom ...\n15 fotografija koje objašnjavaju zašto muškarci umiru ranije od žena\nBez obzira na uzroke , 15 fotografija koje vidite objasnit će na karakterističan način da "muškarac" i "s ...\nBez obzira na uzroke , 15 fotografija koje vidite objasnit će na karakterističan način da "muškarac" i "sigurnost" su dvije riječi koje ne idu skupa ... Pogledajte slike: ...\n10. najsretnijih ljudi na svijetu!\nPonekad smo svjedoci situacija a koje su vjerojatno, a izuzetno rijetko se dese. To je kao da je neko nap ...\nPonekad smo svjedoci situacija a koje su vjerojatno, a izuzetno rijetko se dese. To je kao da je neko napravljen da mu se javljaju na jedinstven način i, naravno, uvijek rezultiraju iznenađujuće.Evo n ...


U SUSRET KONFERENCIJI NOVA ERA POLJOPRIVREDE: Vreme je da otpad pretvorimo u resurs!\n06.03.2020. 08:00h 05.03.2020. 23:27h\nCirkularna ekonomija: Prepreke za potpunu primenu ovog koncepta su loše upravljanje otpadom, divlje deponije, nedostatak infrastrukture, ali ohrabruje to što se poljoprivreda lako transformiše\nNa redu je pametno upravljanje resursima!\nCirkularna ekonomija je razvojna šansa Srbije jer podrazumeva produženje životnog veka, ponovnu upotrebu i reciklažu proizvoda. Procene potencijalne ekonomske dobiti za Evropu do 2030. godine od prelaska na cirkularnu ekonomiju dostižu čak 1,8 biliona evra! S druge strane, trenutna statistika deluje sumorno i poražavajuće - svet u kome živimo samo je devet odsto cirkularan, a mi čak trećinu proizvedene hrane bacamo u otpad.\nStručnjaci ocenjuju da je način na koji se dominantno proizvodi i troši neodrživ i negativno utiče na planetu. Rešenje je u cirkularnoj ekonomiji, koja bi omogućila Srbiji ne samo povećanje konkurentnosti privrede i nova radna mesta već i bolju zaštitu životne sredine.\nKoncept linearne ekonomije, koja se zasniva na principu „uzmi-iskoristi-baci“, neodrživ je iz više razloga, pre svega jer se tako bacaju resursi. Umesto toga potrebno je da štedimo novac i radnu snagu, time što ćemo resurse koje imamo zadržati u ciklusu proizvodnje i potrošnje što je duže moguće. Upotrebom onoga što su ljudi odbacili ranije i koršćenih materijala u proizvodnji štedi se i novac i štiti životna sredina.\nRukovodilac Centra za cirkularnu ekonomiju Siniša Mitrović ističe da „u vremenu kada Evropa donosi grin dil za dekadu 2030, naša zemlja mora da prepozna ‚rukopis budućnosti‘ i da ne propusti šansu za veliki zaokret u ekosistemu države ka niskokarbonskoj ekonomiji, pametnoj industriji koja štedi prirodne resurse i generiše nula otpada“.\n- Poljoprivreda jeste najveći resurs, rekao bih poligon za promenu. Generiše visok procenat BDP, inkluzivna je za zelene poslove i najbrže se može transformisati. Resursi biomase i food waste (otpad od hrane) i njihova upotreba u energetske svrhe jeste supstitucija za manju potrošnju fosilnih goriva i štednje prirodnih resursa. Svaki stanovnik naše zemlje odbaci u proseku 30 kilograma hrane, sa HOREKA sektorom (ugostiteljstvo i hotelijerstvo) godišnje izgubimo energije u vrednosti 50 miliona evra. Ali nije sve u novcu, smanjuje se pritisak na deponije i emisije CO2, jačamo našu otpornost na klimatske promene, stvaramo prilike za investicije u biodigestore i dobijanje energije. Država sada ima stimulativan regulatorni ambijent za zelene investicije i dobijanje energije iz otpada i treba ohrabriti gazdinstva da investiraju. Poljoprivreda generiše i velike količine otpada, posebno ambalaže od pesticida, što na godišnjem nivou bude i do 1.500 tona, a dobrom infrastrukturom se to može sakupiti i upotrebiti kao gorivni materijal u cementarama. Rizično je ako se reciklira „šibicom“, paljenjem strnjika na njivi, pri čemu se oslobađaju kancerogeni gasovi - furani i dioksini, i eto zagađenosti vazduha i rizika po zdravlje. Takođe, resurs zelene hemije može potpuno zaživeti u poljoprivredi smanjenjem upotrebe pesticida - navodi Mitrović i dodaje da ne treba zaboraviti probleme klaničnog otpada i njegovog pravilnog zbrinjavanja, kao i zatvaranje divljih deponija i smetlišta. Ovo su neki od primera pametnog korišćenja otpada:\nGrađevinske ploče od tetrapaka\n- Umesto da završi kao otpad, tetrapak može da posluži kao sirovina za novi proizvod. Jedna čačanska fabrika osmislila je način da reciklažom tetrapaka napravi vodootporne eko-građevinske ploče. Postupak njihove izrade je potpuno ekološki jer se ne koriste lepkovi, aditivi, niti formaldehidi. Kao sirovina upotrebljava se otpadni tetrapak, koji je dosad završavao na deponijama, pa je proizvod 100% ekološki. Za izradu jedne „Feplo“ ploče od 2,5 kvadrata potrebno je utrošiti i do 20 kg tetrapaka.\nGrejanje na briket kafene plevice\n- Nusproizvod iz procesa prženja kafe je kafena plevica, srebrna opna koja se s ploda kafe izdvaja u procesu njene prerade. Kako bi se lakše odlagala i skladištila, kafena plevica se sabija u brikete. Rezultati istraživanja u laboratorijama Mašinskog fakulteta i Instituta „Vinča“ pokazali su da kafena plevica ima izuzetnu toplotnu moć i da predstavlja klasičan primer biomase.\n- Rešavanje problema nagomilanih otpadnih guma, odnosno pneumatika, procesom prerade dobro je rešenje jer se tako izdvajaju gumeni granulat 65%, čelična žica 35% i i platno 5%, koji imaju upotrebnu vrednost. Od recikliranih guma prave se podloge za sportske terene, dečja igrališta, izolacioni materijal, kante za smeće, auto-delovi, obloge za štale.\nUgradnja pepela iz termoelektrana u puteve\n- Pepeo iz termoelektrana koristi se za ekološki prihvatljiviji beton bez cementa. Oko 50% recikliranog elektrofilterskog pepela koristi se proizvodnji betona i betonskih prefabrikata, što čini najveću zasebnu upotrebu ove sirovine.\nINDUSTRIJSKA PROIZVODNJA TREBA DA SE BAZIRA NA:\nobnovljivosti materijala iskorišćavanju obnovljivih izvora smanjenju stvaranja otpada dodatna vrednost proizvoda se zadržava što duže u životnom ciklusu resursi se zadržavaju u privredi i posle kraja upotrebnog veka proizvoda sa ciljem ponovne upotrebe i stvaranja nove vrednosti\nU OVOME JE RAZLIKA\nProizvodnja/raspodela/potrošnja/ponovna upotreba/sektor reciklaže\n(Kurir.rs / Jelena Vukić / Foto: Shutterstock)\nodrživa budućnostplaneta budućnostipoljoprivredaotpadresurs


VAZNO JE ZDRAVLJE - Zdravlje i ljepota - Forum Internet Portala Istocnog Sarajeva\nBy Nikola, December 23, 2006 in Zdravlje i ljepota\nOd nejedenja jednom nedeljno, „vodenog dana”, preko suvog i mešovitog posta do potpune apstinencije od hrane. Pobornici zdravog nacina ishrane i prirodnog (samo)lecenja organizma smatraju da je post, i mimo religiozne konotacije, nešto što treba sebi priuštiti s vremena na vreme. Oni isticu da je to odlican nacin da se organizam ocisti od “šljake”, ukljucujuci otrovne supstance koje više ne mogu da se razgraduju (posebno iz creva) usled njihovog prekomernog unošenja kao i bolesne celije, cime se sva tkiva obnavljaju a organi “dolaze k sebi”, dok se koža osvežuje a i kilogrami skidaju. Sve to vodi i boljem subjektivnom osecanju. Pri svemu, dodaju, posta, odnosno gladovanja ne treba se plašiti jer organizam ima rezerve za “vanredne situacije” i nece se “mraciti pred ocima” zbog cinjenice da se ne jede, nego zato što je krenula eliminacija otrova.\nPa, na koje sve nacine može organizam da se cisti?\nPostoji takozvani mini-post, koji podrazumeva da se jednom nedeljno ne jede i ne pije ništa (dozvoljeno je samo malo vode, u slucaju žedi), a ovaj postupak se preporucuje zdravim osobama, kao preventiva.\nTu je i hidricni post, kada se, kao kamile, ništa ne jede od podneva do podneva, odnosno preskacu se vecera i dorucak u roku od nedelju dana. Dozvoljena je samo, s vremena na vreme, šolja vruce vode ili biljnog caja koji ce pospešiti lucenje tecnosti, a time i cišcenje organizma. Ovo služi da se bude u formi.\nPravi hidricni post, medutim, trebalo bi da primenjuju oboleli od reumatizma zglobova, gihta, neuralgije i išijasa, odnosno bolesti ciji su uzrok nagomilani kristali mokracne kiseline. NJegovo praktikovanje podrazumeva da se ne jede ništa, samo se pije cista (može, cak, i destilovana) voda u malim gutljajima – ne duže od osam dana.\nAko se neko odluci za suvi post, treba da zna da se pri tome ne piju ni voda ni cajevi, nego se organizam ispira sopstvenom limfom, a možemo mu pomoci tako što cemo stavljati vruce suve obloge na jetru, ili što cemo otici u suvu saunu. Preporucuje se da ovaj post traje cetiri dana.\nHidricni i suvi post mogu se i kombinovati, a preporucuju se onima koji, uz reumatizam i slicne bolesti, pate i od ateroskleroze, peska u bubrezima ili žuci, šlajma… Ovaj mešoviti post sporvodi se tako što se cetiri dana praktikuje hidricni, dva dana suvi pa opet cetiri dana hidricni, ili slicnim ritmom koji odgovara pojedincu, ali je bitno da je suvi deo izmedu dva “mokra”.\nPostoji i nešto što se u krugovima pobornika prirodnog (samo)lecenja zove Šortov post, a u stvari je ono što su davno praktikovali isposnici: jede se samo stari suvi hleb, koji se mora veoma dugo žvakati, i pije se voda. Ovakav post mogu sprovoditi i zaposleni, jer ih nece ometati u svakodnevnom obavljanju poslova, a ocistice organizam. Može da traje dokle god se želi.\nTakozvana monodijeta podrazumeva da se tokom dana uzima samo jedna vrsta hrane ili pica u odredenim razmacima (na sat ili dva), slab caj od lekovitih trava (bez šecera), razreden sok od grožda, limuna, jabuke i drugi (ili rendane jabuke), sokovi od povrca, ili popareno ili presno povrce, tofu, kiselo mleko, bareni integralni pirinac ili druga kaša od žitarica… Ovaj nacin ishrane preporucljiv je narocito leti, kad voca i povrca ima u izobilju, a dnevno se može dodati nekoliko lešnika, badema, malo meda ili sojinog mleka.\nNa kraju, moguce je i uopšte ne jesti ništa, i piti samo malo vode u malim gutljajima, ali ne upražnjavati duže od tri nedelje. Za svaku sigurnost, ovakav post je najbolje sprovoditi u bolnickim uslovima, pod stalnom lekarskom kontrolom, što se i preporucuje izuzetno gojaznim osobama koje moraju da skinu višak kilograma.\nDodajmo da, kao što smo rekli prethodni put, organizam treba pripremiti za post, a to se može uciniti monodijetom, kada ce se, nekoliko dana uoci posta, jesti samo gusta kaša od barenog povrca, a neposredno uoci njega uvece uzeti tabletu za cišcenje. Izlazak iz posta treba da bude slican: opet nekoliko dana gustih kaša od povrca, a onda postepeno prelaziti na vece kolicine hrane.\nI još: oni koji prvi put poste mogu imati “eliminacionu krizu”: glavobolju, gadenje, što ce se rešiti velikom cašom mlake vode i povracanjem.\nnegdje sam procito kad bi se ljudi praznili kao ptice, da bi zivjeli 200 godina\nPregled dojki - rak dojke\nRak dojke je izlečiv ako se rano otkrije!\nRak dojke je veoma neuobičajen kod žena mlađih od trideset godina, ali sve žene bi trebalo da počnu same rutinski da pregledaju grudi od rane mladosti, a posle 30 – 35 godina starosti još pažljivije.\nOva smrtonosna bolest pogađa jednu od 14 žena i još uvek je na prvom mestu po učestalosti u odnosu na druge tipove raka kod žena. Ali ako se otkrije u ranoj fazi, u većini slučajeva je izlečiv.\nRizik od raka dojke veći je kod onih žena kojima je majka ili neka od žena u porodici bolovala, pa bi te žene trebalo da budu dvostruko pažljivije i redovnije da pregledaju grudi.\nDorucak je najvažniji obrok dana\nPreskakanje dorucka nece vas uciniti mršavijima - naprotiv, istraživanja su pokazala da su osobe koje za dorucak jedu žitarice ili peciva znatno vitkije od osoba koje ne doruckuju ili jedu mesne preradevine i jaja. Dorucak bi trebao osigurati cetvrtinu dnevnih potreba organizma za hranjivim materijama, stoga je važno šta cemo doruckovati. Dobar dorucak ukljucuje mleko ili mlecne proizvode kao dobar izvor belancevina i kalcijuma, integralna peciva ili pahuljice, kao izvor složenih ugljenih hidrata, i voce kao izvor prehrambenih vlakana te nekih vitamina i minerala. Propustimo li dorucak, mnogo je verovatnije da ce nas tokom dana napasti neutaživa glad koja ce nas naterati da zgrabimo prvu hranu koja nam se nade u blizini. No dorucak ne deluje pozitivno samo na liniju nego i na mentalne sposobnosti. Deca koja ujutro doruckuju bolje funkcionisu ujutro i imaju više uspeha u rešavanju problema, a odrasle osobe koje redovno doruckuju rade brže, manje greše i bolje pamte u odnosu na osobe koje preskacu dorucak. Dorucak bogat složenim ugljenim hidratima povoljno utice na kratkorocno pamcenje\nOblapornost savremene kulture ogleda se, između ostalog, i u opsednutosti hranom. Veliko ždranje, kao društveni koncept, koje je proizvelo gojaznu civilizaciju napunjenu fast-food i hranom zvanom đubre, što je bio vrhunski dokaz visokog standarda, danas, međutim, postaje polje za klasno razlikovanje.\nAko je nekada bogata trpeza bila privilegija visokih društvenih slojeva, dok se sirotinja zadovoljavala onim što ima - jednostavnom hranom bez mesa, danas je situacija upravo obrnuta. Bogati jedu malo, jednostavno i zdravo. Hrana postaje društveni znak, isto kao i kola koja voze ili garderoba koju nose. Proždrljivost i kulinarski eklekticizam zamenjen je nekom vrstom nove askeze. U savremenoj otmenoj kuhinji tanjiri su ogromni, ali su porcije minimalne. Sirotinja ima male tanjire, prepunjene svim i svačim, odozgo zalivene majonezom i kečapom. Aždaja gladi i nesigurnosti mora biti zadovoljena, a praznina zatrpana, dok oni „koji imaju“ u ovoj priči postaju „oni koji znaju“.\nTako se opsednutost zdravljem danas može čitati i kroz neverovatan uspon industrije „zdrave hrane“ koja je mnogo skupa - jeftina hrana, to jest ona koja je zatrovana, ostavljena je gladnima. Siti sada mogu da se uzdrže, pa otuda organski gajeno povrće, sveže salate i fina riba postaju hrana otmenosti, izraz neke vrste gađenja prema ždranju onih koji moraju da rade fizičke poslove. Zdravlje je danas privilegija bogatih, koji čak i telefonom zovu svog ličnog nutricionistu da ga pitaju šta da naruče u kafani. Doda li se tome i detalj - da se fina hrana jede po restoranima, a da su kuhinje u stanovima bogatih uglavnom samo oda dizajnerima, priča o socijalnim znakovima samo dobija na raznovrsnosti.\nJelo je statusni simbol, svesno jedenje razlikuje civilizovanog čoveka od varvarina, kaže Sioran. Otuda je ideal mršavosti ideal koji postavljaju oni čije živote, otvorenih usta, sirotinja sveta gleda na televiziji.\nSpavanjem do linije iz snovaDva sata prije odlaska na spavanje pojedite lagan obrok kako biste lakše zaspali i osigurali dovoljno odmora i energije tijekom noćiRazlog zbog kojeg neke osobe nikako ne uspijevaju skinuti višak kilograma, bez obzira na redovito vježbanje i smanjen unos kalorija, možda leži u nepravilnim navikama spavanja.\nIstraživanja su pokazala da se osobama koje noću spavaju manje od šest sati metabolizam usporava i zbog toga se debljaju. Hormon apetita leptin tada radi usporeno i ne signalizira pravodobno kad je organizmu dovoljno hrane, što dovodi do debljanja. Poremećaje metabolizma i hormona ne potiče samo premalo sna nego i poremećaji spavanja, poput nesanice ili neredovitih navika spavanja.\nNe samo da se zbog premalo sna možete udebljati, nego i oboljeti od dijabetesa i kardiovaskularnih bolesti. Kako biste ostali zdravi, važno je uspostaviti pravilan ritam spavanja, odnosno lijegati i buditi se u približno jednako vrijeme te spavati dulje od šest sati. Ako se cijeli dan osjećate iscrpljeno, spavate premalo ili previše. Uz konstantan osjećaj umora malo je vjerojatno da ćete imati snage za rekreaciju, što uzrokuje debljanje.\nDuljina sna koja je potrebna organizmu da se odmori je individualna i ovisi od osobe do osobe. Kratak pad energije tijekom dana je normalan, ali ako vam se spava čitav dan, pokušajte ranije lijegati.\nAko imate problema s ustajanjem, razgrnite zavjese i izložite se sunčevoj svjetlosti.\nПренето са Т портала\nKaze meni moj tata : Sine svako jutro, cim ustanes, ti popij po jednu casicu kruske. To je odlicno za zdravlje." A ja naravno slusam tatu.\nZa dva dana obeležava se Svetski dan borbe protiv pušenja\nZa cigarete dnevno tri miliona evra\nProcenjuje se da pušači u Srbiji svakog dana popuše blizu 73 miliona cigareta. Za to dnevno izdvajaju tri miliona i sto hiljada evra, a za godinu dana više od milijardu i sto miliona evra. U dimu cigarete nije pronađena nijedna korisna materija, a potvrđeno je prisustvo čak 4.000 štetnih i 43 kancerogene materije.\nBroj pušača u Srbiji za poslednjih šest godina smanjen je za pet procenata. Godine 2000. pušio je svaki drugi muškarac, danas to čini 39,7 odsto. Što se tiče žena, procenat žena pušača u odnosu na 2000. smanjen je sa 33,7 na 30,5. Podaci takođe pokazuju da je u zemljama gde je smanjen broj pušača umanjena i pojava pušačkog raka pluća, hronične opstruktivne bolesti pluća, kao i srčanih udara.\nOvogodišnji slogan Svetskog dana borbe protiv pušenja, koji se svake godine obeležava 31. januara, glasi: „Jedan pušač, mnogo žrtava“. Time zdravstveni zvaničnici žele da skrenu pažnju pušačima kako bi prestali da ugrožavaju one koji nemaju ovu ružnu naviku.\n- U našoj zemlji svake godine registrujemo 4.300 novoobolelih od pušačkog raka pluća. Žene koje puše u trudnoći 300 odsto češće rađaju decu sa rascepom gornje usne, nepca, nosa, ali i sa urođenim srčanim manama. Od 100 mališana koji do 15. godine života dobiju leukemiju, smatra se da su za 50 odsto krive mamine cigarete u trudnoći. Od sto mališana koji do 15. godine života dobiju rak vilice, Hočkinsovu bolest ili tumor mozga, smatra se da su za 52 odsto krive cigarete - kaže dr Petar Borojević iz Instituta za javno zdravlje „Batut“.\nNajnovija istraživanja pokazuju značajan napredak kada je reč o svesti pušača o ovoj opasnoj navici. Naime, sada je svaki drugi odrasli stanovnik svestan štetnih posledica duvanskog dima, dok je 2000. godine na taj način razmišljalo samo 34,6 odsto stanovništva. Izloženost duvanskom dimu na radnom mestu smanjena je za pet odsto. U populaciji omladine, uzrasta od 15 do 19 godina, takođe se uočava pad upotrebe duvana. Danas puši svaki sedmi omladinac, dok je 2000. godine pušio svaki peti.\nDr Borojević kaže da duvanske industrije, kako bi zadržale pušače, u duvan ubacuju dodatnih 600 hemikalija. To su kao prvo sumpor (ubacuje se kako bi duvan požuteo i u toku fermentacije dobio zlatnožutu boju), zatim preparat na bazi olova da bi se korigovao ukus duvana (zato pušači ujutru imaju metalni ukus), antifriz radi nivelisanja vlage u duvanu, otrovni titan-dioksid radi postizanja bele boje kod pepela cigareta, azbestna vlaga da se pepeo ne bi krunio.\n- Radi povećavanja prinosa na poljima duvana i poboljšanja ukusa duvana dodaje se i radioaktivni polonijum 210, pa su pušači praktično i ozračeni - zaključuje dr Borojević.\nStrategija o kontroli duvana\nPre dve nedelje Vlada Srbije usvojila je strategiju o kontroli duvana. Osnovni cilj ovog dokumenta jeste da se obezbedi okvir za primenu mera kontrole duvana kako bi se unapredilo zdravlje građana Srbije i ljudi zaštitili od štetnih uticaja pušenja i izloženosti duvanskom dimu. Od 1. januara 2007. godine zabranjena je upotreba termina i oznaka na cigaretama „lajt“, „ultralajt“, „blag“ i „nizak procenat katrana“ - kaže Anđelka Dželetović iz Instituta „Batut“.\nУ "ШУМИ" разних "прописа " треба очуват здравље БЕЗ СТРЕСА?\nОгроман број људи у Србији пуши, омладина масовно се трује, чак ми се чини од кад су на пљугама почели да штампају оне читуље од којих би ми намах из руку кутија испала да се још више пуши... Можда ефекат забрањеног воћа...Срање. Не кажем да не запалим понекад, обично кад изађем и то пре цигару него ли цигарету, ал то је једна, две, мерака неког ради, а оно маратонско жмарење кутија ми никад није било јасно...као што ми није јасно што се људи не купају редовно и тако...\nIstina je da su cigarete stetne po zdravlje, ali i masa drugih stvari je isto tako stetna. Po meni je gori alkohol i bilo koja druga vrsta droga. Ja smatram da nema lakih i teskih droga. Za mene su sve iste.\nCigarete su "najpametnije" od gore navedenog. Od njih ti se nece zamutiti mozak niti ces uraditi nesto "cega se poslije ne sjecas".\nJa vec 5-6 godina konzumiram cigarete, ali nikada vise od dvije -tri cigarete dnevno. Ne volim kad kuca smrdi na duvan tako da nikada ne zapalim u svojoj ali ni u tudjoj kuci.\nInteresantno da je pusenje obicno karakteristika niskog i neobrazovanog sloja stanovnistva u Americi.\nKod nas nema te veze .....puse svi, visi, nizi sloj, obrazovani , neobrazovani.....cak i ljekari.....\nJa sam se duvana rijesila kad sam dosla ovdje. Jednostavno sam jedan dan bacila cigarete a i dosadilo mi je izlaziti van iz firme i smrzavati se da bih zapalila......pri tom me svaki prolaznik onako s gadjenjem pogleda da bi mu najradije zviznula jednu iza usiju.......al' ne prodje mnogo i ja bacih cigare.....i dobro je da je tako.\nJa sam se duvana rijesila kad sam dosla ovdje.\nMoracu i ja da dodjem tamo kod tebe , jer izgleda da drugacije necu sebe natjerati da prestanem sa konzumiranjem cigareta.\nI ja konzumiram cigarete\nronhill "super lights" kobajagi, pokoju...\ni kaže jedan moj drugar, ljekar, "pušenje je zdravo" pa zapali\nU Minesoti je zabranjeno pusenje u zatvorenim prostorijama, ali ja sam nasla par lokala u kojim nije.\nNe bih se odrekla tog uzivanja u popodnevnoj kafi sve sa cigaretom.\nI meni je Maso ljekar rekao da je "ronhill ligths" najbolji.\nOvaj doktor kaže da je najbolja cigara ona koja ima da se zapali\nPusenje, kao u ostalom i svi drugi poroci, nestasluci i svasta nesta jos,\nmogu da se vezu za izreku,\nJednom se zivi, ali i kao argument za i kao argument protiv\nnesto kao casa je poluprazna ili polupuna, kako ko hoce...\nBio sam i pusac i nepusac, prestajo sam bezbroj puta,\nali nikada sa namjerom da prekinem zauvijek, jer jednom se zivi\nTa izjava mu je dobra.......\nNaravno, umre ko puši, umre ko ne puši\nDa bi malo i zdravlja unijela u svoj danasnji "repertoar", odoh na aerobik!\nBudite mi pozdravljeni moji dragi forumasi.\nDodji. Oslobodit cu te svih poroka.\nNemoj zaboravit' poslije aerobika da jednu zapalis.\nPa posle aerobika, sa prijateljicama u kafic koji je u sklopu kompleksa.....i naravno necu zaboraviti.\nNema potrebe za podsjecanjem.\nТо је она коматозна цигарета послије неке рекреације - чим је запалиш можеш одмах да се онесвијестиш! И то у кафићу!


ŠEŠELJ O PRIPAJANJU SRPSKE SRBIJI: Moramo da izbegnemo opasnu zamku | Novosti.RS\n- To su prazne pretnje, u BiH niko ne želi rat, ni Srbi, ni Hrvati, ni Bošnjaci. Nisu želeli ni devedesetih doduše, ali su ih strane sile uvele u to. Sada strancima nije u interesu novi rat na tim prostorima. Slovenci puštaju balone o tim novim granicama, ali videćemo ko stoji iza toga. Svakom Srbinu se sviđa ideja da se pripoji Srpska Srbiji, ali ne i da trgujemo svojim za svoje i odreknemo se Kosova i Metohije, to se neće desiti - rekao je dr Šešelj.\nGovoreći o situaciji u Crnoj Gori, predsednik SRS kaže da očekuje da će sledeći izbori "dotući" Mila Đukanovića, te komentarisao novu Vladu premijera Zdravka Krivokapića.\n- Neće ta vlada biti dugog veka sigurno, mora se ili rekonstruisati ili će se ići na nove izbore. Krivokapić je apsolutno nesposoban. Leposavić nikako ne bi smeo da podnese ostavku, mora ostati čvrst i odlučan. Đukanović ulaže nade u nove izbore, ali mislim da će mu se one izneveriti, sledeći izbori bi samo mogli da ga dotuku - smatra lider radikala.\nŠešelj je u intervjuu istakao i da "skupština bez radikala ništa ne valja".\n- Nije lako boriti se van parlamenta. Skinuti smo sa budžeta i jedina je sreća što smo mi štedeli novac dok smo ga dobijali. Nismo rasipnički trošili, nijedan kafanski račun nismo platili stranačkim novcem, za razliku od drugih koji najveći deo novca u kafanama potroše - rekao je predsednik SRS.\nVojislav Šešelj SRS Srpska radikalna stranka radikali balkan RS Republika Srpska BiH Bosna i Hercegovina Crna Gora granice Kosovo i Metohija Srbija politika Zdravko Krivokapić Milo Đukanović DPS


Vlada traži iste plaće za ministre i predsjednike poslaničkih klubova\nFederalna vlada namjerava u najskorije vrijeme u parlamentarnu proceduru uputiti najnoviji prijedlog zakona o plaćama i naknadama u organima vlasti FBiH.\nKako saznaje “Dnevni avaz”, učinit će to nakon što ovih dana prikupi podatke o visini osnovnih plaća svih parlamentaraca i uporedi ih s onima koje imaju ministri.\nVlada, naime, želi naći način kako da riješi razlike između primanja poslanika i ministara, rukovodilaca domova Parlamenta i premijera i da ih izjednači.\nSaznajemo da Vlada ostaje pri stavu da parlamentarcima treba ukinuti paušal koji je veći od 700 KM, a primaju ga kao dodatak na osnovnu plaću. Ministri ovu privilegiju nemaju otako im je lani ukinut funkcionalni dodatak koji je iznosio 1.500 KM.\nOsim “gole” plaće i paušala, federalni funkcioneri i njihovi savjetnici primaju i niz različitih naknada, od one za minuli rad, dodataka za službena putovanja, odvojeni život, rada u komisijama, do dnevnica. Zbog nepoznanica o visini tih naknada nemoguće je izračunati ukupna primanja vlastodržaca u FBiH.\nNjihove “gole” plaće izračunavaju se množenjem koeficijenta prema funkciji s osnovicom koja trenutno iznosi oko 340 KM. Posljednji Vladin prijedlog, koji je prekjučer oboren u Parlamentu, predviđao je enormno povećanje plaća ministrima i donosio nove iznose koeficijenata, ali nepoznatu osnovicu. No, prema onome što su poslanici i ministri otkrili, ona bi trebala biti 380 KM.\nInače, trenutno koeficijent za obračun plaća predsjednice, premijera i predsjednika domova Parlamenta FBiH iznosi osam, a Vlada je u posljednjem prijedlogu zakona predvidjela da on za predsjednicu bude devet, a za premijera 8,9, koliko i dopredsjednicima FBiH i predsjednicima domova. Također, 7,5 je sadašnji koeficijent dopremijera i dopredsjednika domova Parlamenta, a novopredloženi im je 8,65.\nZa ministre i predsjednike poslaničkih klubova predložen je 8,4, a sadašnji je 7,3, dok je 7,1 za predsjednike radnih tijela Parlamenta, a novopredloženi je 8,2.\nPoslanicima i delegatima sada je koeficijent sedam, a Vlada je predložila 7,76, dok je savjetnicima čelnika Parlamenta i članova Vlade sa sadašnjih 5,5 Vlada predložila povećanje na 6,4.\nInače, u sadašnjem zakonu uopće nisu bili uvršteni zamjenici predsjednika radnih tijela, federalni pravobranilac i njegov zamjenik, niti savjetnici rukovodilaca samostalnih federalnih uprava i upravnih organizacija, ali u novom Vladinom prijedlogu ih ima.\nZa prve je predložen koeficijent 7,98, za pravobranioca 7,56, njegovog zamjenika 6,95, a savjetnike rukovodilaca 5,5.\nSadašnje i novopredložene plaće\nSadašnja visina osnovnih plaća: Novopredložene plaće:\nPredsjednica FBiH 2.720 3.420\ni predsjednici 2.720 3.382\ni potpredsjednici 2.550 3.287\nMinistri i predsjednici\nposlaničkih klubova 2.482 3.192\ntijela Parlamenta 2.414 3.116\nZastupnici i delegati 2.380 2.948,8\nParlamenta i članova 1.870 2.432\nPostoji pomoćnik direktora, ali ne postoji direktor!?\nZanimljivo je da se u platnim razredima predlaže i koeficijent pet za “pomoćnika direktora ureda premijera FBiH”, što ne bi bilo toliko čudno kada bi uopće postojao i u zakonu, a i stvarnom životu direktor takvog ureda.\nKako saznaje naš list, riječ je o uredu koji je pokušao formirati bivši premijer Nedžad Branković zamislivši da direktor njegovog ureda ima mandat koliko i sam premijer i da se bira bez konkursa.\nNo, kako nije mogao naći nikoga ko bi mu pristao doći da radi na tako ograničen period, a već je napravio sistematizaciju radnih mjesta, ostao je uposlen zapravo samo šef kabineta, kojem je po pravilniku dodijelio funkciju pomoćnika nepostojećeg direktora, pa se zato taj pomoćnik i našao u novopredloženom zakonu o plaćama, piše Dnevni avaz.\nProljetna čišćenja pojačavaju opasnost od požara


Milan Milisavljević, lekar koji je decu iz Prokuplja naučio kako da najlakše savladaju gradivo i zavole medicinu - Blace Info Press\nPriznanje za stručnost, profesionalnost, brojne naučno-istraživačke radove, humanost i…, posebno priznanje mnogih građana, zato što je decu iz Prokuplja koja su studirala u Beogradu naučio kako da uče i zavole medicinu… I tako, ove godine, Svetosavska povelja ode u ruke prof. dr Milana Milisavljevića, rođenog Prokupčanina, koji trenutno živi i radi u Beogradu. Zahvaljujući njemu, za toplički kraj se čulo i izvan granica naše zemlje.\nSve nekako, i da si stručan, i dobar u svom poslu, to je valjda i normalno… Ali kako se to deca nauče kako da uče i zavole ono što studiraju? Kako je to pošlo za rukom prof. dr Milanu Milisavljeviću?\nSaznajemo od čoveka koji je upravo to i „proživeo“, koji se i posle tri decenije seća kako je bilo dok je studirao u Beogradu i kako je, zahvaljujući dr Milisavljeviću, naučio kako da savlada gradivo i zavoli medicinu.\nOvo je priča dr Aleksandra Cvetanovića, epidemiologa iz Prokuplja, koji se sa dr Milisavljevićem nije video trideset godina, otkako je završio studije, a onda su se sreli u subotu, u Domu kulture, na Svetosavskoj akademiji i dodeli priznanja.\n-Bio sam prva godina na medicini, jedini u generaciji iz Prokuplja, trebalo je da polažem anatomiju, i jednoga dana imali smo neke konsultacije sa asistentom. Pun hodnik studenata, čekamo, muvamo se tamo-vamo. Otvaraju se jedna vrata, pojavljuje se čovek u mantilu, i pita „ko je Cvetanović“? Odgovaram „ja“. On me gleda i ponovo pita „što se ti ne javiš“? „Kako da se javim kad Vas ne poznajem, prvi put Vas vidim…“? Sledi još jedno pitanje „a ko ti je predavao matematiku u osnovnoj školi i latinski u Gimnaziji“? Gledam ga, i kažem „nastavnik Mole i profesorka Ana…“, a on će „pa to su moji roditelji“. Prvo što sam pomislio „e sad će svi da misle da mi je ovaj čovek neka veza“ i osetio sam kako crvenim. Pozove me on u kancelariju i pita „iz koje knjige učiš, je l’ si spreman za ispit“? A ja sam imao neku literaturu koju sam nasledio od starije sestre, sećam se da je u pitanju bila osteologija, pa je to bilo sve podvučeno… „Iz ovoga učiš“?, pita me on… i dade mi istu takvu knjigu iz fioke, koja nije bila podvučena. „Imaš četiri dana da je pročitaš, naučiš i dođeš da te ispitam“. Šta ću, kud’ ću…uzmem knjigu, zasednem kući i dođem za četiri dana. Čovek me tako „izrešeta“ i na kraju mi kaže „dobro, ovo si spremio“, a onda izvuče neku drugu knjigu, o abdomenu, i reče „dođi za dva, tri dana da te ispitam“. Za 15 dana, on je mene prošetao kroz celu anatomiju! Za ispit dobijem jednog od najstrožijih profesora, ali položim, i to osmicom, priča dr Cvetanović.\nI tako je naš epidemiolog, jednom godišnje, „podnosio izveštaj“ dr Milisavljeviću…\n-Pokucam na vrata, „dobar dan, ja sam položio ispite, dao sam godinu, doviđenja“. Na kraju četvrte godine, potražim ja njega po običaju, pokucam na vrata, kad-njega nema. „Gde je dr Milisavljević“? Kažu mi „on nije ovde, sada je u Vašingtonu“. Više ga nisam sreo. Sve do prošle godine, kada mi se učinilo da sam ga video ovde… Raspitam se malo kod njegovog kuma i on mi kaže „da, on je bio, dolazio je u Prokuplje“. A onda smo se sreli na Akademiji, posle 30 godina…, priča dr Cvetanović.\nKako dodaje, prišao mu je, objasnio zašto misli da je jedno ovakvo priznanje odavno trebalo da dobije, uz rečenicu „hvala što ste me naučili da učim“.\n-Veliki čovek, stručnjak. U životu nije dobio četvorku. Svakome je pomogao. Kada nešto radi, radi maksimalno praktično. Bio je takav pre 30 godina, a takav je i danas. Kad čuje da je neki student iz Prokuplja, on se obavezno javi, koristi svaku priliku da vidi kakvo je to dete, ume li da uči, voli li to što uči. Pravi Prokupčanin i Topličanin! On je meni poklonio ideju medicine, pokazao mi kako da se približim suštini i kako da je zavolim. Ne postoji ništa lepše nego kad vam se to desi na početku studija, ističe naš sagovornik.\nNaglašava da je prof. dr Milisavljević, sa jednim kolegom, doc. Marinkovićem, napravio 1988. godine pravu revoluciju u svetu medicine. Ovi stručnjaci izdali su novu anatomiju centralnog nervnog sistema, svi su se otimali za tu knjigu, želeli da je imaju. S druge strane, oko ovih stručnjaka otimali su se svi univerziteti…\nNa naše pitanje, šta mu je prof. dr Milan Milisavljević kazao kad su se sreli na Svetosavskoj akademiji i kad mu se obratio, dr Cvetanović odgovara:\n-Zar je moguće da je toliko prošlo? Kako ti je sestra?\nSledeća vest Zlatne ruke Brusa na Sajmu rukotvorina u Blacu\nPredhodna vest FOTO VEST – Blace u očima domaće radinosti


Obaveštenje o privatnosti GDPR N.679/2016\nTrelleborg Wheel Systems Serbia d.o.o. Industrijska bb 22400 Ruma Republika Srbija e-pošta: info-rs@mitas-tyres.com\nNamena ovog obaveštenja o privatnosti je da vam objasni na koji način i u koju svrhu koristimo vaše lične podatke. Pažljivo pročitajte ovo obaveštenje o privatnosti.\nMi prikupljamo vaše podatke kada nas kontaktirate za proizvode i usluge, koristite našu veb lokaciju, popunjavate formular za registraciju na mreži za prijem redovnih ažuriranja od nas i/ili za preuzimanje dokumentacije za proizvod, belih knjiga, vebinara ili video zapisa, otvaranjem/klikom na e-poštu dobijenu od nas, posetama tokom međunarodnih i lokalnih trgovačkih sajmova.\nMi takođe prikupljamo podatke iz drugih izvora, uključujući poslovne adresare i druge komercijalne ili javno dostupne izvore. Ako prikupljamo vaše lične podatke iz drugih izvora, a ne od vas, obavestićemo vas o izvoru prilikom naše sledeće komunikacije.\nKoje vrste vaših podataka prikupljamo?\n• Vašu adresu e-pošte;\n• Naziv vaše kompanije;\n• Vaš poslovni broj telefona;\n• Vašu funkciju na poslu;\n• Granu industrije u kojoj vaša kompanija posluje;\n• Vaša interesovanja vezana za naše proizvode i rešenja;\n• Informacije koje se odnose na veb stranice i preuzimanja kojima ste pristupili i kada ste im pristupili.\nTrelleborg koristiće vaše lične podatke za obaveštavanje o marketinškim promotivnim informacijama/kampanjama vezanim za poslove štampanja Mitas Tyres;\nTakve lične podatke možemo podeliti sa našom matičnom kompanijom ili drugim filijalama kompanije Trelleborg, kao što su naše inostrane kompanije i komercijalne kancelarije, isključivo za obavljanje marketinških i promotivnih aktivnosti.\nLične podatke možemo čuvati u CRM bazi podataka rešenja za štampanje kompanije Trelleborg.\nVaše lične podatke možemo upotrebiti za kreiranje profila vašeg interesovanja i željenih podešavanja za proizvode i rešenja u štamparskoj industriji da bismo mogli da vas kontaktiramo sa informacijama koje su vam važne. Slanjem formulara na veb lokaciji ili stranicama kampanje, registriraćemo vas u našoj bazi podataka u kojoj mi kreiramo komunikacije i ciljeve na osnovu demografskih ili marketinških željenih postavki u skladu sa informacijama koje obezbedite. Odavde ćemo takođe prikupljati namenske podatke kao što su (i bez ograničenja na) klikovi na e-poštu, slanja formulara, posete na naše veb lokacije i mešavine ovog profila i informacija o angažovanju da bismo odredili da li vi imate trenutno interesovanje za naša rešenja; ovo obezbeđuje da pored dostave veoma ciljane komunikacije, pratimo ljude koji su veoma angažovani ili ih trenutno interesuju naša rešenja. Takođe koristimo dodatne podatke o vama kada su dostupni iz eksternih izvora, kao što su, bez ograničenja usluga Google Analytics koja nam pomažu da efikasno obavljamo ovaj postupak.\nKoja je pravna osnova naše obrade?\nPravna osnova za obradu vaših podataka je da je obrada neophodna da bi se ispunilo naše legitimno interesovanje u obezbeđivanju projekata, usluga i informacija koje ste naručili ili zahtevali, da odgovorimo na pitanja i obradimo povratne informacije dobijene od vas, da reklamiramo proizvode, identifikujemo poslovne prilike i povećamo prodaju. Smanjili smo opseg ličnih podataka koje prikupljamo na minimalnu meru da bismo mogli da vam pružili personalizovane komunikacije za koje verujemo da ih očekujete od nas. Lični podaci koji su prikupljeni ograničeni su na vaše stručne kapacitete i ne utiču na vašu privatnost na ličnom nivou. Naše profilisanje se obavlja na osnovu interesovanja koje ste prikazali, podataka o lokaciji, digitalnog angažovanja (otvaranje e-pošte i klikovi, popunjavanje formulara, poseta veb stranica, preuzimanje sadržaja), a čuvamo i podatke vaše IP adrese, međutim, profilisanje je ograničeno i ni na koji način ne kreira sveobuhvatnu sliku o vama ili vašim navikama i interesovanjima, niti kreira bilo koje pravne uticaje vezane za vas.\nZbog načina na koji naša Grupa kompanija posluje, a na osnovu našeg legitimnog interesovanja za organizaciju našeg poslovanja, možemo da podelimo vaše podatke sa pravnim licima u okviru kompanije Trelleborg Group. Takve lične podatke možemo da prenosimo u države, teritorije ili organizacije koje se nalaze van Evropskog ekonomskog prostora (EEP) i za koje Evropska komisija nije utvrdila da obezbeđuju adekvatnu zaštitu. U tom slučaju, kompanija Trelleborg pruža odgovarajuće mere zaštite za čuvanje vaših ličnih podataka, kao što je upotreba standardnih klauzula za zaštitu podataka koje je usvojila Evropska komisija ili relevantna državna ustanova za zaštitu podataka unutar EEP.\nPored toga, možemo odavati vaše podatke spoljnim stranama, kao što su preduzimači i pružaoci usluga koji obrađuju vaše podatke prema uputstvima kompanije Trelleborg. Kada takvo odavanje uključuje prenos vaših podataka van EU/EEP, osiguraćemo da se primene standardne klauzule za zaštitu podataka usvojene od strane Evropske komisije u ugovor između spoljne strane koja prima podatke i kompanije Trelleborg koja šalje podatke. Ili ćemo upotrebiti druge sigurnosne mere za takve prenose podataka.\nVaše podatke nećemo prodavati trećim stranama.\nAko ne želite da primate od nas bilo koju komunikaciju vezanu za marketing za naše proizvode/rešenja/najnovije inovacije, u bilo kom trenutku možete se povući iz naše baze za marketing klikom na vezu "otkaži pretplatu" ili "odjava" ili nam poslati poruku e-pošte na info-rs@mitas-tyres.com. Ovo neće uticati na bilo koju komunikaciju koju možemo da imamo sa vama kao kupcem i koja se ne kvalifikuje kao direktan marketing.\nZadržaćemo vaše podatke u periodu potrebnom za ispunjenje svrhe istaknute u ovom obaveštenju o privatnosti, u periodu od godinu dana od vašeg poslednjeg kontakta sa nama ili od perioda završetka naših ugovornih ili pravnih i obaveznih veza, osim ako duži period zadržavanja nije potreban ili dozvoljen lokalnim zakonom u skladu sa kojim mi poslujemo.\nZa uspostavljanje perioda zadržavanja koristimo sledeći kriterijum: (i) sve dok imamo vezu sa vama (kao sa pojedincem ili radnikom neke od naših kompanija klijenata, dobavljača ili partnera saradnika); (ii) u skladu sa potrebama u okviru pravnih obaveza u kojima smo mi subjekt (kao što su obaveze za porez i računovodstvo); i (iii) dok se to preporučuje za naš pravni položaj (kao što su primenljivi statuti za ograničenje).\nVaši lični podaci se čuvaju u bezbednom okruženju u oblaku. Osiguraćemo da pristup vašim ličnim podacima bude obezbeđen na adekvatan način primenom odgovarajućih mera zaštite, u zavisnosti od okolnosti, uzimajući u obzir tehnologiju, troškove implementacije i prirodu, opseg, kontekst i namenu obrade, kao i povezane rizike. Kao podrška ovoj posvećenosti, implementirali smo odgovarajuće tehničke, fizičke i organizacione mere za zaštitu vaših podataka od neovlašćenog ili slučajnog uništenja, izmene ili objave, pogrešne upotrebe, oštećenja, krađe ili slučajnog gubitka ili neovlašćenog pristupa.\nKako da proverite i ažurirate svoje podatke?\nDa biste proverili koje vaše podatke imamo, pošaljite poruku e-pošte na printingsm@trelleborg.com.\nImate pravo da zahtevate informacije o kategorijama vaših podataka koje obrađujemo i kako se vaši lični podaci koriste tako što ćete nas kontaktirati na kontakt prikazan u nastavku. Takođe, možete nas kontaktirati ako želite da se vaši lični podaci isprave, ažuriraju, obrišu ili ograniče na bilo koji način. U određenim situacijama imate pravo da zabranite obradu svojih ličnih podataka. Zbog zaštite vaše privatnosti i ličnih podataka, možemo da zahtevamo da se identifikujete prilikom podnošenja ovakvog zahteva.\nImate pravo da podnesete žalbu nadzornom organu na podatke za kontakt nadzornog organa u nastavku:\nGarante per la protezione dei dati personali - Bulevar kralja Aleksandra 15, 11120 Beograd, Srbija, Email: office@poverenik.rs, Telefon: +381 11 3408 900, Faks: +381 11 3343 379\nAko imate bilo koja pitanja vezana za gorenavedene informacije, ako sumnjate da je došlo do kršenja ovog obaveštenja o privatnosti, ako želite da dobijete primerak bezbednosnih mehanizama koji se koriste za zaštitu vaših podataka u slučaju prenosa podataka van EEP, ili ako želite da nas kontaktirate iz bilo kog gorenavedenog razloga, kontaktirajte nas na:


IZBEGAVATI BALKANSKU ULICU - PREOPTEREĆENJE ZBOG RADOVA - Beograduživo.rs\nTrenutno ste naHome » IZBEGAVATI BALKANSKU ULICU – PREOPTEREĆENJE ZBOG RADOVA\nIZBEGAVATI BALKANSKU ULICU – PREOPTEREĆENJE ZBOG RADOVA\nBy SS InTeam on\t 3. марта 2020. Gradske vesti, Saobraćaj\nKako stoji u saopštenju Sekretarijata grada Beograda za javni prevoz, zbog izvođenja radova na Savkom trgu uočeni su problemi u Balkanskoj ulici.\nZbog većeg broja autobusa koji sa saobraćaju na privremenim linijama ova ulica postala je preopterećena. Apeluje se na vozače da koriste druge pravce, pa se preporučuje da ukoliko idu ka Novom Beogradu koriste Nemanjinu ulicu, Kneza Miloša i most Gazela.\nSavetuje se da je najbolje izbegavati Stari savski most, Balkansku ulicu i ulicu Gavrila Principa.\nPRETHODNA VESTNEOBIČNI PUTNIK U AUTOBUSU 33 (FOTO)\nSledeća vest KOJA SU VAŠA PRAVA U SLUČAJU NEZGODE U GRADSKOM PREVOZU?


Šta sve Facebook zna o vama? Saznajte kako da to proverite - korak po korak! Teško da ćete ostati ravnodušni kada vidite koliko najveća društvena mreža temeljno prikuplja podatke i pamti apsolutno svaki korak korisnika... - OrangeStar Agency\nHomeZanimljivostNaukaŠta sve Facebook zna o vama? Saznajte kako da to proverite -...\nŠta sve Facebook zna o vama? Saznajte kako da to proverite – korak po korak! Teško da ćete ostati ravnodušni kada vidite koliko najveća društvena mreža temeljno prikuplja podatke i pamti apsolutno svaki korak korisnika…\nOva činjenica neće iznenaditi apsolutno nikoga: društvena mreža koja živi od prodaje podataka o svojim korisnicima pažljivo prati njihove aktivnosti! Uprkos tome, prosečan korisnik koji nije pažljivo podesio šta deli sa Facebookom, teško da će ostati ravnodušan kada vidi koliko ovaj to temeljno čini i koliko pamti apsolutno svaki korak korisnika.\nSrećom, strah od sudskih organa širom sveta primorao je nadležne da korisinicima maksimalno olakšaju pristup tim informacijama, pa ako ste zainteresovani da saznate šta sve Facebook zna o vama, procedura nije komplikovana…Za početak, idite na naslovnu FB stranicu i kliknite na strelicu u gornjem desnom uglu ekrana. U padajućem meniju, odaberite Settings & Privacy, pa zatim segment Settings.U meniju sa leve strane ekrana odaberite treću stavku Your Facebook Information. Nekoliko opcija vam je sada na raspolaganju. Za sirove podatke dovoljno je konsultovati četvrtu stavku Activity Log, mada je pravo “meso” tik iznad, pod opcijom Download Your Information. Jedan klik na View pružiće uvid u sve kategorije po kojima Facebook raspoređuje vaše aktivnosti, a ima ih gomila. Svaki post, reakcija, lajk, lokacija, fotografija, audio zapis, rezultat pretrage… Sve je to uredno popisano, piše Svet kompjutera.\nInternet gigant je omogućio korisnicima da taj sadržaj preuzmu. U sekciji Download Your Information može da se odredi da li želite materijal iz konkretnog vremenskog perioda ili kompletan dosije od samog početka korišćenja. Dostupan je i izbor između HTML ili JSON formata, kao i odabir kvaliteta medijskog sadržaja, što će uticati na veličinu same arhive. Nakon što ove parametre podesimo, preostaje samo jedan klik na plavi taster Create File.\nFacebook će vas, nakon što sve zapakuje, obavestiti da je kopija spremna za preuzimanje. U zavisnosti od vaše “kilometraže” na društvenoj mreži, proces može da potraje, pa nemojte da se iznenadite ako vas posle desetak minuta sačeka fajl koji je “prešišao” jedan gigabajt. Kada se pakovanje završi dobićete notifikaciju. Tada je potrebno da svojom Facebook lozinkom potvrdite identitet i to je to! Na željenoj lokaciji čekaće vas ZIP arhiva u kojoj je hrpa foldera svih kategorija…\nPrevious articlePreminula legendarna glumica Mira Furlan\nNext articleUhapšena žena Marka Bulata


17.12.2017 09:39 | nezavisne.com\nBanjaluka - Na lijevoj obali Vrbasa smješten je najstariji istorijski spomenik u Banjaluci, tvrđava Kastel, koja pokazuje da je u svim epohama korištena kao odbrambeni položaj grada na Vrbasu.\n"Po mom mišljenju, iz tog turskog perioda Kastel ima najsjajniju istorijsku ulogu u osmanskom periodu, jer se tada desio čuveni Banjalučki boj. Može se reći da je ova bitka odlučila pobjednika na teritoriji Bosanskog pašaluka", pojasnio je Branković.\n"Grad na Vrbasu pada pod vlast Osmanlija i postaje sjedište Bosanskog sandžaka, a njena najintenzivnija gradnja bila je za vrijeme Ferhad-paše Sokolovića, i to je kraj 16. vijeka, tačnije 1587. godine", zaključio je Branković.\nNa tom kamenom spomeniku, pronađenom 1895. godine prilikom popravljanja mosta na Crkveni, stoji natpis čijom je dopunom dešifrovan tekst "Jupiteru najvećem geniju ovog mjesta Sicinije, Makrin, konzularni beneficijar provincije Gornje Panonije, ispunio je zavjet dobrovoljno i sa zahvalnošću."