Život Bilje Krstić sa koksaki virusom: Neću više nastupati pod temperaturom ili trčati na hiljadu strana - eKlinika\n11:00 - 27. 01. 2021.\nKako je virus koksaki koji se najčešće povezuje sa upalom srčanog mišića (miokarditis), uz pandemiju korona virusa usporio i potpuno promenio muzičke i životne planove Bilji Krstić\nI koksaki virus i pandemiju Bilja Krstić je lakše podnela uz želju da zagrli unuku Nou Foto: LaLanna photography\nSa svojom grupom „Bistrik“ je trčala sa koncerta na koncert, držala radionice sa mladim pevačima iz cele Srbije i radila u Radio Beogradu na poslovima muzičkog urednika. Probe, snimanja, koncerti, radio emisije… Zbog paklenog tempa je od porodice i prijatelja dobila nadimak Brzi Gonzales. A onda je u jednom trenutku telo reklo: „Dosta je!“\nOvako priču o poznatom, nezgodnom virusu počinje Bilja Krstić, naša najpoznatija interpretatorka tradicionalne muzike.\nKako sam saznala da imam koksaki\nNekoliko meseci pre odlaska kod lekara osećala sam konstantnu slabost i umor. Osećaj težine u grudima i otežano disanje, naterali su me da promenim plan tog jutra i umesto na trening, otišla sam do kardiologa. Posle pregleda mi je ustanovljena upala srčane maramice. Perikard je bio zadebljao ispred celog srca a bilo je i manjih perikardnih izliva. Kasnije sam uradila i analizu krvi koja je potvrdila da imam virus koksaki.\nŠta je to značilo na polju životnih promena, navika?\nIz takve jurnjave prelazim u strogo mirovanje koje mi je preporučila dr Košević. Dobila sam jasna uputstva koja sam sledila: čelična disciplina, puno vitamina i mirovanje, a terapija za srce koju sam do tada imala, pojačana je. Tako sam od decembra do marta izašla napolje samo tri puta, i to na lekarske kontrole. Taman kada sam pomislila da ću moći polako da krenem i u šetnju jer su mi to preporučili lekari, Srbiju i čitav svet je zadesila pandemija. Ni u snu nisam mogla da pretpostavim da život može tek tako odjednom da stane. U početku sam naivno verovala da će i moj oporavak i pandemija kraće trajati, da ću se brzo vratiti svojim aktivnostima. Usledilo je otkazivanje koncerata, pomeranje proslave jubileja „Bistrika“ i nama veoma značajnog koncerta u Londonu.\nSve je krenulo u suprotnom pravcu od onog koji smo planirali.\nKoliko me je sama bolest promenila?\nBila sam jako uplašena na samom početku, jer koksaki može da izazove probleme koji vode komplikacijama a koje ljudi, inače, često ignorišu. Bilo je kriza, pala je i poneka suza, bila sam razdražljiva.\nOnda je naišla druga faza: prihvatanje novonastale situacije i smirenje. Shvatila sam da sve to nije tako zastrašujuće kao što mi je izgledalo na početku, pritisak u grudima je bio sve ređi i mnogo sam bolje mogla da dišem, polako sam počela da se vraćam u formu.\nA onda i rizik od korone…\nTaman kad sam počela da se oporavljam, negde u martu, uvedeno je vanredno stanje zbog pandemije. Boravak u stanu sam produžila do maja. Bila sam zbrinuta sto se tiče namirnica tako da nisam odlazila do prodavnice ili apoteke jer je moja mlađa ćerka preuzela odgovornost oko mnogih stvari. Rizik da dobijem virus bio je smanjen na minimum jer nisam ni bila u kontaktu sa ljudima.\nŠta sam naučila iz bolesti\nNaučila sam da budem obazriva, da konačno osluškujem i čujem svoje telo kada mi šalje signale da nešto nije u redu i da odmah reagujem.\nOno što ću sigurno promeniti je tempo kojim sam radila u poslednjih 20 godina. Neću više sebi dozvoliti nastupe pod temperaturom ili trčanje na hiljadu strana jer nijedno telo ne može da podnese toliki teret. To je i moja najvažnija poruka svima.\nBiljana Krstić Foto: Privatna arhiva\nNajlepša želja za kraj pandemije\nKad se sve ovo završi, prvo ću najjače zagrliti moje najmilije i izljubiti ih. Moju unučicu Nou najviše, jer se nismo videle veoma dugo, puno mi nedostaje njen smeh i naša porodična okupljanja. Nadam se da ću kada sve prođe i da zapevam sa mojim „Bistrikom“, i da konačno proslavimo 20 godina.\n17:21, 27. 01. 2021. Odgovori\nŽelim Vam puno zdravlja i dobrih pesama.\n23. 01. 2021. 14:00\nDoktori su šaputali da Danijela umire, odlazak u Hitnu bio joj je jedini izlazak: Danas se bori i za sebe i za pacijente koji dele njenu muku\n03. 03. 2021. 15:00\n17. 02. 2021. 10:45\nMarina zbog astme detektuje zagađenje brže nego instrumenti: Obožava košavu, ali zimi ne može u sve delove grada\n12. 02. 2021. 15:00


Across the Universe : Nadlanu.com\nObjavljeno 9. jan 2008. / 10:48:48\nOd liverpulske obale do demonstracija u Njujorku. Od romantične "I wanna hold your hand " do angažovane, ‘prljave’, proročanske i zloupotrebljene - Helter Skelter. Od tako obične ljubavne priče do krvavih jagoda i beskrajnih polja jagoda . Let it be. All you need is love.\nNema ništa novo pod suncem. All across the universe.\nČetvrtog dana L’Oreal Paris Cinemanije u Centru "Sava" premijerno je prikazan film "All Across the Universe", američke rediteljke Džuli Tejmor koja je 2002. godine režirala film "Frida", biografsku priču o slikarki Fridi Kalo.\nNjen ovogodišnji film, premijerno prikazan na festivalu u Torontu, "All across the universe", mjuzikl zasnovan na pesmama "Bitlsa", naslovljen je po jednoj od najpoetičnijih Lenonovih kompozicija. Film nije biografska priča o slavnoj liverpulskoj četvorci, ali se u mnogo čemu odnosi na članove grupe, razvoj, biografiju.\nMladić iz Liverpula odlazi u Ameriku da pronađe oca. U Prinstonu se sreće s njim ali i nalazi ekipu, upoznaje ljubav svog života. Svi se sele u Njuork i sazrevaju i odrastaju u vrtlogu burnih šezdesetih godina. U filmu svi likovi pevaju i potpuno su prirodni u tome - pevanje je deo radnje, nije veštački nakalemljeno na priču.\nZa film su odabrane 34 pesme "Bitlsa" koje su za te potrebe i aranžirane. Likovi se zovu Lucy, Prudence, Jude – kao i likovi poznatih "Beatles" pesama. "I wanna hold your hand" je u filmu sentimentalna balada koju peva mlada Japanka, a "Let it be" peva crni dečak, žrtva uličnih sukoba. Zatim i gospel hor u crkvi na njegovoj sahrani, a scena se produžava i na sahranu mladog dobrovoljca koji je poginuo u Vijetnamu.\nSudaraju se lični i opšti kontekst, pesme su tkivo filma koji se bavi svim fazama "Bitlsa", koji su uticali na svet šezdesetih i duboko bili prožeti tim svetom. Rat u Vijetnamu, rasni sukobi u Americi, hipi pokret, droge, sekte i gurui, prava pobuna, lažna pobuna - lice i naličje, i protagonisti - iskreni, naivni, izmanipulisani, sluđeni, zadivljeni, eksploatisani...\nU jednoj sceni sudare se i preliju jedna u drugu Lenonova poetska "Across the Universe" i Mekartnijeva teška "Helter Skelter" i, ako ih oslušnete pažljivije, možda ćete otkriti poruku i razlog filma - svet se ne menja, od šezdesetih do danas.\nFilm je, naravno, i omaž "Bitlsima". Muziku je filmu prilagodio kompozitor Eliot Goldental. Glavne uloge u filmu tumače (i pevaju) Evan Rejčel Vud i Džim Stardžis a u epizodnim ulogama pojavljuju se Bono Voks, Selma Hajek, Džo Koker... Animirani delovi filma dočaravaju psihodeliju i podsećaju na faze "Bitlsa" kada su, u potrazi za prosvetljenjem, inspiracijom i smislom koketirali sa raznim hemijskim novotarijama svog doba.\nLjubavna priča je centralna, ali je i okvir i polazište za priču o tadašnjem svetu, šezdesetim godinama, njihovom značaju i posledicama. Film ima inventivna rediteljska rešenja, kamera zablista u nekim scenama kreirajući impresivnu fotografiju, prelivanje pesama od angažovane note do potpuno lične vrlo je efektno u više navrata... Tako, na primer - I want you kaže i Uncle Sam mladom regrutu na kog upire prst sa čuvenog plakata i zaljubljena devojka.\nDa su epizode i animirani delovi kraći, film bi možda bio efektniji i emotivno jači. Delovi u kojima su prikazani sukobi studenata s policijom asociraju na poznati film o šezdesetim godinama - "O jagodama i krvi".\nOdabrati pesme iz čitavog opusa "Bitlsa" i napraviti ’realan’mjuzikl nije bilo lako ali je sigurno je bilo zabavno. Gledaocima u Centru „Sava“ film je izvukao iz sećanja razne "Beatles" klasike, pesme koje su probudile negde duboko spakovane emocije. I sigurno je da su ih mnogi, posle filma, slušali ponovo kod kuće. Film nije kupljen i neće biti prikazan u bioskopima. Ali, valjda će biti načina da se pogleda. Do te prilike, samo malo podsećanje:


YUCOM zastupa druge NVO u slučajevima čiji se broj sve više povećava, vrši monitoring slučajeva kao i napada na aktiviste za ljudska prava, u nameri da razvije mehanizme zaštite boraca za ljudska prava u Srbiji. ● Žene u crnom, slučaj napada i uvrede njihovih aktivista Violete Đikanović i Miloša Uroševića. ● Slučajevi pretnji Ženama u crnom putem interneta. ● Slučaj u kome je militantna desničarska organizacija “Svetozar Miletić” podnela tužbu za klevetu protiv 8 NVO (Fond za humanitarno pravo, Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji, YUCOM, Žene u crnom, Beogradski krug, Građanske inicijative, Inicijativa mladih za ljudska prava i Centar za kulturnu dekontaminaciju). ● Slučajevi pretnji LGBT organizacijama (Queeria) ● 20 slučajeva govora mržnje u medijima protiv boraca za ljudska prava, NVO, manjina itd.\nPostavio Yucom - 05/01/2015 Pružanje pravne pomoći


Čelni ljudi Vlade Srbije, Vlade Vojvodine, ambasadori, stručnjaci i privrednici 7. put na konferenciji "The Economist: Svet u 2019." : Nadlanu.com\nČelni ljudi Vlade Srbije, Vlade Vojvodine, ambasadori, stručnjaci i privrednici 7. put na konferenciji "The Economist: Svet u 2019."\nObjavljeno 5. dec 2018. / 14:22:18\nsvet u 2019.the economist\nZDRAVA DECA – ZDRAVA BUDUĆNOST: Kako da mališane naučimo pravilnoj ishrani?\nE-COMMERCE REVOLUTION: Dragana Stanić - E-trgovina u Srbiji iz godine u godinu beleži…


USTANAK ZA VODU: Ponedeljak u 12h na Makišu! – Gerila\nGerila > Politika > USTANAK ZA VODU: Ponedeljak u 12h na Makišu!\nobjavljeno na Nov. 21, 2021 u 6:12 pm\nPokret Ekološki ustanak najavio je da će u ponedeljak u 12h organizovati protest na beogradskom vodoizvorištu Makiš jer smatra da će biti ugroženo izgradnjom metroa. Ministar finansija Siniša Mali prethodno je najavio da će u ponedeljak, 22. novembra, svečano početi radovi na Makiškom polju.\nMAKIŠ: ČIJI JE PROTEST?!


Samovrednovanje rada škole - primer iz OŠ "Slobodan Bajić Paja" | SerbianForum\nSamovrednovanje rada škole - primer iz OŠ "Slobodan Bajić Paja"\nMaj, jun, jul, 2006. godine\nUpitnicima propisanim u "Priručniku za samovrednovanje i vrednovanje rada Škole" i Upitnicima za učenike preuzetim od nemačke vladine organizacije GTZ čiji pokazateljii odlično odražavaju klimu u školi procenjenu iz pozicije učenika, došli smo do sledećih rezultata koji su nam pomogli da:- realno sagledamo postojeće stanje u izabranoj oblasti (na seminaru ŠRP u maju mesecu 2006).\n- uporedimo podatke dobijene od različitih učesnika\n- analiziramo sadašnju situaciju i preduzmemo konkretne mere, planove i aktivnosti u Školskom razvojnom programu i Godišnjem programu rada škole.\nU izbranom području vrednovanja sagledali smo sledeće pokazatelje i dali smo kraći komentar za svako postovljano pitanje:\n- Atmosferu i međuljudske odnose\na) Poštovanje ličnosti deteta\nb) Jednaost i pravičnost\n- Partnerstvo sa roditeljima i lokalnom zajednicom\na) Komunikacija sa roditeljima\nb) Uključivanje roditelja u život i rad škole i u školsko učenje\nc) Uloga škole u lokalnoj zajednici\n- Ugled i promocija škole\na) Ugled i obeležja škole\nb) Očekivanja i promocija uspešnosti\nc) Kultura ponašanja\nUpitnik za samovrednovanje i vrednovanje rada škole realizovan je na uzorku: od 206 roditelja (škola ima 240 đaka) i svih učenika od V-og do VIII razreda (120)\nUpitnici GTZ realizovani su na uzorku 30 učenika VII i VIII razreda učesnika seminara Vršnjačke medijacije. Dobijeni su sledeći rezultati/pokazatelji:\nKljučna oblast: Etos - Upitnik za učenike ( str 2-10)\nKljučna pblast-Etos - Upitnik za roditelje (str. 11-16)\nUpitnik za učenike - GTZ (str.17-26)\nZaključak str. 27.\nIskaz br.1- Volim da idem u školu jer se u njoj dobro osećam.\nŠta deca kažu\nU 67% ispitanici određuju da su njihova pozitivna osećanja veoma važna za njihov prijatan boravak u školi. Uzimajući u obzir 20% ispitanika sa odgovorom "važno" zbirno se dobija visok procenat od 87% ukupno ispitanih koji pozitivnu klimu u školi smatraju presudnom u definisanju svojih osećanja prema nastavi.\nŠta im škola pruža\nDeca u 45% vole da idu u školu jer se u njoj dobro osećaju što je realno prisutnu u potpunosti, dok 31% tvrdi da je osećaj dobrog raspoloženja zastupljen u većoj meri. Dakle 76% ispitanika izražava pozitivan stav o atmosferi u školi.\nProcenat od 19% ispitanika koji tvrdi da je u manjoj meri prisutno i 5% koji tvrdi da nije prisutno je visok procenat koji se ne sme ignorisati i koji zahteva poseban tretman u narednom periodu (poboljšane opšte radne i motivacione klime, pozitivne komunikacije i demokratske atmosfere u učionici) .\nIskaz br.2- Upoznat/a sam s pravilima ponašanja i kućnim redom u školi.\n95% ispitanika smatra da je "veoma važno" i "važno" biti upoznat sa pravilima ponašanja i kućnim redom škole.\n88% isitanog uzorka tvrdi da ih škola u "potpunosti" i u "većoj meri" obaveštava i upoznaje sa kućnim redom. Kao što grafikoni obostrano pokazuju postignuto je visoko preklapanje u odgovorima.\nIskaz br.3- U školi nas uče da budemo odgovorni za svoje postupke.\n91% ispitanika ukazuje na veliki značaj škole kao vaspitne ustanove.\nTačno 90% ispitanika tvrdi da naša škola realizuje ovaj zadatak. Škola mora i dalje zadržati postigniuti nivo u ostvarivanju vaspitnog zadatak koji učenici prepoznaju u ovako visokom procentu.\nIskaz br.4- U školi nas podstiču da brinemo o drugima.\n81% ispitanika tvrdi da je veoma važno da upravo škola podstiče međusobno pomaganje i solidarnost među učenicima.\nGotovo identičan procenat ispitanika 72% tvrdi da i ovaj vaspitni zadatak škola realizuje u potpunosti ili u većoj meri. Svakako treba obratiti pažnju na odgovore sa negativnom konotacijom ( verovatno učenika koji su u praksi imali negativno pojedinačno iskustvo jer 13% ispitanika tvrdi da je malo važno da li škola podstiče na uzajamnu brigu, dok čak 21% tvrdi da je u praksi ovaj momenat u manjoj meri prisutan.\nIskaz br.5- U školi nas podstiču na međusobnu toleranciju.\n87% ispitanika smatra da je "vrlo važno" i "važno" da škola podstiče na međusobnu toleranciju.\n89% tvrdi da je ovaj vaspitni zadatak škole realizovan- "u potpunosti" u 58% ispitanika i u "većoj meri" kod 31% ispitanika sa čime kao vaspitna ustanova posebno možemo biti zadovoljni\nIskaz br.6- U školi nas navode na poštovanje različitosti.\n80% ispitanika smatra veoma važnim i važnim saznanja i izgradnju stavova u prepoznavanju i prihvatanju različitosti koje stiču u školi.\n77% smatra da škola u"potpunosti" ili u "većoj meri" ispunjava ovaj vaspitni zadatak.\nInteresantno je uporediti da se 16% učenika koji smatra ovo određenje "malo važno", javlja kao 18% "u manjoj meri prisutnio" u školi.\nIskaz br.7- U školi se neguju i podstiču saradnički odnosi.\n75% ispitanika saradničke odnose smatra veoma važnim.\n68% istog uzorka smatra da je realizacija ovog vaspitnog zadatka prisutna u konkretnoj praksi i životu škole; u potpunosti i u većoj meri.\nŠkola mora uzeti u obzir čak 26% dece koji tvrdi da je "u manjoj meri prisutno" i 6% koji tvrdi da "nije prisutno" jer zbirno predstavlja 32% što je veoma visok procenat. Ovaj segment se mora posebno analizirati i preduzeće se konkretne mere.\nIskaz br.8- U školi nas podstiču da slobodno izražavamo svoje stavove i misli.\n89% ispitanika da je veoma važno da škola podstiče slobodu izražavanja.\nNešto manji procenat 72% ispitanika doživljava svoju školu kao ustanovu koja realno dozvoljava iznošenje ličnih stavova i misli. Svakako nas ne raduje 21% učenika koji tvrdi da škola u"maloj meri" podstiče i 7% koji tvrdi da "nije prisutno"osnovno dečje pravo u ovoj školi. Školskim razvojnim planom omogućiti potpuno ravnopravnu participaciju učenika u svim segmentima rada škole, osavremeniti rad Školskog parlamenta, obuhvatiti i edukovati što veći broj đaka radioničarskim radom sa ciljem jačanja komunikacijskih veština i osposobljavanja za pokretanja samostalnih akcija.\nIskaz br.9- U školi se redovno pohvaljuju pozitivni postupci i uspeh učenika.\n91 % ispitanika ukazuje na važnost javne pohvale za uspeh i postupak učenika.\n84% doživljava školu pozitivno jer praksa ukazuje da kao škola izlazimo u susret očekivanjima učenika po ovom pokazatelju.\nIskaz br.10- Ponašanje nastavnika u školi, medjusobno i u odnosu sa učenicima, jeste uz uzajamno uvažavanje.\n88% ispitanika smatra veoma važnim i važnim uzajamno korektan odnos na relaciji nastavnik-nastavnik, nastavnik-učenik.\n45% smatra da je u praksi u potpunosti zastupljen ovakav odnos, 37% "u većoj meri". Možemo biti zadovoljni ovako visoko pozitivnom procenom sve složenijih odnosa na svim relacijama.\nIskaz br.11- U školi se osećam bezbedno\n89% učenika svoju bezbednost u školskom okruženju procenjuje kao veoma važnu.\n78% tvrdi da je u školskom okruženju njihova bezbednost potpuna 56%, 22% da je "u većoj meri zastupljena"\nIskaz br.12- O nedopustivom ponašanju učenika u školi, kao što je agresivnost, netrpeljivost, netolerancija, neuvažavanje i slično, otvoreno se razgovara.\nOtvoreno tretiranje negativnih primera ponašanja u školi učenici procenjuju kao važnim u 85% odgovora.\nProcenjuju da škola u praksi tretira ovaj problem sa 41% "potpuno prisutno" i 26% u"većoj meri prisutno", ali imamo i 33% nezadovoljnih (u manjoj meri 24% i netačno 9% ) koji ukazuju na neodgovarajući način tretiranja ovog problema za čak 1/3 učenika.\nŠkolskim razvojnim programom realizovati programe nenasilnog rešavanja konflikata, mira i tolerancije.\nIskaz br.13- Kada imam problem, znam kome treba da se obratim.\n92% ispitanih smatra da je veoma važno znati kome se obratiti za svaki problem.\n77% tvrdi da školska praksa to dozvoljava, međutim čak 23 % tvrdi da je u manjoj meri upoznato sa datom odrednicom ili 10% da uopšte nije upućeno.\nŠRP-om precizirati sve zadatke i aktivnosti neophodne da se u naredne 3 godine ( i dalje) ostvari visoka transparentnost i protok pravovremenih informacija.\nIskaz br.14- U školi nas podstiču da brinemo o svom okruženju.\n85% brigu o svom okruženju podstaknutu od strane škole smatra veoma važnom.\n75% tvrdi da škola realizuje ovaj zadatak, ali čak 25% ispitanika smatra da škola nedovoljno vodi računa o ovom vaspitnom zadatku.\nIskaz br.15- U školi nas podstiču da brinemo o uredjenju i održavanju školskog prostora.\nVažnost škole u podsticanju na uređenje i održavanje školskog prostora procenjuje visoko 93% ispitanika.\nTakođe visok procenat 88% tvrdi da se u praksi ovaj vaspitni zadatak realizuje u potpunosti ili u većoj meri.\nIskaz br.1- Upoznat/a sam s pravilima ponašanja i kućnim redom u školi.\nŠta roditelji kažu\n95% ispitanika smatra veoma važnim blagovremeno upoznavanje sa propisanim pravilima ponašanja u školi.\nIdentičan procenat 94% smatra da škola u nastavnoj praksi u potpunosti ili u većoj meri ispunjava ovaj zahtev.\nIskaz br.2- Škola podstiče i otvorena je za saradnju sa roditeljima.\n98% roditelja smatra da je veoma važna obostrana saradnja koju podstiče škola.\n85% tvrdi da u praksi naša škola uspeva u tome.\nIskaz br.3- U školi se neguje međusobna saradnja i razumevanje.\n94% ispitanih roditelja smatra da je veoma važno negovati u školi međusobnu saradnju i razumevanje.\n18% ispitanih tvrdi da je u vaspitnoj praksi naše škole ovaj segment " u manjoj meri" prisutan. Interesantno je da su odgovori učenika na 4. i 7. pitanje u Upitniku za učenike sadržajem i procentnom odgovora visoko identični i preklapajući sa odgovorima roditelja.\nIskaz br.4- Zaposleni u školi se prema meni kao roditelju odnose sa uvažavanjem.\nOko 80% roditelja smatra veoma važnim postojanje uvažavajućeg odnosa na relaciji nastavnik-roditelj.\n62% tvrdi da je u praksi škole ovakav odnos zastupljen u potpunosti, 37% u većoj meri, dok 8% u manjoj meri - što odgovara 11% roditelja kojima je to "malo važno".\nIskaz br.5- Imam dobru saradnju sa odeljenjskim starešinom svog deteta.\n96% roditelja korektnu saradnju sa odeljenskim starešinom smatra važnom.\n82% tvrdi da ovakav odnos u školi evidentno postoji,a 14% u većoj meri. 3% sa odgovorima "u manoj meri" jeste procenat delimično zadovoljnih roditelja.\nIskaz br.6- Znam kome u školi treba da se obratim za različite informacije.\nU 90% roditeljima je važno da znaju kome da se u školi bez lutanja obrate za infomaciju i pomoć.\nIsto toliki procenat ispitanika potvrđuje da je u školskoj praksi prisutno u potpunosti ili u većoj meri saznanje kome se obratiti za pomoć.\nIskaz br.7- Informacije o radu i dešavanjima u školi su pravovremene i potpune.\nGotovo 100% ispitanika smatra potpune i pravovremene informacije o dešavanjima u školi veoma važnim.\n38% ispitanika doživljava prisutnost blagovremenih informacija kao "prisutno u potpunosti', 47% u većoj meri tačno, 18% "u manjoj meri".\nIskaz br.8- Informacije o radu i dešavanjima u školi su jasne i precizne.\nS obzirom na visoko i identično preklapanje sa prethodnim pitanjima i odgovorima isti komentar kao pitanje 8.\nIskaz br.9- Škola traži mišljenje i podršku roditelja kada su u pitanju vannastavne aktivnosti.\n89% roditelja očekuje da škola traži njihovo mišljenje u izboru i realizaciji vannastavnih aktivnosti\n79% roditelja tvrdi da naša škola izlazi u susret ovakvim očekivanjima roditelja\nIskaz br.10- Škola traži mišljenje i saglasnost roditelja kada su u pitanju aktivnosti koje moraju da finansiraju roditelji.\nPitanje saglasnosti finansiranja aktivnosti dece roditelji procenjuju u gotovo 100% kao veoma važno.\n82% tvrdi da škola uvek traži finansijsku saglasnost roditelja,14% "u manjoj meri i 4% da "nije prisutno" u praksi.\nIskaz br.11- Finansijsko učešće roditelje ime jasnu svrhu i praćeno je povratnom informacijom o realizaciji.\nPovratne informacije o utrošku finansijskih sredstava roditelji procenjuju kao veoma važno gotovo u 100% odgovorima ispitanika.\n43% tvrdi da su informacije od strane škole prisutne u potpunosti, 40% u većoj meri i 13% možemo odrediti kao nezadovoljnih postojećom praksom.\nIskaz br.12- Rad Saveta roditelja je javan i otvoren za prisustvo zainteresovanih.\n82% ispitanika javan rad Saveta roditelja smatra važnim, čak 14% smatra "malo važnim".\n44% ispitanika tvrdi da je u dosadašnjoj praksi ovakav rad zastupljen u potpunosti, 27% u većoj meri dok čak 21% tvrdi da je u manjoj meri zastupljeno u praksi. Raditi u buduće na većoj afirmaciji i transpatrentnosti rada Saveta roditelja.\nIskaz br.13- Škola prihvata inicijative i sugestije Saveta roditelja.\nGotovo 100% ispitanih roditelja smatra da je veoma važno da škola prihvata sugestije i inicijative Saveta roditelja.\n42 % ispitanika tvrdi da škola to čini u potpunosti, 37% "u većoj meri", 16% da "nije prisutno u praksi".\n3. Analizom UPITNIKA ZA UČENIKE (30 pokretača osnivanja Djačkog parlamenta u školi) dobili smo rezultate procene situacije u školi od strane učenika, o kvalitetu odnosa između učenika i nastavnika, o situacijama sukoba u školi i načinima njihovog rešavanja...\nMoglo bi se reći da je samo polovina ispitane populacije zadovoljna komunikacijom sa nastavnicima, a da teškoće u komunikaciji druge polovine ukazuju na otežanu izgradnju tolerantnih i demokratskih odnosa u školi.\nIspitani učenici vršnjačku komunikaciju procenjuju kao dobru u 69% slučajeva. 31% učenika doživljava komunikaciju kao podnošljivu što ukazuje da jedna trećina učenika nije u potpunosti zadovoljna postojećom komunikacijom.\nKomunikaciju među nastavnicima učenici sa 34% doživljavaju kao dobru a sa 28% kao podnošljivu. Odgovor Ne znam sa 28% govori da procena komunikacije među nastavnicima nije predmet interesovanja učenika ove osnovne škole.\nEvaluacija situacije sukoba u školi i načina njihovog rešavanja Gde se najčešće dešavaju sukobi izmedju učenika\nOdgovori ispitanih učenika pokazuju da se sukobi između učenika dešavaju najčešće na hodnicima 41%, često u učionici 34%, najređe na igralištu 38%.\nU koje vreme se sukobi najčešće dešavaju\nPo proceni učenika sukobi se najčešće dešavaju za vreme odmora 48%, često posle škole 31%, najređe za vreme časova 72%.\nKoji tip sukoba je najčešći\nIspitani učenici procenjuju da je najčešća vrsta sukoba ogovaranje 65%, često sukob argumenata sa 34%. Takođe je prisutno umereno etiketiranje sa 38%, ređe tuča, a najređe krađa.\nKo najčešće posreduje u rešavanju konflikata izmedu učenika ili između učenika i nastavnika:\nU rešavanju konflikta najčešće posreduje u 59% slučajeva razredni starešina, često sa 48% drugi nastavnici ili direktor, umereno 41% neko od učenika, retko 45% sami učenici, najređe neko drugi 72% (nabrajaju najčešće roditelje), i nikada se ne dešava da se niko ne uključuje u razrešavanje konflikata.\nUčenici sa istim procentom 17% procenjuju da nastavnici na času da bi regulisali disciplinu troše manje od 20% i od 60-80% vremena.Čak 38% smatra da nastavnici utroše od 20 do 40% vremena za uspostavljanje radne discipline na času.\nŠta nastavnici najčešće urade kada primete sukob izmedju učenika\nIspitani učenici procenjuju da nastavnici najčešće sa 66% odgovora kazne učenika, često 45% se obrate direktoru ili drugom nastavniku, najređe 48% dozvole učenicima da sami reše sukob.\nKada ste u sukobu sa drugim učenikom, Vi najčešće:\nU 34% odgovora učenici u sukobu najčešće razmišljaju šta druga strana želi, a najređe u 52% pokušava da zataška stvar.\nKao najčešći tip sukoba između nastavnika i učenika, ispitanici navode sledeće\n- ocenjivanje 87% ispitanika\n- ne poštovanje nastavnika i predmeta 12% ispitanika,\n- nedisciplina na času 23% ispitanika,\n- bezobrazluk 9% ispitanika,\n- kada je učenik u pravu, a nastavnik protivureči 3% ispitanika\nIspitani učenici smatraju da se nastavnici međusobno sukobljavaju zbog uspeha i discipline u svom odeljenju. Sukob nastavnika vide u 90% slučajeva isključivo kao međusobni sukob razrednih starešina.\nKada dode do sukoba izmedu mene i mog druga tj. drugarice ja:\nIndividualno snalaženje u konfliktnim situacijama govori da se ispitani učenici u čak 55% slučajeva prave da se ništa nije desilo, u 79% ne koristi ružne i pogrdne nazive, u 76% se ne obraćaju starijima za posredovanje u rešavanju sukoba, 100% pokušava da razgovorom dođe do rešenja, 90% nikada se fizički ne obračunava sa sukobljenom stranom, 69% je spremno da se izvini, čak 41% je tužno ili plače zbog nastalog konflikta.\nKada medu mojim vršnjacima, u školi/odeljenju, dode do sukoba, ja:\nU posredovanju između sukobljenih strana 55% ispitanika smatra da problem treba rešavati izvan škole, 45% ne posreduje u sukobu već prepušta stranama da same reše konflikt, 83% je spremno da posreduje u pomirenju, na neki način. 55% pribegava humoru u konfliktnim situacijama , 62% ne utvrđuje krivicu, 52% ne prepušta starijima da posreduju, 86% smatra da je fizičko razdvajanje na neko vreme poželjno, 97% traži rešenje za svoje drugare u sukobu, 97% ispitanika kaže stranama u konfliktu da prestanu- verbalno posreduje.\nProcena sopstvenih veština i ponašanja u konfliktnim situacijama- Kako biste opisali:\nSvoje znanje i umešnost u rešavanju sukoba 34% učenika procenjuje kao vrlo dobro, istim procentom 34% imamo procenu učenika sa dobar 3.\nUzimajući u obzir rezultate samoprocene učenika može se razmišljati u smeru nedovoljne zrelosti uzrasta VI i VII razreda da objektivno procene sopstvene veštine i umenja...\nUzimajući u obzir sve dobijene rezultate, sagledane slabosti funkcionisanja škole u oblasti Etosa Školskim razvojnim planom odredili smo zadatke i aktivnosti na poboljšanju i potpunom saniranju postojećih negativnih pojava.\nObjektivno sagledavajući rezultate koristeći sve parametre date od strane MPSRS možemo konstatovati da se oblast Etosa nalazi na TREĆEM nivou ostvarenosti, jer konstatujemo prisutnost više jakih nego slabih strana, procenjujući da postojeće slabosti koje nisu alarmantne ipak umanjuju ukupan kvalitet rada škole i poželjno ih je otklanjati u kontinuitetu uz pomoć posebnih programa koje škola predviđa Školskim razvojnim planom. Školski tim za Samovrednovanje i vrednovanje rada škole:\nprof. ruskog jezika Željka Kotarac\nprof. razredne nastave Radmila Batak\nprof. istorije Gordana Baltić\nprof. razredne nastave Ivana Divnić\nkoordinator aktivnosti i podnosilac izveštaja, pedagog škole Suzana Živković


VUČIĆ SJUTRA na graničnom prelazu sa Sjevernom Makedonijom uručuje Zaevu prvi kontingent vakcina! | Region\nVUČIĆ SJUTRA na graničnom prelazu sa Sjevernom Makedonijom uručuje Zaevu prvi kontingent vakcina! | Mondo.Me Prod\n2. March, 17:40\nVUČIĆ SJUTRA na graničnom prelazu sa Sjevernom Makedonijom uručuje Zaevu prvi kontingent vakcina! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nSRBIJA POMAŽE SUSJEDIMA\n13.02.2021. / 22:26 22:33\nVUČIĆ SJUTRA na graničnom prelazu sa Sjevernom Makedonijom uručuje Zaevu prvi kontingent vakcina!\nAutor Jovana Raičević Izvor Kurir.rs 13.02.2021. / 22:26 22:33\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić uručiće sjutra predsjedniku Vlade Sjeverne Makedonije Zoranu Zaevu prvi kontingent vakcina koji ta zemlja donira svom južnom susjedu, piše Kurir.\nPrimopredaja kontingenta vakcina neophodnih za imunizaciju građana Republike Sjeverne Makedonije protiv korona virusa biće organizovana na graničnom prelazu Tabanovce tačno u 10 časova, navodi Kurir.\n"dobila sam poziv od beograda" |\nBUKTI RAT OKO SRPSKIH VAKCINA: Vedrana nazvala Milanovića divljakom koji nije učinio ništa, on nju vulgarnim piskaralom\nKineske vakcine kreću za Srbiju |\nPREDSEDNIK SRBIJE NA INSTAGRAMU OBJAVIO VIDEO IZ PEKINGA: Divna slika! 500.000 vakcina se utovaruje avion Er Srbije\nAleksandar Vučić Sjeverna Makedonija Zoran Zaev vakcine


Holandija - Crna Gora - Interpol - hakeri - Prevara _ novo | Info | EX YU\n30. jul, 21:59\nMALOLETNI HOLANĐANIN OJADIO CRNOGORCE! Novac umesto na račun firme iz Podgorice "legao" na račun hakera! 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nMALOLETNI HOLANĐANIN OJADIO CRNOGORCE! Novac umesto na račun firme iz Podgorice "legao" na račun hakera!\n10.09.2020. / 15:34\nPolicija je podnela krivičnu prijavu protiv maloletnog J.M. iz Holandije zbog osnovane sumnje da je izvršio krivično delo računarska prevara, saopšteno je iz Uprave policije.\n“Upravi policije je vlasnica jedne firme iz Podgorice podnela krivičnu prijavu protiv nepoznatog lica, u kojoj je navela da je to lice, koristeći informacione tehnologije, presrelo njenu email komunikaciju, i na taj način izvršilo izmene broja žiro računa na fakturi za plaćanje i prevarilo podnosioca prijave da uplati novac na pogrešan broj žiro računa”, kazali su iz policije.\nOvim krivičnim delom, kako su rekli, firma je oštećena za 10.700 eura.\nSlužbenici Uprave policije su, posredstvom Interpola, izvršili identifikaciju vlasnika žiro računa na koji je uplaćen novac u inostranstvu i utvrdili da se radi o maloletnom J.M.\n“Policija je aktivnosti sprovela u okviru operacije „Galaktiko“ koja ima za cilj suzbijanje računarskih prevara i prevara počinjenih uz pomoć informacionih tehnologija”, zaključuje se u saopštenju policije.\nMondo - Mondo.me\nHAPŠENJE U ZAJEČARU! Policajci intervenisali po prijavi za nasilje u porodici, osumnjičeni nasrnuo na njih!\nprevara hakeri crna gora\n10.09.2020. / 16:51


TONS na 11. „BIJELJINA-TURIST 2022“ u Bijeljini - TONS\nHomepage Blog TONS na 11. „BIJELJINA-TURIST 2022“ u Bijeljini\nTuristička organizacija Grada Novog Sada nastupa na 11. Međunarodnom sajmu turizma i gastrokulture „BIJELJINA-TURIST 2022“, koji se održava u Bijeljini 27. i 28. maja 2022. godine.\nU dva dana trajanja sajma, TONS će predstaviti svoju ponudu na samostalnom izložbenom prostoru, kroz brojne pamflete i brošure, sa posebnim osvrtom na kulturno-istorijsko nasleđe, festivale, aktivan odmor i prestižnu titulu koju je Novi Sad poneo – Evropska prestonica kulture za 2022. godinu, kao i na programe koji se održavaju u okviru nje.\n„BIJELJINA-TURIST 2022“ se održava u hotelu „Drina“ u zatvorenom izlagačkom prostoru od 500m2 i 100m2 otvorenog prostora i okuplja najznačajnije subjekte turističke ponude, turističke organizacije, agencije, ugostiteljske objekte, etno radionice, kao i proizvođače zdrave hrane, a sa ciljem promovisanja turističkih atrakcija, regionalnih manifestacija, kao i nacionalne kuhinje.\nSvečano otvaranje sajma obeležio je kulturno-umetnički program i obraćanja predstavnika Turističke organizacije Grada Bijeljina, predstavnika Grada Bijeljina i Ministra trgovine i turizma Republike Srpske Suzane Gašić.\nNakon svečanog otvaranja sajma, štand Turističke organizacije Grada Novog Sada posetila je delegacija koju su činili direktor Turističke organizacije Republike Srpske Miodrag Lončarević, predsednik skupštine grada Bijeljine Aleksandar Đurđević, direktorka Turističke organizacije Bijeljine Jasmina Abdulahagić i predstavnik grada Bijeljina Sreten Vučković.\nOsim izlagača iz Bosne i Hercegovine i Republike Srpske, učešće su uzeli i izlagači iz Srbije i iz Crne Gore, čime sajam dobija međunarodni značaj. Za sve posetioce ulaz je besplatan.


Istraživanje: Koliko je slan hleb u novosadskim pekarama? | (Vesti - 12.02.2018) Novi Sad\n12.02.2018 u 19:13h\nIstraživanje: Koliko je slan hleb u novosadskim pekarama?\nPrilikom kontrole sadržaja soli u uzorcima hleba iz pekara i prodavnica u Novom Sadu, Institut za javno zdravlje Vojvodine utvrdio je da svi spadaju u grupu onih sa srednjim ili visokim sadržajem natrijum-hlorida.\nOd 69 uzetih uzoraka, jedna četvrtina ima više od 1,5 grama soli na sto grama uzorka, što je svrstava u grupu s visokim sadržajem soli, dok 75 posto uzoraka sadrže srednju količinu soli, od 0,3 do 1,5 grama natrijum-hlorida u 100 grama uzorka, piše "Dnevnik".\nProsečna osoba na ovim prostorima unese od 15 do 20 grama soli na dan, iako je organizmu za odvijanje normalnih procesa potrebno svega do 5 grama dnevno.\nPovećani unos natrijuma dovodi do povećanja krvnog pritiska, povećane šanse za srčani i moždani udar, povećava rizik za stvaranje kamena u bubregu, pojavu osteoporoze, izaziva naticanje nogu i stomaku, što dodatno opterećuje srce, a stvara se i celulit.\nKada je so u pitanju, ni integralni ili specijalni hlebovi nisu mnogo zdraviji za organizam. Istraživanje Australijskog instituta za hranu i zdravlje pokazalo je da ražani hlebovi sadrže za 20 posto više soli od običnog belog hleba. Više soli takođe sadrže i tortilje i kukuruzni hlebovi, prenosi "Dnevnik".\nPrema istraživanjima britanskih nutricionista, kriška jedne od četiri vekne kupovnog hleba sadrži soli koliko i kesica čipsa. Samo četiri kriške ovog hleba dovoljne su za zadovoljavanje potrebnog dnevnog unosa soli.\nOsim slanog hleba, koji je odgovoran za petinu ukupnog unosa soli u organizam, lekari Instituta za javno zdravlje Vojvodine u ranijim istraživanjima utvrdili su da so u velikoj meri unosimo i konzumiranjem kuvane ili pečene hrane s kioska. Najveći procenat uzoraka sendviča (91,7 posto), pice (81 posto), salame (73,9 posto), mesa s roštilja (70 posto) i tvrdog sira (69,6 posto) pripada grupi hrane s visokim udelom soli.\nPovezane teme Institut za javno zdravlje Vojvodine ishrana istraživanje zdravlje


Gradonosni oblaci imali snagu termonuklearne bombe - Far\nGradonosni oblaci imali snagu termonuklearne bombe\nJoš se saniraju posledice štete koja je pre nekoliko dana naneta u pojedinim krajevima Srbije. Slike nevremena iz ugroženih područja deluju gotovo neverovatno. Meštani kažu da se sve desilo brzo i da je padao grad veličine kokošijeg jajeta.\nDa li je ovo bilo, ipak, netipično nevreme\nDirektor Republičkog hidrometeorološkog zavoda Srbije Jugoslav Nikolić objašnjava da je oluja koja je pogodila Srbiju bila uslovljena ciklonom koji se iz Sredozemlja premeštao ka Balkanu.\nU interakciji sa jugozapadnom mlaznom strujom na visini, stvoreni su uslovi za vrlo intenzivnu olujnu nepogodu, napominje Nikolić.\nTakva oluja, kaže, nije tipična za ove prostore, ali se povremeno dešava.\n“Stvoreni su najmoćniji mogući olujno-gradonosni oblaci, superćelijski kumulonimbusi, sa visinom vrha preko 16 kilometara, olujnim, vetrom, pljuskovima i gradom”, navodi Nikolić.\nDodaje da su ti superćelijski kumulonimbusi imali energiju jedne ili više termonuklearnih bombi.\nKako deluju protivgradne rakete\nPrema njegovim rečima, grad je elementarna nepogoda koja se nikakvim sredstvima ne može sprečiti.\n“Da može, to bi uradili Amerikanci i ne bi imali štetu od 20 milijardi godišnje. Mi činimo sve što je moguće da se efekti nepogode smanje na najmanju moguću meru”, napominje direktor RHMZ-a.\nLed iz gradonosnih oblaka ne može da se otopi, kaže Nikolić i objašnjava da je princip dejstva raketa da se ubaci reagens u određenu zonu oblaka.\n“On utiče na mikrofizičkom nivou, da se stvori što više sitnijih zrna grada. Oni se do zemlje ili otope ili padne sitniji grad, to je princip dejstva. Prednost raketnog sistema je što se direktno gađa cilj bez ugrožavanja ljudskih života”, navodi Nikolić.\nDodaje da je pred početak sezone obezbeđeno 18.000 raketa što je, navodi, apsolutni rekord.\nTokom poslednjeg nevremena dejstvovalo se sa osam radarskih centara, odnosno 196 lansirnih stanica.\n“Ispaljeno je 990 raketa. U Kruševcu je ispaljeno 610 raketa, to je apsolutni rekord u poslednjih 40 godina na toj stanici”, ukazuje Nikolić dodajući da je ipak došlo do pojave grada.\nSmatra da bi šteta bila veća da nije bilo raketa.\n“Nepogoda je zahvatila trećinu naše zemlje, oko 2,5 miliona hektara. Od 2,5 miliona zahvaćene površine, uhvatili smo gradonosna jezgra, to je 992.000 hektara, što je površina koja bi sigurno bila oštećena da nije bilo zaštite. Šteta se sada meri promilima, iako je na određenim mestima apsolutna i dramatična za onog čiji je posed pogođen. Ipak je to mali procenat ukupno”, navodi direktor Republičkog hidrometeorološkog zavoda.\nJako nevreme praćeno gradom sinoć zahvatilo Pirot i okolinu – U Dimitrovgradu u dva navratao padao grad Nevreme i grad unišili ratarske kulture u nekoliko pirotskih sela Nevreme u Srbiji: Padale grane, pucali prozori, povređeno nekoliko osoba Zbog zagađenog vazduha Beograd, Srbija i region „teško dišu“\nGradGradonosni oblaciJugoslav NikolićNevremeOlujaProtivgradne raketeRHMZSrbijaVremenska nepogoda\nU Srbiji još 68 novozaraženih koronavirusom\nPraznični onlajn koncert u bugarskim kulturnim centrima u Evropi povodom 24. maja\n− pet = četiri


Vučića pitali za „nepristojnu ponudu“ Srbiji: „Doneo sam odluku“ - Naši u svetu\nObjavljeno 19/11/18 u 22:26\nBEOGRAD – Predsednik Srbije Aleksandar Vučić ponovio je večeras da neće biti nikakvog nastavka dijaloga dok Priština ne povuče svoje mere, misleći na dodatni porez od 10 odsto koliko je Priština uvela na robu iz Srbije i BiH.\n„Mi smo spremni da u svakom trenutku pričamo. Ali kako da pričamo kada neko posle12 godina (od potpisivanja sporazuma CEFTA) neće da sprovodi u delo nešto što su potpisali. Odakle poverenje da neće da pogaze bilo kakvi drugi dogovor“, kazao je Vučić gostujući na televiziji „Hepi“.\n„Da budem iskren, negde imate granicu, granicu koja znači da neko mora da poštuje pravila i norme koje su potpisali, sporazume koje su potpisali. Znao sam ja, od početka sam govorio da ćemo se mi držati Briselskog sporazuma, a Albanci neće. Znao sam da neće ići u formiranje ZSO“, ukazao je on.\nVučić je upozorio i da taj latentni sukob može da se pretvori i u otvoreni sukob pre ili kasnije samo zato što to neko hoće spolja i sa albanske strane.\nPredsednik Srbije je objasnio da je CEFTA sporazum potpisan 2006. godine, da se primenjuje 12 godina, da je tržiste regionalno funkcionisalo…\nKako je rekao, onda je Priština odjednom – valjda što mi radimo svoj posao i borimo se za integritet Srbije – odlučila za destruktivno ponašanje.\nOn je rekao i da je u Briselu razgovarao sa visokom predstavnicom EU Federikom Mogerini i kosovskim predsednikom Hašimom Tačijem, da je ponovio da je Beograd spreman za razgovore i komprimis, ali i da postoje stvari koje ne možemo da tolerišemo.\n„Ja se nikad nikome ne žalim na stvari u regionu, ali to je (uvođenje dodatnog poreza) jedina stvar koju sam rekao Angeli Merkel tokom nedavnog susreta u Parizu“, rekao je predsednik, i objasnio da i pored stava nemačke kancelarke o Kosovu, koji je svima jasan, za nju je neprihvatljiva ideja da se toliko krši međunarodno pravo preduzetim merama.\nAleksandar VučićCarineDijalog Beograda i PrištineKosovo\nDrama u Čikagu: Padali liftom 84 sprata (VIDEO)


Demetris Christofias (d) i Mehmet Ali Talat 8l)\n"Na svim nivoima imamo odličan odnos. Sada će se pregovarati u dobroj veri i napretku", rekao je za Rojters šef Hristofjasovog tima George Jakovu.\nHristofjasova pobeda u februaru nad Tasosom Papadopulosom, koji je predvodio kiparske Grke kada su 2004. odbili plan UN o ponovnom ujedinjenju, predstavljala je prekretnicu u sporu, koji je decenijama frustrirao posrednike.\n"Ovo je istorijski dan, divan dan. Oba lidera će poslati poruku nade svojim narodima... svetu, da žele da pregovaraju", rekao je šef Talatovog pregovaračkog tima Ozdil Nami.\nDvojica lidera sastaće se na zemljištu koje je svojevremeno bilo glavni komercijalni aerodrom Kipra, u prisustvu bivšeg australijskog ministra spoljnih poslova Aleksandra Daunera, koji je u julu postavljen za specijalnog izvestioca UN za Kipar.\nKada počnu ozbiljni razgovori sledeće nedelje, premestiće se u renovirani kompleks zgrada, koje su svojevremeno korišćene kao aerodromski terminali za dolaske i odlaske.\nOstrvo je podeljeno od turske invazije 1974. godine, izazvane kratkim ustankom kiparskih Grka, a dve strane su se složile da se ujedine na bazi dvozonske dvonacionalne federacije.\nGlavni spor između strana izazvan je nepriznavanjem otcepljenog severnog Kipra, kao i na koji način da on postane deo nove federacije.\nMirovni pregovori iz 2003. i 2004. propali su kada su kiparski Grci odbili nacrt sporazuma UN, koji su kiparski Turci prihvatili.\nKipar u EU predstavljaju kiparski Grci, i to ostrvo ima pravo veta na turski zahtev za članstvo u EU. Turska je ključni zapadni saveznik na nestabilnom Bliskom istoku i u Evroaziji.\n"Široko je rašireno da ako ova dvojica umerenih (lidera) ne mogu da reše (problem), niko ne može", rekao je kiparski analitičar Hubert Faustman.


Zašto ne treba da dozvolim medijima da me ukalupe? | Mladi pitaju\nJEZIK Sesoto (Lesoto) afrikans albanski amharski arapski azerbejdžanski azerbejdžanski (latinično pismo) bemba bugarski conga danski engleski estonski eve finski francuski ga gruzijski grčki hausa hebrejski hiligaino holandski hrvatski iloko indonežanski islandski italijanski japanski jermenski jorubski kazaški kikaonde kineski mandarinski (pojednostavljeni) kineski mandarinski (tradicionalni) kinjaruanda kirgiski kirundi korejski kosa lingala litvanski malajalam malgaški malteški mađarski mjanmarski nemački norveški pandžapski poljski portugalski rumunski ruski sebuano sepedi singalski slovački slovenački srpski srpski (latinica) svahili tagalski taj tatarski telugu turski ukrajinski vijetnamski čeva češki čitonga šona španski švedski\nKako mediji uglavnom prikazuju devojke?\nŠta treba da znaš\nŠta možeš uraditi\nŠta kažu tvoji vršnjaci\nPogledaj ove kolone i odgovori na pitanja.\nŠta od ovoga opisuje tinejdžerke koje se mogu videti u filmovima, na TV-u i u časopisima?\nPo čemu od ovoga bi ti volela da budeš poznata?\nVerovatno si na prvo pitanje odgovor pronašla u 1. koloni, a na drugo u 2. koloni. To znači da želiš da budeš bolja od „tipičnih“ tinejdžerki prikazanih u medijima. Znaj da nisi jedina. Evo zašto.\n„Filmovi prikazuju tipičnu tinejdžerku kao buntovnu i problematičnu devojku. Zbog toga drugi misle da nijednoj od nas ne treba verovati, da nam je najvažnije kako izgledamo i da dramimo oko sitnica“ (Erin).\n„Tinejdžerke iz filmova i sa TV-a uvek žele da budu u centru pažnje i opsednute su izgledom, odećom, popularnošću i momcima“ (Natali).\n„U medijima se ne može naći ’kul‘ devojka koja ne pije, ne spava s momcima i ne buni se protiv roditelja. Devojka koja to ne radi prikazana je kao verski fanatik ili neka svetica“ (Marija).\nPitaj se: ’Da li moja garderoba, ponašanje i govor odražavaju moju pravu ličnost ili jednostavno ono što vidim u medijima?‘\nMnoge devojke misle da su originalne, a zapravo samo imitiraju ono što im se servira putem medija. „To sam primetila kod svoje mlađe sestre“, kaže Karen. „Pretvara se da je zanimaju samo odeća i momci. Pametna je i znam da ima druga interesovanja, ali pravi se da je površna zato što misli da je to jedini način da bude ’poput svih normalnih devojaka‘. A ima samo 12 godina!“\nBiblija kaže: „Ne dajte da vas i dalje oblikuje ovaj svet“ (Rimljanima 12:2).\nNe želi svaka devojka da bude na isti kalup. „Devojke su u medijima prikazane kao umišljene, luckaste i sklone detinjastom ponašanju, ali mislim da većina devojaka ume vrlo dobro da prosuđuje“, kaže 15-godišnja Aleksis. „Nije baš da po ceo dan maštamo o nekom slatkom dečku.“\nBiblija kaže: ’Zrelima je moć zapažanja iskustvom uvežbana za razlikovanje dobra od zla‘ (Jevrejima 5:14).\nNačin na koji mediji prikazuju devojke ide na ruku trgovcima, a ne tinejdžerkama. Pošto vide priliku da zarade, ljudima iz sveta izdavaštva, mode, tehnologije i zabave mladi postaju meta i pre nego što uđu u tinejdžerske godine. „Marketing poručuje mladima koji još nisu ušli u tinejdžerske godine da neće biti popularni ako nemaju najmoderniju odeću, nakit, šminku i tehničke uređaje“, piše u knjizi 12 Going on 29. „Ti mladi su stalno izloženi provokativnim reklamama i to pre nego što razumeju sadržaj tih reklama.“\nBiblija kaže: „Ništa što je u svetu — želja tela i želja očiju i isticanje svog imetka — ne potiče od Oca, već potiče od sveta“ (1. Jovanova 2:16).\nZa razmišljanje: Ko će imati najviše koristi ako ti najpopularniji modni brendovi postanu previše važni? Ko će profitirati ako moraš da imaš najnoviji mobilni telefon samo da bi bio faca u društvu? Šta je trgovcima važnije — tvoja ili njihova dobrobit?\nNe prihvataj olako ono što se zastupa u medijima. Dok odrastaš, stičeš sposobnost da vidiš iza onog što je očigledno. Prosudi kako ono što se prikazuje u medijima može uticati na tebe. „Mediji prikazuju tipičnu tinejdžerku kao nekog ko na sebi ima više šminke nego odeće“, kaže 14-godišnja Alana, „i mnoge tinejdžerke ne shvataju da zbog toga neće izgledati bolje, već kao da očajnički žude za pažnjom.“\nSama odredi kakva osoba želiš da budeš. Na primer, seti se osobina s početka članka za koje si rekla da bi po njima volela da budeš poznata. Zašto se već sada ne bi potrudila da ih stekneš ili poboljšaš? Biblija kaže: „Obucite novu ličnost, koja se obnavlja dobrim poznavanjem Božje volje po slici onoga koji ju je stvorio“, a ne po slici koju stvaraju marketinški stručnjaci (Kološanima 3:10).\nPronađi dobre uzore. Neki od njih mogu biti u tvojoj porodici, na primer mama ili tetka. Drugi mogu biti zrele prijateljice ili poznanice. Jehovini svedoci mogu mnogo toga naučiti od uzornih žena iz hrišćanske skupštine (Titu 2:3-5).\nPredlog: Pomoću knjige Primeri vere saznaj više o izuzetnim biblijskim uzorima za žene, kao što su Ruta, Ana, Avigeja, Jestira, Marija i Marta. Knjigu Primeri vere izdali su Jehovini svedoci i može se naći na sajtu www.jw.org.\n„Prava žena ima svoje ja i dobro se oseća u svojoj koži. Drži do svog dostojanstva. Drugim rečima, prava žena zna koliko vredi“ (Adasa).\n„Zrela devojka ima samopoštovanje. Kada je u društvu, ne traži da bude u centru pažnje. Čak i ako bude u centru pažnje, ona neće dozvoliti da joj to udari u glavu“ (Marisa).\nU Sjedinjenim Državama, reč „tinejdžer“ je postala popularna tokom 1940-ih kada su trgovci počeli da grupišu ljude prema njihovim kupovnim navikama. Tinejdžeri su „mahom bili srednjoškolci, sa istim interesovanjima i problemima, bili su mladi i spremni da probaju nešto novo“, piše u knjizi The Rise and Fall of the American Teenager. „Kratko rečeno, bilo je lako prodati im nešto.“\nEngleska reč „tween“, koja se koristi za dečake i devojčice uzrasta od 10 do 13 godina, nedavno je postala popularna u marketinškom svetu. „Izraz ’tween‘ nije postojao dok ga marketinški stručnjaci nisu izmislili“, piše u knjizi Talk to Me First. „Nekome je jednostavno pala na pamet ta zvučna reč koja se lako pamti [...] i rodilo se potpuno novo tržište.“\nAko imaš iskrivljenu sliku o svom izgledu, kako sebe možeš realnije videti?\nŠta da radim ako sam žrtva sajber-bulinga?\nKako da mudro raspolažem novcem?


HRT: Nekoliko igrača Chelseaja zaraženo koronavirusom\n10:30 / 27.08.2020.\nNekoliko igrača Chelseaja zaraženo koronavirusom\nObjavljeno: 27. kolovoza 2020., prije 179 dana\nPrvu utakmicu u novoj sezoni momčad Franka Lamparda ima 14. rujna protiv Brightona.\nNekoliko nogometaša Chelseaja dobili su pozitivne rezultate na testovima ma koronavirus uoči nastavka priprema za novu sezonu Premier lige, objavili su britanski mediji.\nIz kluba su potvrdili da se igrači nalaze u izolaciji, a nisu navodili broj ili imena zaraženih igrača.\nFourteen positive COVID-19 results were recorded at 12 different Premier League clubs in the latest round of testing with at least four players from Chelsea reportedly affected. Self isolation in line with government policy is in place. Hopefully the outbreak is now contained.\n— Mark Worrall (@gate17marco) August 27, 2020\nIgrači koji su pozitivni trebaju biti u samoizolaciji deset dana te onda dobiti negativan rezultat na testu prije nego što nastave s treningom.\nPrvu utakmicu u novoj sezoni momčad Franka Lamparda ima 14. rujna protiv Brightona. Ugledni dnevni list The Times objavio je kako su registrirani pozitivni nalazi na COVID-19 i među članovima Sheffield Uniteda, Brighton and Hove Albiona i West Ham Uniteda.\nPlenković o riječkom kafiću: Rasizam na korak do fašizma\nCapak u Dnevniku: Mjere se mogu mijenjati ovisno o situaciji


Perez u šoku: Ronaldo postavio nevjerovatan uslov Real Madridu - mojusk.ba\nPerez u šoku: Ronaldo postavio nevjerovatan uslov Real Madridu\nNakon što su Kraljevsi po treći put uzastopno osvojili Ligu prvaka u centru pažnje našao se Ronaldo koji je odmah poslije utakmice izjavio da će gotovo sigurno napustiti ovaj klub. Ipak, mnogi vjeruju da je to taktika Portugalca jer uskoro treba da pregovara oko novog ugovora.\nNaime, Ronaldo trenutno u Realu sedmično zarađuje 350.000 funti što je znatno manje u odnosu na Neymara i Lionela Messija. Neymar u PSG-u sedmično zaradi 619.000 funti, dok Messi u Barceloni inkasira nevjerovatnih 673.000 funti svake sedmice.\nNavodno, Ronaldo želi da bude ispred ovog dvojca što se tiče zarade, a pred predsjednika Real Madrida, Florentina Pereza, postavio je pomalo nevjerovatan uslov. Kako prenose španski mediji Ronaldo i Perez su razgovarali prije nekoliko dana, a Ronaldo je otvoreno priznao da će ostat u Realu samo ukoliko sedmično bude zarađivao oko milion funti.\nFlorentino Perez je Ronaldu obećao novi ugovor još prošlog ljeta, ali sigurno nije očekivao takav uslov. Navodno, predsjednik Kraljeva je poručio Ronaldu da mu ne može dati baš toliku platu, ali da će biti ispred Messija i Neymara ukoliko ostane u Realu.\nBivša UFC borkinja Bec Rawlings pobijedila u debitantskom meču u boksu bez rukavica\nNeymar se danas protiv Hrvatske vraća na teren nakon teške povrede


Rodila sam zdravu bebu – a onda sam u Frontu doživela košmar\nBeba i porodica Piše:Nevena Dimitrijević19. feb. 202119:53 > 21:15\nMarija Krstić, mama malog Alekseja, jedna je od onih koje su progovorile o tome šta žene mogu da očekuju u porodilištima u Srbiji. Za portal Nova.rs ona govori o torturi kroz koju je prošla i kaže kako ni dan-danas ne zna zašto je njena beba posle urednog porođaja bila jako loše, u inkubatoru, ali i da je vrlo važnu Rhogam injekciju uspela da dobije samo jer se sama grčevito izborila za nju.\n“Za razliku od mnogih, moj porođaj pre dve godine u Narodnom frontu je bio pesma, retkost za prvorotku, kako me etiketiraše. Šest sati sa sve pripremom, epidural na vreme, iako je u smeni bio jedan anesteziolog, bolove sam osetila vrlo kratko, zezali smo se i šalili u boksu… ma milina!”, počinje priču Marija.\nAli, kako kaže, onda se sve zalomilo na onom najgorem – detetovom zdravlju. Naime, ispostavilo se da mali Aleksej teško diše, a da to niko nije primetio.\n“Rodila se lepa zdrava ogromna beba, dobila najvišu ocenu, očišćena, uslikana sa majkom, ma sve je idealno, svi oduševljeni, majka ponosna i srećna… Međutim, beba deluje umorno i zadihano, a babice i pedijatri konstatuju da je to samo umor od porođaja. Mora da se lepo naspava i odmori, i biće ujutru super!”\nAli nije bio… Aleksej je završio u inkubatoru na čak 50 odsto kiseonika jer na manje nije mogao da diše. Tog jutra Mariji je doktorka dala da potpiše da je saglasna da “urade sve što je u njihovoj moći”.\n“Samo mi je gurnula papir. Šok i neverica… Bez objašnjenja, na sva moja pitanja ona kaže posete su u 12h i traju oko pola sata. To je bilo oko devet sati ujutru, a ja sam se porodila u 01:28 noću, pre manje od 12 sati. Zalupila je vrata i otišla.”.\nZa Mariju je to bio signal da se odmah uputi na odeljenje neonatologije.\n“Ja gore, usput čujem babice koje se deru na porodilje – kako bre ne znate da presvučete bebu! Od šoka ne reagujem, inače sam poprilično drčna i osetljiva na takve situacije, ne shvatam šta sam čula, u glavi mi je samo da vidim dete i čujem šta mu je. Onda vidim bebu veću od inkubatora, vezanih ruku sa iglama ubodenim u svaku moguću venu. Prilazi doktorka i kaže – au, ovde je bilo traumatično. Imate sreće da nije završio na mašini za disanje. Nemam šta drugo da vam kažem za sada, dođite u sledeću posetu. To su sve informacije koje date majci koja svoje dete vidi izbodeno u inkubatoru zavezanih ruku. Tad mi je pozlilo i muž me je izveo napolje”, seća se Marija.\nKaže i kako je teško objasniti koliko su njih dvoje tada bili očajni.\n“Mogla sam da gledam bebu pola sata, bez dodira, a mleko ostavljate u posudicama za urin, i to pod uslovom da vam se posle tog stresa uspostavi laktacija”, kaže Marija i dodaje da oni ni dan-danas ne znaju šta se tačno dogodilo i šta je bio uzrok svemu.\n“Odgovor koji smo dobili posle sedam dana jeste da se to u većini slučajeva nikada ni ne sazna. A moja trudnoća i porođaj su bili uredni bez bakterija, sve sam vodila privatno – brisevi, analize, nigde nšsta nije pisalo.”\nKaže i kako je pored toga što je tek rođenu bebu, u takvom stanju, mogla da vidi samo na pola sata, strašno bilo i to kako su joj se u porodilištu obraćali.\n“Tek sada shvatam da mislim da su znali, samo nisu hteli da kažu. Iz nekog razgovora sa pedijatrima i pulmolozima shvatila sam da doktori u Frontu nisu hteli da priznaju grešku. Čak je izveštaj bio osiromašen”, priča Marija.\nAleksej je danas srećom dobro, ali tu nije bio kraj njenim mukama u porodilištu.\nDa sve bude gore, ona je imala velikih problema sa Rhogam injekcijom, koja je vrlo važna kada su mama i beba različitog Rh faktora.\n“Kako sam ja 0-, a Aleksej B+ , meni je po pravilu sledovala Rhogam injekcija koja će zaštiti sledeće bebe od problema. Međutim, prolazi 48 sati od porođaja, a meni niko ne dolazi da da Rhogam. U tom trenutku sam mislila da je Aleksej RH- kao i ja. Onda sam saznala da je on ipak pozitivan i šokirala se jer injekciju nisam primila. Na sve to, sestra na neonatologiji mi mrtva hladna kaže da meni Rhogam i ne treba.”\nMarija je tada sva unezverena trčala dalje po bolnici i tražila od drugih babica da joj odmah daju injekciju.\n“Jedna od njih mi odgovara bez treptanja: jesi, jesi primila, ti se od šoka posle porođaja ni ne sećaš.”\nPosle dva sata ubeđivanja Marija je pozvala svog privatnog ginekologa, koji je takođe bio šokiran i zbunjen. Kazao joj je da je manja šteta da vakcinu primi opet, ako je zaista kojim slučajem već primila, nego da ne primi uopšte.\n“Inače, Rhogam se daje u prva 24 sata, a toleriše se do 72 sata. Ja sam tad bila u 50. satu od porođaja. A onda nakon sat, dva dolazi ona ista babica, nos joj para oblake. Hvata se za karton, kad vidim da joj se promenilo lice. Nema nalepnice od injekcije na mom kartonu.”\nTada ju je konačno dobila – u otprilike 53. satu od porođaja.\n“Usput sam dobila i ljubaznost babice do kraja mog boravka u porodilištu. Ne znam da li je tako bilo da se o tome ne bi pričalo…”\nZato Marija danas apeluje na sve trudnice da se dobro informišu o svemu.\n“Jeste 21. vek, ali ipak vrlo je važno dobro se informisati pred porođaj zato što, nažalost, u nekim trenucima, iako vi niste ni lekar ni babica, sve zavisi od vas.”\nApartman u porodilištu kao letovanje\nMarija Krstić se priseća i kako je apartman u porodilištu platila skoro kao letovanje, pre svega jer je zbog komplikacija ostala duže.\n“To treba da bude nešto što svaka žena dobija besplatno. Međutim, cena dvokrevetnog apartmana je bila 8.000 dinara po jednoj noći, a jednokrevetnog 12.000 dinara. Uz to dobijate babicu/sestru na poziv (bilo za dojenje, za bolove, za pomoć oko ustajanja, odlaska na terasu). Menjanje spavaćice i posteljine je koliko god puta vi to dnevno želite. Ja sam spavaćicu menjala bar pet puta dnevno, a to će razumeti svaka porođena žena. Imate i sobu sa sopstvenim WC-om, duže posete, mir, terasu. Ali svakodnevno se pitam zašto sve to mora da se plaća kada bi trebalo da se podrazumeva.”\nPortal Nova.rs je pokušao da o iskustvu Marije Krstić dobije komentar iz Narodnog fronta, ali do objavljivanja ovog teksta odgovor nismo dobili. A ukoliko i vi želite da svoje iskustvo sa porodilištima u Srbiji, bilo pozitivno, bilo negativno, podelite sa našim čitaocima, pišite nam na mejl [email protected]\nNarodni frontPorođajRhogram injekcija


Udruženje saobraćaja i telekomunikacija Privredne komore Beograda u saradnji sa Ministarstvom za infrastrukturu i energetik, Ministarstva unutrašnjih poslova, Agencijom za bezbednost saobraćaja i Saobraćajnog fakulteta Univerziteta u Beogradu, organizuje sastanak na temu primene Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima Republike Srbije\nPostoji potreba da se određene aktivnosti detaljnije razmotre i objedine u cilju poboljšanja i primene usvojenih zakonskih rešenja.\nSastanku će prisustvovati predstavnici Ministarstva za infrastrukturu i energetiku, MUP - Uprave saobraćajne policije, Ministrstva odbrane, Agencije za bezbednost saobraćaja, Saobraćajnog fakulteta, Fakulteta tehničkih nauka, privrednih društava, autoškola, organizacija osiguranja, instituta, privrednih komora.\nPredstavnici nadležnih institucija će prezentirati deo svojih aktivnosti koje se tiču primene Zakona i podzakonskih. Primena Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima predstavlja značajan faktor za funkcionisanje i razvoj privrednih i društvenih aktivnosti u Republici Srbiji.\nPozivamo Vas da uzmete učešće na pomenutom skupu i da svojim sugestijama i predlozima poboljšamo primenu Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima.\nSastanak će biti održan u utorak, 29. maja 2012. godine sa početkom u 12 časova u Privrednoj komori Beograda, Ul. Kneza Miloša 12, sala na IV spratu.\nmr Dragan Stefanović


Brnabić sa predsednikom Evropske banke za obnovu i razvoj: Naš cilj je jačanje IT sektora i veća ulaganja u razvoj malih i srednjih preduzeća (FOTO) | Telegraf - Najnovije vesti\n17. april 2019 | 16:07\nPremijerka Brnabić je upoznala sagovornika sa napretkom procesa reformi, naročito u oblasti ekonomije i obrazovanja i istakla da je saradnja sa EBRD-om značajna za dalji razvoj srpske ekonomije\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić razgovarala je danas sa predsednikom Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) Sumom Čakrabartijem o dosadašnjoj saradnji i planovima za buduće projekte EBRD-a u Srbiji.\nPremijerka Brnabić je upoznala sagovornika sa napretkom procesa reformi, naročito u oblasti ekonomije i obrazovanja i istakla da je saradnja sa EBRD-om značajna za dalji razvoj srpske ekonomije.\nOna je naglasila da prioritetni cilj u narednom periodu ostaje još jači razvoj IT sektora, kao i veća ulaganja u razvoj malih i srednjih preduzeća u čemu bi podrška EBRD-a bila veoma značajna.\nAna Brnabić razgovarala je danas sa predsednikom Evropske banke za obnovu i razvoj Sumom Čakrabartijem-Foto: Tanjug/Vlada Republike Srbije/ Slobodan Miljević\nČakrabarti je izrazio zadovoljstvo sprovedenim reformama, naročito u oblasti ekonomije, i ocenio da je ostvaren napredak, kao i da je stabilna ekonomska klima dobar podsticaj za nove investicije u Srbiji, navodi se u saopštenju iz Vlade Srbije.\nNa sastanku je bilo reči i o budućim projektima EBRD-a u oblasti infrastrukture i energetike. Sagovornici su takođe istakli značaj realizacije projekta izgradnje postrojenja za preradu otpada u Vinči.\nTagovi: Ana Brnabić, EBRD, Evropska banka za obnovu i razvoj, Premijerka Srbije, Vlada Srbije


Ugašen jedan od najpoznatijih brendova na svijetu - Televizija K3\nUgašen jedan od najpoznatijih brendova na svijetu\nZbogom za jednu od omiljenih marki aparata i kod nas.\nPred naletom pametnih telefona, ustuknuo je jedan od najpoznatijih proizvođača fotoaparata na svetu, čiji su mnogi modeli bili ili jesu još uvek popularni i kod nas.\nJapanska kompanija OLYMPUS objavila je zvanično da će ovaj ogranak 3. septembra prepustiti korporaciji Japan Industrial Partners, koja je svojevremeno od Sony-ja preuzela VAIO brend laptop računara.\nOlympus nastavlja da posluje kao samostalna kompanija, ali će poslovanje sad usmeriti samo na prodaju industrijske i medicinske opreme. Odluka je pala nakon treće uzastopne fiskalne godine u kojoj su zabeleženi gubici.\nTranzicija ne bi trebalo da utiče na postojeće vlasnike Olympus-ovih modela. JIP planira da rasproda zalihe proizvedenih aparata i da razvija neke nove proizvode pod ovim imenom, tako da će neki vid podrške postojećim korisnicima opstati, ali novi proizvodi najverovatnije više neće biti aparati kakve sad znamo, nego neka vrsta nekog proizvoda u vezi s tim.\nVan toga, malo šta je poznato o daljim planovima (mada se sa VAIO laptopovima u JIP kompaniji nisu baš proslavili), kaže SK, tako da je ovo verovatno tužan kraj još jedne nekad izuzetno lepe i plodne priče.


Tamo imaš najveće šanse - Meridian kuća najvećih bonusa! | MeridianBetSport\nNaslovna Kladionica Tamo imaš najveće šanse – Meridian kuća najvećih bonusa!\nMeridian je kuća najvećih bonusa! Ako igraš tikete kod nas imaš šansu da i preko 1000% uvećaš svoj dobitak i tako dođeš do neverovatnih svota na svom računu. Imaš šansu da već od četvrtog para dobiješ 15% bonusa, a potrebna ti je minimalna kvota da bi ostvario pravo na bonus.\nKLADI SE UŽIVO!\nVeć od petog prava ćeš dobiti bonus bez ikakvog uslova, a sa svakim novim događajem na tiketi on će rasti. Košarka, fudbal, tenis, sve ono što najčešće stavljaš na tiket će ti doneti bonus jer Meridian misli o svojim igračima.\nVeć od sedmog para imaš više od 20% bonusa, a od osmog je bonus veći od 30%. Trocifreni bonusi te čekaju od 15-og para pa nadalje, a onda sve ide neverovatnom brzinom! Ako imaš dovoljno ambiciozan tiket možeš da stigneš i do 1.004 % bonusa i tako više od deset puta uvećaš svoj dobitak.\nBONUS DOBIJAŠ I NA TENISKIM MEČEVIMA!\nTo je naravno samo početak bonusa koji možeš da dobiješ u Meridianu! Imaš nekoliko načina da na svaku uplatu dobiješ bonus, a naravno da častimo i naše nove igrače sa bonusima dobrodošlice i bonusima na prvu uplatu.\nZa sve one koje zanima kazino tu su stalne promocije u kojima delimo besplatne spinove, a uskoro za naše igrače spremamo velika iznenađenja kada je kazino u pitanju!\nKod nas ne možeš da budeš na dobitku. Zašto? Zato što je Meridian kuća najvećih bonusa!\nSledeći tekstMnogo podeljenih fantazi bonusa ali niko preko 80 bodova!


Paul Bonhomme je Red Bull Air Race svetski šampion Sportsko vazduhoplovstvo Vest Srbija Sport\nBritanac je pobedio na 2009 Red Bull Air Race World Championship u uzbudljivoj finalnoj trci sezone u Barseloni pred 800.000 gledalaca\nBonhomme je dve godine za redom, 2007. i 2008. završavao šampionat na drugom mestu, ali konačno je uspeo da osvoji titulu koja mu je bežala iz ruku zahvaljujući svom senzacionalnom nastupu i 67 poena. Arch je osvojio drugo mesto sa 60 poena, a Australijanac Matt Hall treće mesto, sa najboljim rezultatom koji je ikada jedan rookie osvojio, 36 poena.\nDivnog dana u Barseloni i na temperaturi od 25 stepeni, Britanac Nigel Lamb je osvojio svoj prvi podijum u za njega prilično razočaravajućoj sezoni. Imao je briljantan nastup u finalu na stazi dugoj 6.4km sa 15 Air Gate prepreka postavljenih svega par metara iznad Mediteranskog mora. Nemac rookie Matthias Dolderer je počastio najveću publiku ove sezone svojim fancy letenjem i tako osvojio treće mesto i svoj prvi podijum.\n"Fantastično, hvala ti Barselono," rekao je Bonhomme nakon gromoglasnog uzvika koji je ispustio od sreće kada je u svom kokpitu čuo da je osvojio titulu. "Veoma sam srećan. Zaista smo naporno radili, ali na kraju smo dobili šta smo očekivali. Bili smo pod izuzetno velikim pritiskom. Samo je pitanje kako izlazite na kraj sa njim u pravo vreme."\nBonhomme je bio otetotvorenje istrajnosti sa tri pobede i tri druga mesta, iako njegov avion Edge 540 tokom cele sezone nije bio tako brz kao Archov. Arch je nadjačao Bonhommea u ovogodišnjim kvalifikacijama. Ova dvojica su protagonisti najneizvesnije trke u šampionatu za pet godina postojanja Red Bull Air Race World Championship.\n"Imali smo dobre letove cele godine," rekao je Arch, koji je srdačno čestitao Bonhommeu, nakon što je njihov uzbudljivi duel bio konačno završen. "Paul ništa nije dobio besplatno. Stalno sam postavljao najbrže vreme i gurao ga. U finalu sam morao da dam sve od sebe. Ne možeš da pobediš ako ti je noga na koćnici. Zaista sam zadovoljan svojim nastupom. Nemam zbog čega da budem razočaran. Dao sam sve od sebe. Videćemo šta će biti sledeće godine."\nJoš dvojica rookia su slavno završili sezonu. Japanac Yoshi Muroya osvojio je najbolji rezultat u karijeri šestim mestom, a Kanađanin Pete McLeod je osvojio 12. mesto, što je njegov drugi najbolji rezultat. Ali bila je to razočaravajuća trka za Amerikanca Kirbyja Chamblissa (5. mesto), Michaela Gouliana (11. mesto) i Mikea Mangolda (14. mesto). Španac Alejandro Maclean se nadao da će domaćoj publici pružiti uzbudljivu trku, ali našao se tek na 10. mestu.\nSrbija Sport - 20:54 07/10/2009


30 najboljih hotela na destinaciji Debrecin, Mađarska (od RSD 2.355)\nTražite hotele i druge smeštaje u gradu Debrecin\nHoteli i drugi smeštaji u gradu Debrecin\n183 hotela i druga smeštaja u gradu Debrecin\nCentrum Hotel 3 zvezdice\nHotel u gradu Debrecin\nHotel Centrum se nalazi u istorijskom centru Debrecena, blizu reformatske protestantske katedrale. Nice room, it´s good to have a balcony and the air-condition\n1 553 recenzija\nBoutique Hotel Kristály Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Posvećen je tome da gostima pruži pozitivno iskustvo uz izvrsnu uslugu i dobar odnos cene i kvaliteta. Objekat možda plaća kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovao u Programu.\nBoutique Hotel Kristály has a garden, fitness centre, a bar and shared lounge in Debrecen. Boasting luggage storage space, this property also provides guests with a terrace.\nVilla Hotel 4 zvezdice\nBelga Boutique Hotel 3 zvezdice\nSituated in Debrecen and with Debrecen Zoo and Amusement Park reachable within 1.3 km, Debreceni Postás Üdülő features a fitness centre, non-smoking rooms, free WiFi and a bar.\nMalom Hotel 4 zvezdice Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Posvećen je tome da gostima pruži pozitivno iskustvo uz izvrsnu uslugu i dobar odnos cene i kvaliteta. Objekat možda plaća kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovao u Programu.\nHotel Malom se nalazi u centru Debrecina, renoviran je 2013. godine i nudi mešavinu mađarske dekoracije i savremenog dizajna. Besplatan bežični internet je dostupan u celom objektu.\nBoutique Hotel Régi Posta 3 zvezdice Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Posvećen je tome da gostima pruži pozitivno iskustvo uz izvrsnu uslugu i dobar odnos cene i kvaliteta. Objekat možda plaća kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovao u Programu.\nAuguszta Hotel és Diákszálló 2 zvezdice\nAuguszta Hotel is located in the heart of the Great Forest, near the Medical Clinics of Debrecen. It features a gym and a sauna, laundry services and free private parking in front.\nCampus Hotel 3 zvezdice\nCampus Hotel is located 600 metres from the Debrecen-Csapókert Train Station. S obzirom na to da je u pitanju bilo putovanje u poslovne svrhe hotel Campus je zadovoljio sva nasa ocekivanja . Lokacija hotela je pogodna za sve sto vam treba . Dorucak je bio povoljan i pristojan .\nArany Patkó Panzió & Étterem 3 zvezdice\nPrikaži svih 183 hotela u gradu Debrecin\nNajčešće rezervisani hoteli u gradu Debrecin prošlog meseca\nHotel Lycium Debrecen 4 zvezdice\nOvaj hotel u gradu Debrecin je rezervisan 172 puta\nGrand Hotel Aranybika 3 zvezdice\nOvaj hotel u gradu Debrecin je rezervisan 323 puta\n6,5 Ocena gostiju 985 recenzija\nOvaj hotel u gradu Debrecin je rezervisan 243 puta\n9,3 Izvanredan 1 553 recenzije\nHotel Divinus 5 zvezdice\nOvaj hotel u gradu Debrecin je rezervisan 144 puta\nHotel Óbester 3 zvezdice\nOvaj hotel u gradu Debrecin je rezervisan 193 puta\n8,0 Veoma dobar 905 recenzija\nOvaj hotel u gradu Debrecin je rezervisan 183 puta\n8,2 Veoma dobar 563 recenzije\nMalom Hotel 4 zvezdice\nOvaj hotel u gradu Debrecin je rezervisan 122 puta\nGarden Hotel Medical & Spa 4 zvezdice\nPopularno među gostima koji rezervišu hotele u gradu Debrecin\nNajbolji hoteli sa doručkom u gradu Debrecin\nHotel sa 5 zvezdica Divinus nalazi se na pešačkoj udaljenosti od centra Debrecena blizu čuvene Velike šume. Very friendly staff, excellent kitchen. You get exactly what you want for your money\nProsečna cena po noćenju: RSD 11.976\nHotel sa termalnim i velnes sadržajima Aquaticum Debrecen nalazi se usred Velike šume u rekreativnoj oblasti Debrecina, iznad Termalnog kupatila Debrecin. Bežični internet se može besplatno koristiti.... Everything was very pleasant Tram 1 from the station superb\nProsečna cena po noćenju: RSD 16.557\nHotel Grand Aranybika je smešten u centru Debecina, odmah pored Reformisane crkve.\nProsečna cena po noćenju: RSD 5.652\nOvaj hotel predstavlja idealan izbor za vaše putovanje. Smešten je u tihom predgrađu Debrecina, u blizini centra grada i aerodroma.\nNiskobudžetni hoteli u gradu Debrecin\nThis 3-star hotel is situated in the historical centre of Debrecen, offering air-conditioned rooms, free Wi-Fi and a free parking area in the garden. Doručak je bio svež, količinski po volji i raznovrstan.\nProsečna cena po noćenju: RSD 3.533\n8,5 Veoma dobar 483 recenzije\nHotel Lycium se nalazi u Debrecinu i obuhvata besplatnu velnes zonu sa bazenom u zatvorenom, saunom i hidromasažnom kadom.\nProsečna cena po noćenju: RSD 8.243\nGarden Hotel Medical & Spa has a garden, fitness centre, a bar and spa and wellness centre in Debrecen.\nNajčešće postavljana pitanja o hotelima u gradu Debrecin\nKoji hoteli u gradu Debrecin nude lep pogled?\nPutnici koji su posetili destinaciju Debrecin napisali su sjajne recenzije o pogledu koji se pruža iz soba u sledećim hotelima: Erdőspuszta Club Hotel Fenyves, Debreceni Postás Üdülő i Grand Hotel Aranybika.\nKoji su najbolji hoteli u gradu Debrecin?\nObjekti Centrum Hotel, Boutique Hotel Kristály i Villa Hotel su među najpopularnijim hotelima u gradu Debrecin.\nKoji su hoteli u gradu Debrecin pogodni za porodice?\nMnoge porodice koje su posetile destinaciju Debrecin su bile oduševljene boravkom u sledećim objektima: Debreceni Postás Üdülő, Centrum Hotel i Erdőspuszta Club Hotel Fenyves.\nKoji su najbolji hoteli u gradu Debrecin u blizini aerodroma Aerodrom Debrecen?\nPutnici koji su boravili u gradu Debrecin, u blizini aerodroma Aerodrom Debrecen (DEB) pohvalili su sledeće objekte: Platan Hotel, Boutique Hotel Kristály i Boutique Hotel Régi Posta.\nKoji hoteli u gradu Debrecin nude posebno dobar doručak?\nAko tražite hotele u gradu Debrecin koji nude veoma visoko ocenjen doručak, dobar izbor su Erdőspuszta Club Hotel Fenyves, Boutique Hotel Régi Posta i Hotel Divinus.\nKoliko košta boravak u hotelu u gradu Debrecin ovog vikenda?\nProsečna cena noćenja u hotelu sa 3 zvezdice u gradu Debrecin za ovaj vikend je RSD 17.949, odnosno RSD 26.481 za hotel sa 4 zvezdice. Tražite nešto luksuznije? Hoteli sa 5 zvezdica u gradu Debrecin ovog vikenda u proseku koštaju oko RSD 30.758 po noćenju (na osnovu cena na Booking.com veb sajtu).\nKoji su hoteli u gradu Debrecin pogodni za parove?\nParovi su dali visoku ocenu ovim hotelima u gradu Debrecin: Boutique Hotel Kristály, Centrum Hotel i Belga Boutique Hotel.\nKoliko košta boravak u hotelu u gradu Debrecin?\nNoćenje u hotelu sa 3 zvezdice u gradu Debrecin u proseku iznosi RSD 7.558, dok boravak u hotelu sa 4 zvedice u gradu Debrecin košta RSD 9.274 po noćenju. Ukoliko tražite nešto zaista posebno, prosečna cena noćenja u hotelu sa 5 zvezdica u gradu Debrecin je RSD 14.323 (na osnovu cena na Booking.com veb sajtu).\nŠta su gosti rekli o destinaciji Debrecin:\nNajveci problem je komunikacija, slabo ili cak uopste ne...\nNajveci problem je komunikacija, slabo ili cak uopste ne govore engleski. Nedeljom ne rade prodavnice. Menjacnice nemate bas svuda, na vreme zamenite novac jer u prodavnicama ne primaju druge valute. Nisu bas gostoljubivi i ljubazni .\nPročitajte recenzije hotela u gradu Debrecin\nHotel na lokaciji: Debrecin\nS obzirom na to da je u pitanju bilo putovanje u poslovne svrhe hotel Campus je zadovoljio sva nasa ocekivanja . Lokacija hotela je pogodna za sve sto vam treba . Dorucak je bio povoljan i pristojan .\nIsidora Bogojevic Srbija\nProsečna cena po noćenju: RSD 4.828\nPerfect location, comfortable accommodation (we booked one of the bungalows), clean, well equipped, the restaurant is great, huge choice, local and international meals. Highly recommend!\nProsečna cena po noćenju: RSD 3.297\nLokacija je odlična, cena još bolja i sve je baš čisto. Odnos cene i kvaliteta je dobar.\nVer helpful, good communication, airport pickup and transfer, cleanliness.\nReszus Velika Britanija\nTiberiu Oprea Rumunija\nDoručak je bio svež, količinski po volji i raznovrstan.\nProsečna cena po noćenju: RSD 4.710\nProsečna cena po noćenju: RSD 4.004\nProsečna cena po noćenju: RSD 7.313\nProsečna cena po noćenju: RSD 3.943\nProsečna cena po noćenju: RSD 2.826\nPogledajte druga jedinstvena mesta za boravak u gradu Debrecin\n123 porodičnih hotela u gradu Debrecin\n133 niskobudžetnih hotela u gradu Debrecin\n29 hotela prilagođenih osobama sa invaliditetom u gradu Debrecin\n103 smeštaja sa kuhinjom u gradu Debrecin\n43 hotel/-a u kojima su dozvoljeni kućni ljubimci u gradu Debrecin\n108 apartmana u gradu Debrecin\n26 pansiona u gradu Debrecin\n9 hotela sa hidromasažnom kadom u gradu Debrecin\nDebrecin- grad i okolina\nDrugi putnici koje zanima destinacija Debrecin su takođe pogledali sledeće:\nHoteli - Debrecin\nUštedite do 50% u gradu Debrecin


Predstavljamo - Helbiz - SVET KOMPJUTERA\nKoncept kompanije je „sve u jednom kliku”, od mobilnosti, preko hrane do zabave, a sve ovo ima samo jedan zajednički imenitelj, održivost.\nKompaniju Helbiz osnovao je Salvatore Palella, nakon što je u Los Anđelesu video prve električne trotinete i uvideo njihov potencijal za kretanje po gradu, kao jedan vid gradskog prevoza. Kompanija je osnovana 2015. godine u Njujorku. Glavni cilj je razvoj i primena mobilne platforme i povezane mreže transportnih vozila nove generacije na električni pogon: mopeda, bicikala i električnih trotineta, koji imaju pozitivan uticaj na održivost saobraćaja i zagađenje u gradu.\nKompanija Helbiz u Italiji se smatra začetnikom sistema deljenja vozila za električnu mikromobilnost, a usluga korišćenja električnih trotineta prvi put je pokrenuta 18. oktobra 2018. godine u Milanu, otvarajući put regulisanju korišćenja ovih vozila i usvajanju nacionalne uredbe o mikromobilnosti 2019. godine.\nDalji razvoj podrazumevao je otvaranje sedišta visokotehnološkog predstavništva kompanije, a za koje je 2019. godine odabran Beograd . O tome koliko je kompanija Helbiz posvećena tehnološkom razvoju brenda, najbolje svedoči podatak da je čak i danas jedina kompanija sa sopstvenim odeljenjem za informacione tehnologije. Deo tima ovde radi na korisničkoj aplikaciji i svim ostalim aspektima koji se odnose na korisnike, dok je drugi deo posvećen istraživanju i razvoju, a pored ostalog, bavi se razvojem potpuno novih funkcija proizvoda i trendova na polju mikromobilnosti.\nGodina 2020. predstavlja prekretnicu za kompaniju Helbiz: potpisala je ugovor o preuzimanju kompanije MiMoto i tako je stvoren integrisani ekosistem Helbiz, koji svojim korisnicima nudi tri različite vrste vozila, kao i mogućnost izbora idealnog vozila u zavisnosti od potrebe za kretanjem.\nU junu 2021. godine uspostavljena je saradnja sa Pininfarinom, međunarodno poznatom dizajnerskom kućom i simbolom italijanskog stila u svetu, kao i sa MT Distribution, kompanijom iz italijanske „Doline motora” koja je lider u dizajnu i razvoju rešenja mikromobilnosti, što je prepoznato širom sveta na polju urbane električne mobilnosti, zahvaljujući kompletnoj ponudi električnih skutera, električnih bicikala, električnih trotineta, dodatne opreme i rezervnih delova. U prvoj fazi, fokus je na trotinetima koji se koriste u sistemu e-sharinga, zatim na onima namenjenim prodaji kupcima, što označava širenje poslovanja kompanije Helbiz u cilju integrisanja sistema e-sharinga sa direktnom prodajom.\nTakođe, 2021. godina važna je i zbog lansiranja nove poslovne linije: Helbiz Kitchen, najveće međunarodne virtuelne kuhinje razvijene sa ciljem da unese revoluciju u oblasti dostave hrane, kako na polju gastronomije, tako i na polju poručivanja i dostave. Svako ko pristupi aplikaciji Helbiz odabirom ikone „Hrana” može, u jednoj transakciji i jednoj dostavi, istovremeno izvršiti porudžbinu sa šest različitih vrsta menija i dobiti poručenu hranu brzo uz pomoć Helbiz batlera, koji se, pored dostave električnim trotinetima, brinu i o tome da obezbede vrhunsko restoransko iskustvo.\nSve u jednom kliku\nCrvena planeta i engleske babe\nTehnološki trendovi za 2022. godinu\nNove ili stare težnje\nSudar sa budućnošću\nDOTA: Dragon’s Blood (2. sezona)\n.rs: Nacionalna platforma za razvoj veštačke ...\nRegulisanje upotrebe veštačke inteligencije u Evropi\nStavljanje AI u okvire zakonske kutije\nGlobalna kontrola privatnosti\nGPC - on\nOverwatch besplatan za igranje tokom praznika\nUbisoft pogođen „velikim egzodusom” developera\nMutant Year Zero: Road to Eden besplatan za preuzimanje\nNovi prototip XPG-a\nMiš sa SSD skladištem


Grad Кruševac biće domaćin 5. Skupštine mreže CIVINET Slovenija-Hrvatska-Jugoistočna Evropa – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / DRUŠTVO / Grad Кruševac biće domaćin 5. Skupštine mreže CIVINET Slovenija-Hrvatska-Jugoistočna Evropa\nMreža CIVINET Slovenija-Hrvatska-Jugoistočna Evropa okuplja gradove i organizacije iz regiona sa ciljem razmene znanja i iskustava u oblasti održive urbane mobilnosti. Ova mreža je najaktivnija i najbrojnija CIVINET mreža u Evropi, sa preko 140 članova iz Slovenije, Srbije, Hrvatske, Crne Gore, Bosne i Hercegovine, Makedonije i Bugarske. Mreža je osnovana 2013. godine, a Кruševac je prvi grad iz Srbije, koji se priključio 2015.godine.\nSvake godine godišnja skupština mreže se održava u drugom gradu. Ove godine Кruševac će biti grad domaćin 5. Skupštine mreže CIVINET Slovenija-Hrvatska-Jugoistočna Evropa, koja će se održati 23. februara 2018. u zgradi Narodnog muzeja Кruševac (Trg Stevana Viskog 15).\nPre Skupštine održaće se sastanak Političkog odbora mreže, a nakon Skupštine okrugli sto “Planiranje održive urbane mobilnosti” i predstavljanje sistema javnih bicikli. Organizovan je turistički obilazak grada.\nNa ovom događaju, predstavnici Ljubljane (Slovenija) i Malmea (Švedska) prikazaće primere i iskustva iz svojih gradova, a Кruševac će predstaviti nedavno usvojen Plan održive urbane mobilnosti 2017-2030, koji je prvi takav dokument u Srbiji.\nU organizaciji ovog događaja, Grad Кruševac ima podršku Stalne konferencije gradova i opština kroz program “Podrška lokalnim samoupravama u Srbiji na putu pridruživanja EU”, koji finansira Švedska.\nSvi zainteresovani gradovi i opštine imaju priliku da se bliže upoznaju sa aktivnostima i planovima mreže za naredni period, kao i da se učlane. Članstvo u mreži CIVINET je besplatno.\nViše informacija o događaju i prijava za učešće može se naći na sajtu mreže:\nTag CIVINET Hrvatska kruševac Slovenija\nNastavlja se saradnja "Aerodroma Nikola Tesla" i grada Кruševca


Preminuli britanski poslanik osvojio 113 glasova na izborima\nBritanski poslanik Roni Kerol osvojio je 113 glasa na parlamentarnim izborima u Velikoj Britaniji iako je preminuo pre mesec dana.\nRoni Kerol 24. marta 1963\nKerol, koji je bio kandidat za londonski okrug Hemspted, preminuo je pre mesec dana kad su već bili odštampani glasački listići s njegovim imenom.\nBivši kandidat za takmičenje pesme Evrovizije, 80-godišnji Kerol je poznat po pesmi "Roses Are Red".\nKandidovao se na izborima 1997. za isti okrug i tada je osvojio 141 glas.\nNEVEROVATNA JURNJAVA Ko je ovde čuvar stada? (VIDEO)


Migrebol gel 12ml -\nŠifra proizvoda: 7997\nEfikasno olakšava tegobe kod glavobolja i problema sa sinusima, deluje umirujuće, protivupalno i analgetski, smanjuje napetost mišića vrata i leđa.\nJednostavna primena, doprinosi prijatnom osećaju hlađenja.\nZahvaljujući svom sastavu, lokalna primena Migrebol gela na bolno mesto oslobađa prijatan i osvežavajući miris, pa ima i aromaterapijsko delovanje.\nPrimenom nakon napornog dana, deluje kao relaksans čime utiče na bolje opuštanje tela, smanjujući nervnu napetost i umor.\nEtarsko ulje zimzelena olakšava mišićnu napetost i nelagodnost. Zahvaljujući visokoj koncentraciji metil salicilata čak 99%, etarsko ulje zimzelena deluje protivupalno i analgetski. Pospešujući bolju cirkulaciju, doprinosi prijatnom osećaju hlađenja čime otklanja tegobe glavobolje.\nEtarsko ulje nane takođe hladi kada se lokalno primeni na bolno mesto. Udruženo sa ostalim aktivnim sastojcima Migrebol gela, etarsko ulje nane dovodi do trenutnog olakšanja kod glavobolje.\nEtarsko ulje eukaliptusa je prirodni antiseptik i analgetik sa osvežavajućim efektom, dok aktivni princip lavande deluje umirujuće i protivuplano.\nArtidol Erbavita 60 kapsula


Kosovo u Srbiji - Nikola Samardžić - Peščanik\nU epskom transu o američkoj brutalnosti i evropskoj slabosti, premijer nije slučajno prećutao zločine koji su prethodili intervenciji iz 1999, koja je doživela reprizu napadom na zapadne ambasade, hamburgere i slučajne prolaznike. Nije pomenuo da je proglašenju nezavisnosti Kosova prethodilo nasilje Rankovićeve policije, brutalno gušenje albanskih demonstracija 1968, 1981. i 1989, ali i Vukovar, Dubrovnik, Sarajevo i Srebrenica, zaključno s bestijanjem na samom Kosovu iz 1998. i 1999. koje su uživo prenosile globalne TV stanice. Intifada albanske rulje iz 2004. izbila je na samom početku njegovog mandata, kad je postalo jasno da je Srbija napustila put demokratije i ervopeizacije. Takva Srbija nema u sebi ničeg privlačnog. Proslavi kosovske nezavisnosti prethodila je, nedavno, jednako radosna proslava crnogorske nezavisnosti. Postao je prestiž, u regionu, ne biti zajedno sa Srbijom koja je svoju politiku, duhovnost, kulturu i ekonomiju obavila velom mržnje. Čiji premijer već četiri godine nije saopštio nijednu dobru vest, koja bi se ticala proširenja, umesto sužavanja, ovdašnjih prava, sloboda i opšteg prosperiteta. Od Srbije je pobegla druga srpska država, srpska zajednica u BiH se drži na bezbednoj udaljenosti, napuštaju je i dalje, unazad decenijama, oni koji su u njoj rođeni, pošto su, sa Srbijom, napustili iluzije da će upravljanje javnim poslovima konačno pripasti postojanim institucijama i ličnostima koje su u stanju da zadrže pretežno dobre namere.


► Premijeri Višegradske grupe insistiraju na fleksibilnoj i pravednoj obnovi EU\n"Fond EU od 750 milijardi evra je dobra polazna tačka. Razgovarali smo o pravednoj podeli. Države ne mogu da bude kažnjavane za svoje uspehe. Ovde je KOVID-19 pod kontrolom, naše privrede su se pokrenule, sve se vraća na ispravan kolosek. Mi smo se složili da mehanizmi u višegodišnjem budžetu EU i instrumenti treba da uzimaju u obzir razlike, nivo razvoja i da budu pravedne", kazao je novinarima poljski premijer Mateuš Moravjecki.\nPremijer Poljske koja je od Češke preuzela predsedavanje Višegradskom grupom, naglasio je da će u pregovorima o budžetu EU za naredni sedmogodišnji period i o Fondu solidarnosti, Višegradska grupa insistirati na tome da se sredstva iz fonda dele fleksibilno, prema potrebama država-članica.\n"Kako se kaže, jedna konfekcijska veličina ne odgovara svakom. Postoje zemlje na jugu, koje se bore protiv nezaposlenosti i zemlje koje se bore za razvoj infrastrukture. Uvek naglašavamo: moramo da imamo sredstva za izgradnju puteva, mostova, železnica, digitalizaciju privrede. To je za nas važno", rekao je Moravjecki.\nMađarski premijer Viktor Orban kazao je da je njegova država generalno protiv uzimanja kredita, što predviđa Fond solidarnosti EU, ali da uviđa da postoje zemlje kojima je potrebna pomoć, i da je zato Budimpešta prihvatila da se EU zaduži na taj način.\n"Ukoliko budemo osećali da verujemo jedni drugima, da umemo da damo pojedinim zemljama slobodu koliko dugo će koristiti ta sredstva, u koje svrhe i reforme žele da ih iskoriste, i ako ne budemo jedni drugima vezivali ruke, mislim da ćemo pre doći do dobrog sporazuma koji će pomoći svima nama", kazao je slovački premijer Igor Matovič.\nPoljska vlada je danas najavila da neće pristati na predloge iz Brisela da se sredstva iz budžeta EU za države-članice uslove poštovanjem pravne države i demokratskih vrednosti.\n"Poljska neće pristati ni na kakav mehanizam koji bi korišćenje finansijskih sredstava vezivao za ocene pravosuđa ili široko shvaćene pravne države, jer su to kriterijumi i nadležnosti koje pripadaju državama-članicama", kazao je danas portparol Vlade, Pjotr Miler državnom Poljskom radiju.\nŠef poljske diplomatije, Jacek Čaputovič, objasnio je ranije da je Poljska protiv toga da se isplata dotacija i novca iz evropskih fondova poveže sa stanjem pravne države u zemljama članicama.\n"Mi jesmo protiv toga, ali ne zato što smatramo da pravna država nije važna, već zato što ne mogu da se izrade objektivni kriterijumi za takvu ocenu", kazao je Čaputovič u maju.\nekonomska kriza /


ODRŽIVO UPRAVLJANJE PRIVATNIM ŠUMAMA\nI TOPLA SOBA I PTICE NA BROJU\nZakonodavni i strateški okvir\nStudije, izveštaji i prezentacije\nDRVO KAO ENERGENT\nDrvo kao resurs\nKotlovi na drvene sečke\nKotlovi za drveni palet\nPortal je nastao u sklopu IPA projekta "Partnerske akcije za zaštitu biodiverziteta na zapadnom Balkanu" koji finansira Evropska unija.\nProjekat „Održivo upravljanje privatnim šumama„I TOPLA SOBA I PTICE NA BROJU“ realizuje se u u sklopu IPA projekta "Partnerske akcije za zaštitu biodiverziteta na zapadnom Balkanu" koji finansira Evropska unija.\nIstorijski posmatrano šumama je na ovim prostorima oduvek ukazivan poseban znacaj i prema njima se odnosilo na jedan poseban nacin.Poslednjih decenija ne samo da se uzgubio odnos gde je šuma bila statusni simbol familije, vec se usled raznoranih okolnosti otišlo u drugu krajnost.“Dedovski“ kapital prepoznat je kao dobar socijalni amortizer i tako je krenula bespoštedna eksploatacija šuma bez ikakvog obzira prema principima održivog razvoja i ocuvanja biodiverziteta.\nSve više maha uzima nedozvoljena totalna seca , ne vrši se redovno održavanje i zaštita šuma, šumski otpad se ne koristi u funkcji dobijanja biomase.\nNa posecenim površinama ne zasaduju se nove sadnice pa one postaju ugrožene od strane brojnih invazivnih vrsta.\nIstovremeno, iskorišcenje posecene šumske mase je na veoma niskom nivou pa tako imamo prisutnu deforestifikaciju koja se ne može opravdti cak ni nastojanjima za poboljšanjem teškog ekonomskog položaja lokalnog stanovništva.Zbog primitivnog nacina korišcenja drveta za ogrev sa veoma niskim stepenom energetske efikasnosti i dalje imamo izražene aspekte „energetskog siromaštva“ na ruralnom podrucju.\nProblem se sastoji u nedovoljnoj informisanosti vlasnika privatnih šuma o svojim obavezama po pitanju gazdovanja, ali i neefikasnim radom državnih organa koji su zaduženi za implementaciju zakonskih propisa.\nNe postoje ni sistematski nacin informisanja gradjanstva o alternativnom i efikasnijem korišcenju biomase od poljoprivrednog i šumskog otpada kao i supstituciju konvencionalnog ogrevnog drveta brzorastucim energetskim biljkama u cilju smanjenja sece šuma.\nSprecavanje negativnih uticaja na biodiveritet i klimatske promene\nSenzibilizacija javnosti za proplem postojece prakse neodrživog upravljanja šumama u privatnom vlasništvu\nPromocija prmera dobre prakse u oblasti upravljanja šumama i korišcenja drveta kao energenta


Uvedena kazna do 750 evra za vlasnika koji ne pokupi izmet svog psa - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tUvedena kazna do 750 evra za vlasnika koji ne pokupi izmet svog psa\n„Ljudi s psima dužni su da odmah, na bilo koji odgovarajući način, pokupe izmet životinje na ulicama, u parkovima, baštama i drugde“, propisuje opštinska uredba\nKazna od 750 evra verovatno je najveća u Francuskoj, smatra poslanik i specijalista za pitanja životinja, veterinar Loik Dombreval.\n„Pseći izmet može biti prava pošast u nekim gradovima, a to na kraju dovodi do stigmatizacije pasa i njihovih vlasnika“, rekao je on za AFP.\nU gradskoj upravi Beržeraka za novouvedenu meru kažu da treba da „osigura bezbednost i javno zdravlje“.\nGradska vlast takođe nalaže da se tokom šetnje psa ponesu „najmanje dve kese za prikupljanje“ psećeg izmeta koje se dele besplatno, a za one koji ih nemaju, kazna je do 38 evra.\nZoran Vasiljević 8. maja 2022. - 11:22\nKod nas ,svinje mrtve u reci kedna do druge,pored reke pelene dzakovi flase bacene pa i namestaj ,put od Sapca do Donjeg Crniljeva i sa leve i desne strane divlja deponija.Nemac bi napravio letnjikovac pored takve lepote brda sume rečice.Sin i ja stanemo i cistimo,trazimo od opstine znakove,apsolutno nikom ne smeta i ne preduzima nista,u kom svetu zivimo.


Pokazuje rezultate 1 do 20 od 61\n13-08-2010 18:19 #1\n13-08-2010 18:27 #2\nRe: sport- vesti dana\n13-08-2010 18:29 #3\n13-08-2010 18:48 #4\n13-08-2010 18:55 #5\n13-08-2010 19:01 #6\n13-08-2010 19:15 #7\n14-08-2010 01:19 #8\n03-09-2010 07:41 #9\n04-09-2010 21:02 #10\n04-09-2010 22:41 #11\n04-09-2010 22:43 #12\n08-09-2010 18:19 #13\n08-09-2010 18:44 #14\n15-02-2012 20:09 #15\nParaolimpijci iz Kragujevca trče do Mostara!\nSrpski paraolimpijci pretrčaće oko 420km na putu do Mostara, gde se nalazi cilj jedinstvene paratriatlonske trke.\n15-04-2012 14:35 #16\n01-05-2012 16:05 #17\n01-05-2012 16:14 #18\n01-05-2012 16:17 #19\nja ne znam sta se ovih dana desava, tako mladi sportisti umiru, da je cudo jedno... kakva zalost i steta\n01-05-2012 16:18 #20\npa da....onaj odbojkaš, italijanski reprezentativac - skoro je bila vest da je preminuo od srčanog udara, sa 30 i nešto\n« Olimpijske igre u Rio de Žaneiru | Najbolji srpski teniser NOVAK ĐOKOVIĆ »


TiDA Travel predstavlja Archives - TiDA Travel\nTiDA Travel predstavlja\nDatum: 6. novembra 2017. odtidatravel Kategorije: TiDA Travel predstavlja Nema komentara\nPovedite kućnog ljubimca na odmor\nDatum: 19. aprila 2017. odJasna Markovic Kategorije: TiDA Travel predstavlja Nema komentara\nLETUJTE SA VAŠIM KUĆNIM LJUBIMCEM U VILI SELINI U NEOS MARMARASU! Vila Selini poseduje prostrane apartmane na samo 400m od Paradiso plaže. Uštedite novac za pansion za pse i letujte zajedno! Vila Selini se nalazi 400m od Paradiso plaže, u neposrednoj blizini male luke sa poznatim ribljim restoranima. Nedaleko od vile se nalazi igralište za […]\nDatum: 12. februara 2017. odJasna Markovic Kategorije: TiDA Travel predstavlja Nema komentara\nLetite iz Beograda za ceo svet po najpovoljnijim tarifama! Posaljite nam upit za avio kartu (datume i destinciju ) na e-mail info@tidatravel.rs i poslacemo najpovoljnije predlog u najbrzem mogucem roku. Pozovite nas za sve informacije na telefone +381 11 3346 194 ili +381 11 3373 056\nTiDA travel nova poslovnica\nZadovoljstvo nam je da vas obavestimo da sada možete da nas posetite u našoj novoj poslovnici. Poštujući naviku naših klijenata, nismo menjali ulicu i poslovni centar Euro centar, preselili smo se samo u novi lokal, lepši, veći i udobniji, lokal br.24. U želji da izbor naših klijenata bude prava destinacija, prateći svetska i politička dešavanja, […]


KONKURS ZA IZBOR POPISNOG OSOBLJA - Foca-online.info | Novosti iz Foče\nKONKURS ZA IZBOR POPISNOG OSOBLJA\nObjavljeno sreda, 12 jun 2013 08:42\nKonkurs za popisivače, instruktore i članove popisnih komisija na nivou opština i gradova biće objavljen 27. 6. 2013. godine u medijima te na zvaničnim web stranicama statističkih institucija u BiH, gradova i opština.\nNakon pozitivne ocjene monitoring misije i potvrde Pitera Everersa da je Bosna i Hercegovine spremna za predstojeći popis u oktobru ove godine, Agencija za statistiku Bosne i Hercegovine intenzivirala je aktivnosti na terenu.\n"Ove sedmice distribuirali smo načelnicima opština jedinstvene procedure i kriterije za izbor osoblja koje će biti angažovano na nivou lokalne samouprave u Popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2013. godine. Procedure smo ranije pripremili i usuglasili s entitetskim zavodima za statistiku s ciljem da se i ove aktivnosti urade na transparentan i jedinstven način na prostoru cijele BiH", kaže Zdenko Milinović, direktor Agencije za statistiku BiH.\nNa lokalnom nivou biće angažovano:\n625 članova popisnih komisija lokalne samouprave, odnosno 142 za svaku oštinu u BiH po jedna, s četiri do šest članova, u zavisnosti od veličine opštine.\n2.464 oštinskih instruktora. Svaki instruktor će biti nadležan za sedam do deset popisivača, a biće obučeno i dodatnih 20% koji će biti angažovani u slučaju odustajanja.\n18.879 popisivač, a biće obučeno i dodatnih 20% a koji će biti angažovani u slučaju odustajanja nekog od izabranih kandidata.\nJavni poziv za prijavljivanje kandidata objavljuju Agencija za statistiku BiH, Republički zavod za statistiku Republike Srpske i Federalni zavod za statistiku na svojim web stranicama i u sredstvima javnog informisanja. Opštine/gradovi i Brčko Distrikt BiH, objaviće tekst javnog poziva na oglasnim pločama i drugim javnim mjestima na području svoje opštine/grada, uključujući i svoje zvanične web stranice.\nZa prijavu je pripremljen i tipski obrazac (Prijava za učestvovanje u Popisu) koji će kandidati popunjavati prilikom prijave na javni poziv, što znači da će se kandidati prijavljivati lično i isključivo u prostorijama Popisne komisije lokalne samouprave popunjavanjem obrasca koji preuzimaju u prostorijama Popisne komisije svoje opštine, saopšteno je iz Agencije za statistiku BiH.\nIzvor: Zavod za zapošljavanje


Više policajaca povređeno je večeras ispred Skupštine Srbije VIŠE policajaca povređeno je večeras u neredima ispred Skupštine Srbije.Ovo je večeras u gostovanju u Trećem dnevniku RTS-a rekao direktor policije Vladimir Rebić.Pročitajte još: "Gađaju nas. Ništa nije mirno! Kažite da nas GAĐAJU!" Izrevoltirani policajac uživo u programu "N1" SASUO ISTINU O PROTESTIMA (VIDEO)- Te informacije su mi javljene sa terena, ja još uvek ne mogu da kažem u kakvom su stanju povređeni policajci i da li su u pitanju lakše ili teže povrede - rekao je Rebić. Podsetimo, demonstranti su večeras kamenicama i flašama gađali pripadnike policije. Više o tome možete pročitati KLIKOM OVDE....\nDirektor policije je istakao da će policija najoštrije reagovati na svako nasilje DIREKTOR policije Vladimir Rebić večeras je kao gost Trećeg dnevnika RTS-a komentarisao nerede i nasilje koji se već nekoliko sati odvijaju ispred Skupštine Srbije. - Građani treba da se osećaju...