Dan Nezavisnosti BiH-veoma vazan datum u novijoj historiji nase Domovine | Bosansko Edukativni Kulturni Centar Colorado\nDan Nezavisnosti BiH-veoma vazan datum u novijoj historiji nase Domovine\nDenver,08. džumade-l-ula 1436.H. / 27. februar 2015.g.\nNašom Bosnom i Hercegovinom koja spada u red najstarijih evropskih zemalja su marširale razne vojske i na njenom terotoriju su se dešavali stravični zločini i njene granice su prekrajane, tj. sužavan nam je životni prostor. Zato je važno da poznajemo našu historiju, te da razvijamo državotvornu i patriotsku svijest.\nDraga braco,Bošnjaci su nakon jasnih pokusaja hrvata i srba da podijele izmedju sebe BiH mogli da biraju između ropstva ili časne odbrane svoje Domovine .\nRjesenje u tim trenucima je bio referendum o nezavisnosti Bosne i Hercegovine.\nNa referendum je 29. februara i 01. marta 1992. godine izašlo 64,31 % birača s’ pravom glasa, a za suverenost Bosne i Hercegovine izjasnilo se 99,44 %. Kao odgovor na referendum, srpske paravojne formacije postavljaju barikade u Sarajevu i drugim bosansko-hercegovačkim gradovima u kojima počinje prava agresija u kojoj je na zalost mnogo nevine Bosnjacke krvi proliveno.\nBraćo, najbolji dokaz da će Države Bosne i Hercegovine inša-Allah biti i da će ona ne samo preživjeti, već da će inša-Allah postati funkcionalnom i naprednom Zemljom je i taj da tu Zemlju stoljećima uništavaju, svojataju, dijele, pljačkaju, prodaju, predaju i poklanjaju, a ona i dalje opstoji i preživljava, što je kader Allaha, subhanehu ve te’ala, Koji upravlja Kosmosom i Koji će nadamo se dati da naši potomci budu svjesniji i savjesniji od nas i Koji će Svojom Svemoći naše neprijatelje ostaviti bez pomena, a oni drugo i ne zaslužuju!\nKoristim priliku da vam čestitam Dan nezavisnosti Bosne i Hercegovine i ovaj datum nas podsjeca na to da se prije 23 godina većina građana Republike Bosne i Hercegovine na referendumu izjasnila za nezavisnost. Zato smo kao muslimani i dokazane patriote nase Zemlje dužni da budemo svjesni važnosti Države i svega što ona podrazumijeva i da svako od nas da svoj doprinos da ona inša-Allah bude bolja i prosperitetnija i onakva kakvu su je željeli naši preci i borci, koji su dali svoje živote da mi danas živimo u slobodi, koja je plaćena visokom cijenom!\nKoliko su je neprijatelji kroz historiju pljačkali i uništavali, a ona ostajala neiscrpna po svojim bogatim resursima, koliko su nas pokušavali biološki uništiti, a mi nesalomljivi i uvijek iznova nasa ponosna Bošnjakinja rađa i rađaće inša-Allah heroje i koliko su oko nje dušmani pleli i pletu zamke, a Allah ih ometa i Njegovom odredbom oni u te zamke upadaju i doživljavaju poniženja i razočarenja?!\nNajjača veza između muslimana je veza imana i islama i nema snažnije, trajnije i korisnije veze. Sve druge veze: nacionalne, regionalne, materijalne i slično su prolazne i promjenjive.\nMuslimani su po Kur’anu, braća, kao što stoji u 10. ajetu Sure El-Hudžurat:\nUistinu su mu’mini braća, pa zato pomirite vaša dva brata i bojte se Allaha, da bi vam se smilovao!\nPrema citiranom Kur’anskom ajetu, mu’mini su braća, a dug braće je da se ako su zavađeni izmire. Na nama je da budemo taj faktor koji će približavati i izmirivati braću i sestre, a ne udaljavati ih jedne od drugih.\nBraćo, po hadisu koji bilježi imam Ahmed, mi smo istinska braća:\nPrenosi Abdullah ibn Omer, radijallahu anhuma, da je Poslanik, sallallahu alejhi ve sellem, rekao: „Musliman je muslimanu brat, neće mu učiniti nasilje, niti će ga izdati! Ko bude pomogao svome bratu (u vjeri),Allah dz.s. će njemu pomoći, ko od muslimana otkloni nevolju, Allah će od njega otkloniti nevolju od nevolja Sudnjega dana i ko sakrije sramotu muslimana, Allah će sakriti njegovu sramotu na Sudnjem danu!“ (Ahmed)\nRazumijemo li mi braćo šta uistinu znači islamsko bratstvo? Jesmo li mi istinska braća ili smo jedni drugima strani i nepoznati? Jesmo li braća u ime Allaha, subhanehu ve te’ala, ili smo ne dao Allah profesionalni glumci islama, a moramo priznati da među nama ima dobro izverziranih “glumaca-muslimana.Da li nas međusobno povezuju niti islama i imana ili nas je prokleti šejtan udaljio jedne od drugih?\nBraćo , poslušajmo, shvatimo, zapamtimo i primijenimo hadis Poslanika, sallallahu alejhi ve sllem, koji spada u kategoriju muttefek hadisa:\nعَنْ أَنَسِ بْنِ مَالِكٍ رَضِيَ اللَّهُ عَنْهُ أَنَّ النَّبِيَّ صَلَّى اللهُ عَلَيْهِ وَ سَلَّمَ قاَلَ: لَا يُؤْمِنُ أَحَدُكُمْ حَتَّى يُحِبَّ لِأَخِيهِ مَا يُحِبُّ لِنَفْسِهِ (متفق عليه)\nPrenosi Enes ibn Malik, radijallahu anhu, da je Poslanik, sallallahu alejhi ve sellem, rekao: “Niko od vas neće biti mu’min, dok ne bude želio svome bratu (po vjeri) ono što želi sebi!” (Muttefek alejhi)\nBraćo, jesmo li uopće svejsni težine riječi Allahova Poslanika, sallallahu alejhi ve sellem, kojim je naše vjerovanje uslovljeno našom željom bratu muslimanu, onoga što želimo sami sebi? Želimo li uistinu svakom muslimanu, bez obzira gdje on bio, a posebno našim komšijama i rođacima ono što želimo sebi?! Ako je naše stanje drugačije, onda je naš iman krnjav, pa se zato trebamo popravljati i voljeti svakog muslimana istinskom ljubavlju; onima sa slabim imanom da im Allah ojača iman, griješnicima da im oprosti grijehe i sačuva iskušenja, bogatim muslimanima da im bogatstvo bude uvećano, siromašnim da im olakša i prospe obimnu i halal nafaku, obespravljenim i poniženim da dođu do svojih prava i td.! Iz naših srca braćo moramo iskorijeniti zavidnost i zlobu i uspjeh svakog muslimana smatrati našim zajedničkim uspjehom, a neuspjeh i poraz našim zajedničkim neuspjehom i porazom.\nBraćo, budimo istinska braća u vjeri, izvršavajmo sve naše islamske obaveze, a na prvom mjestu namaz, jer bez redovnog klanjanja pet propisanih namaza i džume, nema mu’mina, natječimo se u dobru i žudomo za džennetima koji su nam obećani!\nMolim Allaha, dželle še’nuhu, da nas učvrsti na putu islama, da pomogne našoj braći na svakom mjestu gdje su ugrožena njihova prava, da nas ne iskuša sa nasiljem nasilnih vladara i sa onim što ne možemo podnijeti, da nas učini istinskom braćom koji se međusobno vole i pomažu jedni drugima, da se smiluje našim roditeljima, da našu djecu učini radostima naših očiju i srca i prvacima ummeta, da nam bude milostiv na Sudnjem danu i da nas u džennetu počasti društvom poslanika, iskrenih, šehida i dobrih ljudi! Amin!!!


Predsjednik Republike Turske Recep Tayyip Erdogan istakao kako je premijer Izraela Benyamin Netanyahu veliki tiranin zbog nasilja koje Izrael čini nad Palestincima\nPredsjednik Republike Turske Recep Tayyip Erdogan je oštro kritikovao one centre moći koji ignorišu terorističke grupe poput YPG-a, javlja Anadolu Agency (AA).\n-YPG ubice se nadaju uspostavi terorističkog koridora na sjeveru Sirije, a uzrok tome su oni koji ignorišu terorističke grupe – rekao je Erdogan u obraćanju pete po redu ceremonije dodjele Međunarodne nagrade za dobročinstvo u Ankari.\nIstakao je kako je premijer Izraela Benyamin Netanyahu veliki tiranin zbog nasilja koje Izrael čini nad Palestincima.\n-Ako u svijetu postoji tiranin, onda si to ti – rekao je Erdogan, misleći na Netanyahua.\nNapomenuo je da su danas najveća prepreka miru u svijetu nedostatak volje i savjesti, dodajući da mnoge muslimanske zemlje, zajedno za zapadnim zemljama, nisu položile ispit humanosti.\n-Neke muslimanske zemlje i zemlje na Zapadu nisu se osvrtale na bol koju je doživio narod u Siriji, a koji je masakriran barel bombama, balističkim raketama i hemijskim oružjem – kazao je Erdogan.


Bio Save TEMATSKO FOTO TAKMIČENJE za trudnice! - Matične ćelije - Ringeraja.ba\nBio Save TEMATSKO FOTO TAKMIČENJE za trudnice!\nVita 34 - Bio Save, 29.7.2014\nBio Save, ovlašteni i ekskluzivni partner prve i vodeće evropske banke matičnih ćelija –Vita 34, od 01.08.2014. na vlastitoj Facebook stranici organizuje Foto takmičenje za trudnice.\nSve što trudnice trebaju uraditi je postaviti svoju simpatičnu fotografiju uslikanu tokom trudnoće.\nTeme za fotografiju su:\n- trudnički trbuščić\n- simpatična trudnička fotografiju sa mora,\n- budući brat ili sestra sa mamom\n- budući tata i mama\nNa našoj Facebook stranici preko postavljene aplikacije fanovi Bio Save Facebook stranice glasat će za fotografije, a pobjednice očekuju vrijedne nagrade.\nNAGRADA: AVENT BABY MONITOR + VAUČER U VRIJEDNOSTI OD 500,00 KM ZA POHRANU MATIČNIH ĆELIJA U VITA 34\nNAGRADA: AVENT MIKROVALNI STERILIZATOR SA BOČICAMA + VAUČER U VRIJEDNOSTI OD 400,00 KM ZA POHRANU MATIČNIH ĆELIJA U VITA 34\nNAGRADA: AVENT KOMPLET ZA NOVOROĐENČE + VAUČER U VRIJEDNOSTI OD 300,00 KM ZA POHRANU MATIČNIH ĆELIJA\nSve ostale učesnice očekuju utješne AVENT nagrade i vaučer u vijednosti od 200,00 KM za pohranu matičnih ćelija. Vaučer za pohranu matičnih ćelija trudnice mogu iskoristiti lično ili pokloniti svojim prijateljicama.\nFoto takmičenje će trajati od 01.08.2014. do 01.09.2014. kada ćemo objaviti pobjednice!\nZa više informacija posjetite www.facebook.com/biosave.ba\nVita 34 – prva i vodeća evropska banka matičnih ćelija\nBroj studija koje se tiču primjene matičnih ćelija pupčane krvi u svrhu liječenja različitih bolesti značajno se povećao u posljednjih 10 godina. Veliki broj porodica pohranjivanjem matičnih ćelija nastoji osigurati bezbjedniju budućnost djeteta i cijele porodice. U Evropi postoji preko 70 porodičnih banaka, međutim nemaju sve jednake standarde. Vita 34 je banka matičnih ćelija koju karakterišu njemačka tehnologija i najstrožiji svjetski standardi. Upravo ovi standardi, te posebne dozvole za terapijsku primjenu koje Vita 34 posjeduje izdvojili su je od ostalih. Vita 34 je za svrhe liječenja koristila više uzoraka nego sve ostale porodične banke u Evropi zajedno. Uzorci sačuvani u Vita 34 koristili su se za liječenje različitih oboljenja, poput leukemije, anemije, cerebralne paralize, dijabetesa tipa 1 i mnogih drugih. Upravo je ovo jedan od razloga zašto je Vita 34 izbor mnogih roditelja, među kojima su i mnoge kraljevske porodice.\nZa više informacija kotnaktirajte Bio Save, ekskluzivnog i ovlaštenog partnera Vita 34\nHoćete li pogledati istoimeni film Angeline Jolie?!


Maj 26, 2019, 09:07:02 posle podne\nAutor Tema: MOTO KLUB ČOKANLIJA = srcem i dušom član Moto Asocijacije Srbije (Pročitano 11713 puta)\nOdg: Moto Klub Čokanlija - srcem i dušom član Moto Asocijacije Srbije\n« Odgovor #20 poslato: Januar 21, 2011, 01:20:07 posle podne »\n30.12.2011. vozeći se na -6C do osnovne škole Milorad Labudović Labud u centru Baroševca deci smo podelili:\n10kg bombona, 5x10 sati interneta,Polaganje Propisa o bezbednosti u saobraćaju za najviše dete a za najmanje tablu za crtanje,\nzatim smo deci poklonili fudbalsku loptu i čarobni (kako smo im rekli) zidni sat školi koju smo posetili koji su nam obećali da će okačiti na zid hodnika u kome sedi dežurni učenik i koji će na njega gledati da zvoni za početak i kraj časa.Čarobni sat im nažalost ili na sreću neće skraćivati časove ali će im malo po malo produžavati odmore što su učenici pozdravili burnim aplauzima...\nSiromašnoj porodici koju čine petoro dece sa majkom bez ikakvih primanja koja živi u blizini naše klubske kuće Čokanlija odneli smo na poklon veliku novogodišnju tortu dar poslastičarnice Medenjak iz Lazarevca kao i bombone itd...\nHvala brojnim prijateljima Moto Kluba Čokanlija koji su pomogli darovima da ovu akciju napravimo na način dostojan reputacije Čokanlija.\nHvala Bratskim Moto Klubovima LaMoto i Gonzales što su nam se pridružili i svojim prisustvom uveličali ovaj veseo događaj...\nSrećna Nova Godina svim prijateljima Čokanlija i svim članovima Moto Asocijacije Srbije kojoj naš klub srcem i dušom pripada...\n« Odgovor #21 poslato: Januar 21, 2011, 01:32:07 posle podne »\n31.12.2011. vozeći se na -10C oko tridesetak kilometara do Centra za decu ometenu u razvoju u Lazarevcu prudružili smo se Braći iz LaMoto Kluba u akciji deljenja novogodišnjih paketića deci sa naših 15 paketića koje smo obezbedili uz pomoć prijatelja Moto Kluba Čokanlija.\nSa našom Braćom smo napravili mali defile po Lazarevcu a zatim se svi počastili pićem i LaMoto ćevapima...\nHvala Bratskom Moto Klubu LaMoto koji je pokrenuo pre par godina ovu akciju i na taj način učinio da se ponosimo što smo Bajkeri...\n« Odgovor #22 poslato: Januar 21, 2011, 08:46:52 posle podne »\nPuna podrska i pozdrav za Cokanlije iz Velika Plana!\n« Odgovor #23 poslato: Januar 22, 2011, 01:10:41 pre podne »\n« Odgovor #24 poslato: Januar 28, 2011, 10:48:28 posle podne »\nPozdrav od srca svim moto klubovima i svim članovima Moto Asocijacije Srbije kao i svim nezavisnim Bajkerima!\nPozivamo vas sve na III Rođendansku Zimsku Moto Žurku Čokanlija koja će se održati u subotu 26.02.2011 u Baroševcu,Srbija..\nOčekujemo predstavnike svih bratskih klubova i svih klubova Moto Asocijacije Srbije kojoj srcem i dušom pripadamo...\nNadamo se da ćemo imati tu čast da ove godine budemo domaćini na našoj Moto Žurci i Skupštini MAS-a.\nto the Winter Party No.3 Motorcycle Klub Čokanlija...\nMoto Klub Čokanlija poziva sve svoje prijatelje,Bajkerke i Bajkere,\nkao i sve ljude dobre volje da nam se pridruže u subotu 26.02.2011.\nna svetkovini koju pravimo za sve ljude koje toliko volimo i cenimo...\nDobrodošli ste svi u naš Baroševac nadomak Lazarevca koji će biti nadamo se opet biti pun Bajkera...\nUlaz na party je besplatan kao i večera koju spremamo za sve goste...\nZa večeru na meniju Čokanlija biće za vas domaća prasetina...\nCene pića će biti popularne kao i na svim našim žurkama...\nSviraće Bendovi: ,,Rock Univerzum" iz Beograda i ,,Bedemi" iz Lazarevca koji će vas uveseliti rock koncertom...\nZa ovu priliku ćemo iznajmiti kao i prošle godine prostor velike sale Doma Kulture u Baroševcu...\nBesplatno prenoćište je moguće u Klubskoj Kući Čokanlija na određenom broju kreveta ali je poželjno poneti i vreću za spavanje,\ni najaviti se ako želite prenoćiti zbog velikog interesovanja i zbog bolje organizacije smeštaja svih vas, nama toliko dragih gostiju...\nZa sve dodatne informacije javite se Čokanlijama na tel: 063-8215924\nDobrodošli naši dragi prijatelji u Bajkerski Baroševac u subotu 26.02.2011.\nEvo linka dole za sve zainteresovane za više detalja na našoj WEB strani:\nPogledajte i vi fotografije i film sa prošle žurke, mapu Baroševca, itd...\nOsluškujemo vaše komentare sada u želji da budemo što bolji domaćini!\n« Poslednja izmena: Februar 15, 2011, 07:32:22 posle podne MR.Čokanlija »\n« Odgovor #25 poslato: Februar 14, 2011, 08:31:45 posle podne »\nMoto Klub Čokanlija čestita svim pravoslavnim vernicima srećan praznik ,,Sveti Trifun".\nSrećna današnja slava svima koji slave a i svim našim vrednim vinogradarima,\nkoji prave od grožđa vino, nama uvek tako dragi slatki melem za dušu...\nČestitke od srca i svima onima koji prave Bajkerski Eliksir ,,Rakiju" bez koje ne ne možemo....\nMoto Klub Čokanlija želi svim prijateljima srećan praznik svim ljubiteljima dobre kapljice kakvih ovde među nama rekao bih vazda ima...\nMoto Klub Čokanlija želi svim prijateljima srećan praznik ,,Sveti Valentin".\nSrećan praznik danas svima zaljubljenima na celom svetu...\nŽivimo život koji volimo i volimo život koji živimo !!!\n« Poslednja izmena: Februar 15, 2011, 11:59:10 pre podne MR.Čokanlija »\n« Odgovor #26 poslato: Februar 15, 2011, 09:34:09 pre podne »\nŠta, a mi koji pravimo rakiju smo šugavi? Nama nikakve čestitke\n« Odgovor #27 poslato: Februar 15, 2011, 11:57:09 pre podne »\nPređašnja čestitka se upravo produžila i na na Bajkerski eliksir koji ti prijatelju tako dobro praviš...\nPozdrav od srca celoj Mužlji i svim nama tako dragim prijateljima Mužljancima...\n« Odgovor #28 poslato: Februar 23, 2011, 06:06:09 posle podne »\nA video sam danas u radionici i da se prisivci spremaju!\n« Odgovor #29 poslato: Februar 25, 2011, 09:46:07 pre podne »\nČlanovi Moto Kluba Čokanlija su se potrudili da kao domaćini obezbede određen broj besplatnih ležajeva u Klubskoj Vili Čokanlija,\ni već smo odavno primajući rezervacije zbog velikog interesovanja popunili naše smeštajne kapacitete koji i nisu bili tako mali...\nZa sve goste Čokanlija obezbedili smo u najbližem 15 km od lokacije Hotelu Vis u Lazarevcu smeštaj po povlašćenoj ceni za sve naše goste od 800 dinara po ležaju odnosno po osobi tako da posle Skupštine i Žurke Čokanlija možete iznajmiti sobu za vas da ne morate voziti noću do kuće!Broj recepcije Hotela Vis je 011-8122578 i kada nazovete da rezervišete sobu molim vas da napomenete da ste naši gosti da biste ostvarili popust i dobili ležaj po ceni od samo 800 dinara.Cena je osnovna i bez doručka uračunatog u cenu.\nKapacitet Hotela Vis je trideset ležajeva i sudeći po interesovanju za našu Žurku bilo bi poželjno da sobe rezervišete odmah i na vreme...\nVeliki pozdrav od vaše Braće Čokanlija koji vam svima žele iskrenu dobrodošlicu....\nZa sve dodatne informacije javite se Čokanlijama na telefone:\nAleksa 063-8169992,Duća 065-8158776,Rade 063-8215924\n« Poslednja izmena: Februar 25, 2011, 06:40:12 posle podne MR.Čokanlija »\n« Odgovor #30 poslato: Februar 25, 2011, 06:32:49 posle podne »\nČokanlija vas izveštava:\nPutevi u okolini Baroševca su prohodni kao što možete videti...\nFotografija je nastala ispred moje kuće 2km od lokacije na kojoj će biti žurka...\nPut ka Baroševcu slikan je malopre odnosno danas u 17:00h, petak 25.02.2011.\nDobrodošli dragi prijatelji na Rođendansku Žurku Čokanlija u subotu 26.02.2011.\n« Odgovor #31 poslato: Mart 16, 2011, 12:18:42 pre podne »\nHvala svim dragim prijateljima koji ste nam ukazali najveću čast i zadovoljstvo vašom posetom na trećoj rođendanskoj žurci našeg Moto Kluba Čokanlija...\nSimbol Čokanlija napravljen rukom Bratskog Moto kluba Vršac specijalno za naš rođendan beše nam neizmerno drag poklon...\n« Poslednja izmena: Mart 16, 2011, 02:18:05 pre podne MR.Čokanlija »\n« Odgovor #32 poslato: Mart 21, 2011, 05:38:01 posle podne »\n« Odgovor #33 poslato: April 02, 2011, 01:58:53 posle podne »\nZnajući da se samo uspeh u ovoj zemlji ne prašta demantujemo vest od 1.Aprila u kojoj je pisalo da je predsednik Čokanlija dobio prestižnu nagradu Biznismen Godine...\nAko neko nije mogao da spava zbog ove informacije izvinite...:-)\nMi smo bogatiji sa mnogo većim bogatstvom nego što bi ova titula bilo kome od Čokanlija značila...\nNaše pravo i najveće bogatsvo koje jedan pravi čovek može imati po našem skromnom mišljenju je zdravlje,\ni srećna porodica kojom smatramo i vas dragi naši prijatelji koje toliko puno i neizmerno poštujemo i volimo...\n« Poslednja izmena: April 03, 2011, 11:21:10 pre podne MR.Čokanlija »\n« Odgovor #34 poslato: April 03, 2011, 09:40:35 pre podne »\nMoto Klub Čokanlija 31.03.2011. bio je na Beogradskom Sajmu,\nzvanični predstavnik i promoter naše Moto Asocijacije Srbije...\nEvo male galerije slika sa najdražeg dela sajma svih Bajkera...\nČokanlija Duća raspoloženo čeka prve posetioce za info pultom štanda naše Moto Asocijacije Srbije...\nČokanlija Duća, sad već vidno raspoloženiji čeka prve posetioce za info pultom štanda naše Moto Asocijacije Srbije...\nPodmladak Čokanlija Anja sa samo tri meseca života već bira motocikl za sebe...\nPodmladak Čokanlija Anja sa samo tri meseca života već bira motocikl za sebe uz malu pomoć tete Jelene...\nI kad se činilo da je teško izabrati izabrati videsmo ovog lepotana...\nBilo je tu i nekih čudnih momaka koji nisu mnogo marili za motocikle...\nBilo je tu i nekih čudnih vozila koja nam uopšte nisu privlukla pažnju...\nSpecijalno za ovu priliku odštampali smo vizit kartu Čokanlija koju smo delili na sajmu zajedno sa ostalim reklamnim materijalom MAS-a...\nKoristimo priliku da našu Braću Bajkere pozovemo na Moto Skup Čokanlija 27.28.29. Maj 2011.\nDobrodošli svi Bajkeri 27.28.29. Maj-a kod vaših Čokanlija u Bajkerski Baroševac!\n« Poslednja izmena: April 03, 2011, 01:35:46 posle podne MR.Čokanlija »\n« Odgovor #35 poslato: April 03, 2011, 01:07:47 posle podne »\nBajkere širom sveta pozivamo na Moto Skup Čokanlija 27.28.29. Maj 2011.\nDOBRODOŠLI KOD VAŠE BRAĆE ČOKANLIJA U BAJKERSKI BAROŠEVAC.\nUPUĆUJEMO VAM ISKRENU I BRATSKU DOBRODOŠLICU!\n« Poslednja izmena: April 03, 2011, 02:09:21 posle podne MR.Čokanlija »\n« Odgovor #36 poslato: April 04, 2011, 06:58:41 posle podne »\nDanašnje lepo vreme iskoristili smo da započnemo veliko prolećno spremanje naše Bajkerske Vile Čokanlija...\nDOBRODOŠLI NA MOTO SKUP ČOKANLIJA 27.28.29. MAJ-A U BAJKERSKI BAROŠEVAC.\nUPUĆUJEMO VAM SVIMA ISKRENU I BRATSKU DOBRODOŠLICU!\n« Odgovor #37 poslato: April 04, 2011, 08:58:57 posle podne »\nNAJLEPSA vila u Srbiji a i sire\n« Odgovor #38 poslato: April 05, 2011, 10:52:20 pre podne »\nlepo,lepo.ako da BOG junackog zdravlja imamo veliku zelju da dodjemo na vas skup pa da se druzimo\n« Odgovor #39 poslato: April 11, 2011, 01:01:04 posle podne »


Ambasador Bradić predao akreditive | Serbinfo.chAmbasador Bradić predao akreditive – Serbinfo.ch\nHome Švajcarska Ambasador Bradić predao akreditive\nAmbasador Bradić predao akreditive\nLetters of Credence in Berne, Switzerland, 14th of January 2020, by Federal Department of Foreign Affairs FDFA/Thomas Hodel\nGoran Bradić uručio je akreditivna pisma predsednici Švajcarske konfederaciji Simoneti Somarugi, kojima ga predsednik Srbije Aleksandar Vučić imenuje za izvarednog oponumoćenog abasadora Srbije u Švajcarskoj.\nU kraćem razgovoru nakon ceremonije novi abasador Srbije i predsednica Švajcarske su ocenili da su blitateralni odnosi dveju zemalja tradicionalno dobri, kao i da postoji prostor za njihov dalji razvoj i inteziviranje. Predsednica Somaruga je istakla da se poslednjih godina politički i eknomski odnosi dve zemlje kreću uzčaznom linijom.\nAmbasador Bradić preneo je predsednici Somarugi poziv predsednika Aleksandra Vučića da posedi Srbiju, na čemu se ona zahvalila. Predsednica Somaruga se interesovala za prioritete u budućem radu ambasadora Bradića i Ambasade u Bernu.\nAmbasador Bradić je istakao kao jedan od glavnih prioriteta dalje intezviranje političkih odnosa, razvoj ekonomske saradnje, privlačenje švajcarskih investicija u Srbiju, kao i pospešivanje saradnje u oblasti ekologije, nauke, istraživanja i na drugim poljima.\nOn je, takođe, izrazio zahvalnost Švajcarskoj na dosadašnjoj finansijskoj podršci Srbiji u okviru švajcarske strategije razvoja kroz sprovođenje projekata u različitim ekonomskim i socijalnim segmentima.\nPredsednica Somaruga se interesovala za stanje reformi i napredak Srbije u procesu evropskih integracija, kao i o trenutnoj situaciji sa migrantima na teritoriji Srbije, pohvalivši dosadašnji partnerski odnos i dobru saradnju naležnih institucija Srbije i Švajcarske u toj oblasti.\nPrevious articleGoran Bradić novi ambasador Srbije u Švajcarskoj\nNext articleBogojavljensko plivanje za časni krst na jezeru u Roršahu\nSkandal sa kompanijom „Crypto“ – Neutralnost Švajcarske pod pritiskom\nPrijem u Ambasadi Republike Srbije u Švajcarskoj povodom Dana državnosti\nserbinfo.ch - феб 26, 2020\nserbinfo.ch - феб 18, 2020\nserbinfo.ch - феб 15, 2020


Anabela priznala sve o MUHAMEDU BUKVI! Adam Đogani je naterao da otkrije detalje GUBITKA OGROMNOG NOVCA! | Najnovije vesti - Srbija danas\n28.06.2020. • 11:11 Srbija Danas\nKao po običaju, život Đoganijevih je veoma zanimljiv sedmoj sili, pa su i ovaj put imali pitanje za Anabelu Atijas, ali samo zato što je Adam Đogani doprineo tome.\nDA LI ĆE BITI OTKRIVENO DO KRAJA? Ovo je najveća misterija Zadruge 3! (VIDEO)\nGLEDAO PORNO FILMOVE PRED LUNOM? Anabela OPTUŽILA Gagija za OVAJ ČIN - Zavladao MUK! Zadrugari u NEVERICI\nNAKAZO ZAŠTO NE POGINEŠ! PRETEĆE PORUKE Mensurovih fanova haraju društvenim mrežama - Ajdarpašić U ŠOKU!\n- Adam Đogani je u jednom intervjuu rekao da te pitamo ko je bio Muhamed Bukva, možeš li da nam objasniš - glasilo je pitanje za Anabelu Atijas.\n- On je rođeni brat mog oca, moj Amidža, ne znam šta je hteo sa time Adam da kaže. Ja tog čoveka nisam videla mnogo dugo - počela je Anabela, a onda se Gagi umešao.\n- Znam zašto je Adam to rekao, ta priča se provlačila po novinama. Anabela i ja smo dali neke pare na berzi, išlo je to preko njega. Te pare su propale, u pitanju je 15 ili 20.000 evra - objašnjavao je Gagi.\n- Ne znam šta je tu Amidža kriv, on je radio za berzu, to je propalo, svi smo ušli svesno u to. To je bilo kada je nafta propala usled ekonomske krize, prvoj Gagijevoj sestri su pare vraćene. Oni idu na to da moju porodicu predstave kao kriminalce. Sva moja porodica je visoko obrazovana, moj otac i njegov brat su diplomirali ekonomiju u Beogradu, moja sestra je glumica, druga sestra je diplomirani psiholog. Veliki pozdrav za sve njih, svi će vam reći da su moj otac i Muhamed ljudi za primer, Muhamed je bio samo radnik. Veliki pozdrav za Adama, moje četvrto dete - govorila je Atijasova.\n"NEKA SE STIDI SVAKI PEVAČ KOJI NASTUPA, A IMA KORONU!" Kija Kockar SUROVO OPLELA po kolegama sa estrade\nSKANDAL UŽIVO! OBEZBEĐENJE, VRIŠTANJE, LOMLJAVA: Mensur POBESNEO, ruši sve pred sobom, PLAČE I UDARA!\nŠOK PRIZNANJE! Luna PROGOVORILA o vezi sa Markom neposredno pred IZLAZAK iz Zadruge "GADIM SE SAMOJ SEBI"\nHAOS! "Jeste spletkara" Ivana u razgovoru sa Mensurom ŽESTOKO OPLELA po Ermini (VIDEO)\n"SVAKA LAŽ IMA SVOJ ROK TRAJANJA" PROGOVORIO Osman Karić, i poručo sinu Stefanu i Šopićevoj (FOTO)\nrijaliti Zadruga Zadruga uživo vesti Zadruga zadruga Zadruga 1. sezona Zadruga učesnici VIP Tv Pink Zadruga TV Pink TV Pink uživo Pink uživo online stream Zadruga 2 Zadruga 2. sezona Zadruga 3 Zadruga 3. sezona Zadruga treća sezona Zadruga 4 Zadruga četvrta sezona Zadruga live stream Anabela Atijas Gagi Đogani Muhamed Bukva Adam Đogani


ASPROVALTA - Aranzmani, hoteli: Letovanje Grcka +381.64.9874232\nREZERVACIJA SMESTAJA – LETOVANJE GRCKA ASPROVALTA - Atina, Agios, Agia Paraskevi, Nikolaos, Marina, Corfu, Krit, Halkidiki, Elouda, Krf, Heraklion, Iraklio, Gazi, Kos, Kiotari, Kalamata, Sus, Kerkyra, Kefalonia, Kavala, Lefkas, Lemnos, Lindos, Rodos, Mikonos, Nea NeaMakri, Neapoli, Panormos, Paralia, Paleros, Paros, Porto eli, Peloponez, Pirgos, Parga, Samos, Santorini, Skiatos, Skopelos, Tasos, Tesaloniki, Zakintos - Turisticka Agencija:: Telenet Travel & Fun - Beograd\nHouse Villa Panorama, Asprovalta\nVila je udaljena oko 150m od plaže. Sastoji se od glavne zgrade i depadansa. Vila ima sopstveni parking. POSEBNO u ponudi za smene 22.jul, 01.avg i 11.avg: jedan šestokrevetni apartman u prizemlju glavne zgrade [ima dva zasebna studija, svaki sa sopstvenim kupatilom i čajnom kuhinjom] i jedan jednokrevetni studio, takodje u prizemlju glavne zgrade. Sadržaj: dvorište, sopstveni parking prostor\nSadržaj apartmana: čajna kuhinja sa posudjem i priborom, klima uredjaj, kupatilo sa toaletom, šest ležajeva, sobe odvojene vratima, tv/sat.\nTelenet Call Centar - Katarina Amon 0 komentari\nHouse Villa Dimitris, Asprovalta\nVila se Nalazi pored glavnog šetališta iz morsku obalu i udaljena je 30 metara od plaže. Sadržaj studija: čajna kuhinja sa posudjem i priborom, garnitura za sedenje na terasi, klima uredjaj, kupatilo sa toaletom, terasa, tv/sat.\nHouse Villa Elena, Asprovalta\nUdaljena 50m od plaže, Elena raspolaže izuzetno konfornim smeštajem. Sadržaj studija: balkon, čajna kuhinja sa posudjem i priborom, garnitura za sedenje na terasi, klima uredjaj, kupatilo sa toaletom, tv/sat. Sadržaj apartmana: balkon, čajna kuhinja sa posudjem i priborom, garnitura za sedenje na terasi, klima uredjaj, kupatilo sa toaletom, tv/sat.\nHouse Villa Jorgos, Asprovalta\nKuća Villa Jorgos nalazi se na početku Asprovalte, iznad magistrale, udaljena 250 m od plaže. Raspolaže dvokrevetnim, trokrevetnim studijima i petokrevetnim i sestokrevetnim duplex apartmanima. Svaki studio i apartman ima kuhinju, terasu, kupatilo, klimu [doplata na licu mesta] i TV. Vila poseduje veliko dvorište sa parkom za decu.\nKuća Villa Lica udaljena je 100 m od plaže, locirana ispod magistrale. Poseduje dvokrevetna, trokrevetna i četvorokrevetna studija, petorokrevetne i šestokrrevetne apartmane u prizemlju i na prvom spratu. Vila raspolaže velikim dvorištem pogodnim za parkiranje automobila. Svaki studio - apartman ima kuhinju, kupatilo, TV, terasu [osim studia u prize-mlju koja imaju prostor za sedenje.


Nova runda dijaloga Beograda i Prištine na tehničkom nivou 29. oktobra u Briselu - European Western Balkans\nAutor EWB 28. 10. 2020.\nBRISEL – Naredna runda razgovora na tehničkom nivou u okviru dijaloga Beograda i Prištine održaće se u četvrtak, 29. septembra, u Briselu, potvrdio je portparol visokog predstavnika EU za spoljnu politiku i bezbednost Peter Stano za EWB.\nOn je dodao da će se glavni pregovarači sastati kako bi razgovarali o poravnanju finansijskih potraživanja i imovinskim pitanjima.\n“U pitanju je sastanak koji je trebalo da se održi krajem septembra, ali je morao da bude odložen usled pandemije koronavirusa”, istakao je Stano.\nSastanku će prisustvovati šef prištinske delegacije za razgovore sa Beogradom Skender Hiseni i dosadašnji šef Kancelarije za KiM, Marko Đurić, koji je u međuvremenu predložen za ambasadora Srbije u SAD, a njegovu dužnost preuzeo dosadašnji Đurićev pomoćnik Petar Petković.\nDijalog Beograda i PrištinePeter Stano


Vladimir Putin - Vrele gume\napr. 23, 2018 u 4:15 pm\n23 aprila, 2018 nema komentaraNema tagova\nŠta vozi Vladimir Putin?\nAko prihvatimo tezu da je u današnje vreme sve politika, onda izbor automobila nekog državnika, može posredno da govori i o njegovom političkom kursu. U doba kada političari u popularnoj kulturi sve više imaju status nekada rezervisan za rok zvezde, prirodno je da se u analizi voznog parka posvetimo možda najvećoj vedeti od svih: Vladimiru Putinu\nPrvi autopmobil koji je Putin posedovao bio je Zaporožac 968. Njegova majka Maria Ivanovna Putina, osvojila je automobil na lutriji, koji je predstavljao sovjetski odgovor na model NSU IV. Tako je Putin kao student treće godine univerziteta uz dosta sreće posedovao svoj automobil.\nZaporožac istog tipa nalazi se i danas u kolekciji oltajmera Ruskog predsednika, ali verovatno to nije isti primerak. Evo i zašto.\nNekih 15 godina kasnije, polovinom osamdesetih Putin je bio službenik KGB-a u Drezdenu. Njegova tadašnja supruga Ljudmila je u intrervjuu iz 2000-te izjavila: “Živelo se skromno, ali smo ipak štedeli za novi automobil”.\nLada Kalina i Lada Niva, možda nisu najupečatljivi primerci u kolekciji ovog svetskog lidera da nije jedne komponente njihove dodatne opreme.\nMalo je onih van Rusije koji su čuli za pojam GLONASS ( Глобальная навигационная спутниковая система), odnosno ruski pandan odmaćenom ali američkom GPS-u.\nSovjetski Savez polovinom sedamdesetih bio lider u tada novoj GPS tehlogiji\nRazvoj programa “satelitske navigacije”, počeo je 1976, da bi lansiranja prvih navigacionih satelita krenula 1982. Nakon zastoja u tokom 90-tih i gotovo bankrota tadašnje Rusije, Putin je od 2001. godine uspeo da ovom programu obezbedi finansiranje. Zapravo GLONASS je najskuplji program Ruske Federalne Svemirske agencije a 100% pokivenosti ruske teritorije ostvareno je 2010. Pokrtivenost GLONASS sistema na ostatak planete je još uvek tajna.\nPojedini proizvođači GPS opreme, isitiču da im umrežavanje sa GLONASS sistemom satellita omogućuje, bolju pokrivenost i brže korecije u očitavanju, posebno u urbanim oblastima gde visoke zgrade ometaju satelitske signale.\nModeli Kalina i Niva za rusko tržište opciono mogu biti opremljeni i navigacionim sistemom GLONASS\nPre osam godina, tačnije 2010. premijer Vladimir Putin, svečano je otvorio federalni put R 27. Ovaj put preko zahtevne deonice od Čite do Kabarovksa, duge 2.100 km, povezuje sve ruske puteve u jedan koridor koji kreće od St. Petersbugra sve do Vladivostoka. Svečanost otvaranja, je na viši nivo podigao Putin koji je za volanom Kaline, prešao nekoliko najdužih etapa. Tom prilikom za Kalinu je izjavio: “Iznenađen sam koliko je ovo dobar automobil. Tih je, prilično snažan za svoje veličinu i težinu, a takođe je veoma udoban. Ima sve što treba: klima uređaj, vazdušne jastukle, GLONASS i malu potrošnju. Reč je o veoma praktičnom i dobrom automobilu.”\nSlične reči hvale od strane predsednika države, pobrala je nekoliko godina kasnije i Lada Vesta.\nPutin je Ladu Nivu kupio 2009. godine. Ovaj off roader deo je voznog parka državne rezidencije u Sočiju. U njemu je je Putin lično vozi funkcionere Međunarodnog Olmpijskog Komiteta, na promotivnu turu po planinama budućeg olimpijskog centra. Takođe jednom prilikom se Putin u ovoj Nivi dovezao na sastanak sa Turskim premijerom Erdoganom.\n“Niva je jednostavno i pouzdano terensko vozilo” – telegrafski se izjasnio Ruski predsednik\nSvojevremeno je svet obišao snimak kako se Američki Predsednik Džordž W. Buš i njegov Ruski kolega voze u Volgi (GAZ 21) iz 1956. Dvojica predsednika razgledala su tom prilikom i Zaporožac iz 1972. Putin se 2009. istom belom Volgom dovezao na polaganje kamena temeljca za crkveni kompleks u Odinstsovu.\nPutin i Buš u Volgi\nMotocikli i egzotika\nVeza između Kremlja i Moto kluba “Noćni Vukovi”, tematika je koja može da popuni zaseban članak. U više, šta zvaničnih, šta nezvaničnih navrata Ruski lider viđan je u društvu Noćnih vukova kako vozi “Harley Davidson Lehman Trike”.\nNa Harliju sa vukovima\nTokom pregovora 2010. godine sa šefom Formule 1 Bernijem Eklstonom, o dovođenu ovog takmičenja u Rusiju, Putin je iskoristio priliku da provoza F1 bolid\nOpredeljenje svog predsednika za domaću auto industriju, ruski proizvođači , za sada ne mogu da isprate kada je reč o državničkim limuzinama. Tokom proteklih decenija cirkulisali su nacrti, najćešće ZiL-ova koji samo što nisu proizvedeni. U međuvremenu ruski predsednik se može videti u produženom izdanju Mercedesove S klase, sa E-Guard bezbednosnom opremom.\nIpak, izgleda da i na tom planu ima pomaka.\nUticajni kanal “Russia today” je nedavno na svom sajtu objavio članak intrigantnog naslova “Putinov novi auto se slupao a odgovorni ministar je veoma zadovoljan time”.\nNaslov zapravo krije ohrabrujuću vest, da je jedan od prototipova buduće državničke limuzine sa uspehom prošao fazu “crash testova”.\nOd 2012. ruski proizvođači intenzivno razvijaju projekat ““Kortezh” (Кортеж). Cilj je da se dokaže da je domaća industrija sposobnа za proizvodnju top limuzina.\nMakete budućih automobila Cortege\nZiS 110 preteća Кортежа\nDizajn, kako kažu mnogi, inspirisan je aktuelnim Rolls Royce modelima, mada je prednja maska na neki način retro podsećanje na onu iz limuzine ZIS 110 iz 40-tih godina prošlog veka.\nIzveštaji u medijima su pomalo kontardiktorni. Po jednima testiranje će se intezivirati tokom aprila 2018. nakon čega će uslediti zvanična promocija. Po drugima, prvih 14 primeraka je već stiglo u garaže Kremlja.\nPočev od iduće godine, automobili marke ““Kortezh” ili pozapađeno “Cortege”, biće komercijalno ponuđeni i vladama drugih država.\nDa li će Srbija biti prvi kupac ili samo ostajemo na MiG29?\nIzvori: Russia Today, Vladimir Putin – personalni web sajt, Vrele gume arhiva


Vesti online / Vesti / Svet / Mladić tvrdi da je usmrtio Gadafija\nPostoji nekoliko verzija Gadafijeve smrti\nPripadnik pobunjeničkih snaga iz Bengazija Sanad al-Sadek al-Ureibi (22), koji kaže da se pridružio borcima u Misrati kada su krenuli u napad na Gadafijev rodni grad Sirt tvrdi da je lično zarobio Gadafija i dvaput pucao u njega, smrtno ga ranivši.\nAl-Ureibijeva tvrdnja suprotstavljena je saopštenju Nacionalnog prelaznog saveta, po kojem je Gadafi pogodjen u glavu u unakrsnoj vatri, tokom sukoba njegovih pristalica i boraca novog režima. Al-Ureibi na video snimku kaže da je rođen 1989. godine, a nekoliko neidentifikovanih ljudi, od kojih neki u uniformama, razgovara s njim i čestita mu.\nOni zatim pokazuju zlatan prsten i krvavu jaknu koja je navodno pripadala Gadafiju, kao i ugraviran natpis na prstenu - ime druge Gadafijeve žene Safije i datum njihovog venčanja, 10. septembar 1970. godine.\n"Ispalio sam dva metka u njega, jedan u grudi, a drugi u glavu. Nije umro odmah, već za pola sata", tvrdi al-Ureibi, preneo je AFP.\nAl-Ureibi priča i da je Gadafija sreo na ulici, da su sa njim bila neka deca i devojke, da je nosio šešir i da mu je jedan saborac rekao: "To je Gadafi, uhvatimo ga!".\nUreibi je, navodno, tada savladao Gadafija, koji je kod sebe imao zlatni pištolj, uhvativši ga za ruke.\n"Ošamario sam ga, a on mi je rekao: "Ti si mi kao sin". Ponovo sam ga udario, a on je rekao: 'Ja sam ti kao otac'. Zatim sam ga uhvatio za kosu i oborio na zemlju", tvrdi al-Ureibi i dodaje da je pucao u Gadafija jer su ostali borci hteli da ga vode u Misratu, dok je on hteo da ga povede u Bengazi.\nNekoliko verzija Gadafijeve smrti\nS druge strane, pobunjenici iz Misrate tvrde da niko od njih, koji su živog uhvatili bivšeg libijskog vodju, nije ubio Gadafija u Sirtu. Borci na farmi u predgrađu Misrate, ponosno pokazuju Gadafijeve crne čizme, zlatni pištolj i lentu, na fotografijama snimljenim mobilnim telefonom ispred vozila u koje je Gadafi prenet. Od kada su se borci vratili sa poslednje linije fronta, zlatni pištolj, mitraljez i mobilni telefon bivšeg libijskog lidera prelazili su iz ruke u ruku, navodi AFP.\nPrema još nekim verzijama, Gadafi je bio živ kada je odvezen iz Sirta, a umro je nekoliko minuta pre nego što je stigao do bolnice. Prema drugima, on je ranjen odmah u ruku i u leđa, a zatim ga je navodno jedan od njegovih telohranitelja greškom pogodio u grudi. Međutim, jedan od zvaničnika libijskog Nacionalnog prelaznog saveta, koji je razgovarao sa Rojtersom pod uslovom da ne bude imenovan, rekao je da su Gadafija žestoko tukli a zatim ubili.\nList "Dejli mejl" objavio snimak koji prikazuje da je Gadafi ubijen metkom u čelo.\nNa snimku je prikazan ranjeni Gadafi kako leži na zemlji i ruka nepoznate osobe koja upire pištolj u njegovo čelo. U sledećoj sceni čuje se pucanj, posle čega se vidi Gadafi kako leži nepomično, oči su mu zatvorene i ne diše. Ovaj snimak trebalo bi da razreši ranije tvrdnje Nacionalnog prelaznog saveta da je Gadafi ranjen u unakrsnoj razmeni vatre izmedju njegovih pristalica i pobunjenika i da je umro na putu do bolnice.\nU jednoj od verzija priče o poslednjim Gadafijevim trenucima navodi se i da se jedan od pobunjenika javio na njegov telefon kada ga je zvala ćerka Ajša i rekao joj: "Gotovo je. Abu Šafšufa je mrtav!", navodeći Gadafijev nadimak koji je dobio po dugoj kovrdžavoj kosi.\nNešto ranije, jedan od pripadnika snaga novih prelaznih vlasti objavio je na video snimku da je on lično u Sirtu zarobio Gadafija i smrtno ga ranio s dva hica, dok su borci u Misrati saopštili da niko od njih nije ubio svrgnutog libijskog vođu. Prema još nekim verzijama, Gadafi je bio živ kada je odvezen iz Sirta, a umro je nekoliko minuta pre nego što je stigao do bolnice.\nPrema drugima, on je ranjen odmah u ruku i u leđa, a zatim ga je navodno jedan od njegovih telohranitelja greškom pogodio u grudi.\nSubota 22.10.2011. 21:27\nSubota 22.10.2011. 21:46\nSubota 22.10.2011. 22:21


Više od 53 odsto ljudi voljelo bi da se besplatan Wi-Fi posmatra kao standardni sadržaj sobe, u svim hotelima. Logično, onima koji putuju poslovno internet je bitniji, nego onima koji putuju turistički.\nSlične rezultate imalo je i prethodno istraživanje sajta Hotels.com, sprovedeno 2013. godine. Razlike se ogledaju u tome što je neznatno opao procenat ljudi koji smatraju da je Wi-Fi najbitniji sadržaj u sobi. Ipak, kako ističe ovaj sajt to nema veze sa padom popularnosti Wi-Fi usluge, već sa činjenicom da su mobilni paketi danas mnogo bolji, ali i da je veliki broj hotela to već omogućio gostima.\nOd drugih tehnoloških sadržaja, daleko iza besplatnog interneta, nalaze se punjači za telefone, tablete i laptopove, ali i HD televizori u sobama.\nKada je reč o ostalim sadržajima koje mogu da budu odlučujući faktor pri biranju hotela, izdvaja se besplatan doručak, odnosno doručak koji se ne plaća dodatno. Najpopularniji je onaj koji čine svježe voće i kafa ili čaj.\nKada gosti biraju hotel, prevagu mogu da donesu i besplatan parking i bazen. Onima koji putuju poslom bitna je i udaljenost hotela i veliki izbor liniija gradskog saobraćaja, kao i udobna stolica i radni sto.\nČak trećina ispitanih putnika istakla je da bi voljeli da pri ulasku u sobu, kao poklon hotela, dobiju bocu vode. Međutim, naplaćivanje ove vode smatraju lošom praksom. Dalje, rezultati pokazuju da je najpoželjniji aparat u sobi aparat za kafu ili espreso.\nGostima najviše smeta buka koju prave drugi gosti, pa je jedan od visoko pozicioniranih zahteva i zvučno izolovana soba. Od drugih stvari koje im smetaju ističe se neprijatan miris tepiha u sobama i premalo utičnica za struju.\nNa listi usluga kojih bi se rado odrekli, ukoliko bi to snizilo cijenu boravka, najviše glasova dobila je usluga spremačica. Takođe, u tu svrhu gosti bi se rado odrekli bade mantila, proizvoda za ličnu higijenu, posluge u sobi i fitnes centra. Iako fitnes centre gosti, mahom, ne koriste često, ipak bi se radije odrekli pospremanja sobe i bade mantila.\nOd stvari koje nikada ne koriste gosti ističu mini-bar, DVD plejer, presu za peglanje pantalona i telefon u kupatilu. Čini se da popularnost mini-bara u mnogim istraživanjima polako opada.\nIstraživanje sajta Hotels.com sprovedeno je tokom marta i aprila 2015. godine, a u njemu je učestvovalo više od 4.700 turista iz 28 zemalja.\nRezultati još jednog istraživanja koje je sproveo sajt za rezervaciju smještaja Agoda.com, dokazali su popularnost besplatnog interneta. Ne samo da je više putnika istaklo da im je Wi-Fi najbitniji, nego bi više voljeli da od hotela dobijaju besplatan internet, nego besplatan doručak.\nTakođe, od više od 5.000 turista, koliko ih je učestvovalo u ovom istraživanju, čak ¾ njih radije bi da u hotelskoj sobi ima veliki krevet nego veliko kupatilo.\nKoje sadržaje u hotelima gosti najviše cijene?,


Continental 255/35 R18 XL FR...\nOva “prinova” se može i registrovati i koristiti na javnim cestama, a oznaka je GT23. Biće ponuđena u samo 23 primjerka, a cijena iznosi 450.000 eura. Isporuka je planirana za sledeću godinu. Pokreće ga 3,8-litarski V6 motor VR38DETT,...


eKapija | Evropska komisija sprema 3 mlrd EUR pomoći regionu - Za BiH namijenjeno 250 mil EUR\nIzvor: eKapija | Četvrtak, 23.04.2020.| 08:15\nEvropska komisija sprema 3 mlrd EUR pomoći regionu - Za BiH namijenjeno 250 mil EUR\nEvropska komisija je usvojila prijedlog paketa makrofinansijske pomoći u iznosu od 3 mlrd EUR za deset partnera iz susjedstva i partnere u procesu proširenja kako bi im pomogla da ograniče negativne ekonomske efekte pandemije koronavirusa.\n- Prijedlog se dalje nadovezuje na strategiju Tim Evropa, odnosno, snažni i ciljani odgovor Evropske unije u podršci naporima partnerskih zemalja u borbi protiv pandemije koronavirusa. Riječ je o važnom primjeru iskazane solidarnosti Evropske unije sa ovim zemljama u ovakvim nezapamćenim kriznim vremenima - saopšteno je iz Delegacije EU u BiH.\nNakon preliminarne procjene potreba za finansiranjem, prijedlogom se predviđa sljedeća raspodjela sredstava makrofinansijske pomoći: Republika Albanija (180 mil EUR), Bosna i Hercegovina (250 mil EUR), Gruzija (150 mil EUR), Hašemitska Kraljevina Jordan (200 mil EUR), Pokrajina Kosovo (100 mil EUR), Republika Moldavija (100 mili EUR), Crna Gora (60 mil EUR), Republika Sjeverna Makedonija (160 mil EUR), Republika Tunis (600 mil EUR) i Ukrajina (1,2 mlrd EUR).\nValdis Dombrovskis, izvršni potpredsjednik za ekonomiju u interesu građana, istakao je da je podrška susjedima od suštinske važnosti u ovim kriznim vremenima kako bi se očuvala stabilnost cijelog regiona.\n- U okviru globalnog odgovora Evropske unije na pandemiju koronavirusa, moramo pomoći našim susjedima da ublaže najteže ekonomske efekte. Ovakvi krizni programi makrofinansijske podrške predstavljaju pomoć za deset zemalja u osiguravanju makroekonomske stabilnosti i zaštiti njihovog stanovništva i privrede tokom krize - dodao je.\nPaolo Gentiloni, komesar za ekonomiju, je naglasio da se evropska solidarnost ne smije zaustaviti na granicama Evropske unije.\n- U ovakvoj globalnoj krizi ili opstajemo ili nestajemo zajedno. Danas Evropska komisija poduzima odlučan korak kako bi pomogla deset naših susjeda u njihovoj borbi protiv koronavirusa. Pozivam Evropski parlament i Vijeće da što prije usaglase ovaj važan paket - rekao je Gentiloni.\npaket makroekonomske pomoći\npovoljni krediti za BiH


Planinarenje sport za sva godišnja doba - Užicka Republika Press\nProteklog vikenda u Soko banji je obeležen Dan planinara Srbije, na kome je učestvovalo 656 planinara iz 42kluba, među kojima i članovi Planinarskog društva “Rujno”. Pored planinarsko pešačkih aktivnost u Soko banji je održano i Državno prvenstveno u planinarskoj orjentaciji i Master kup u planinarskom trekingu.\nUkoliko tokom vrelih letnjih dana razmišljate o planinarenju prenosimo vam dosta konstruktivnih saveta na tu temu.


Gardisti Vojske Srbije glasali u Moskvi - Sputnjik Srbija\n06:49 30 Novembar 2020\n© Foto : Branko Vlahović\n11:11 21.06.2020 Preuzmite kraći link\nSrpski gardisti već nekoliko dana su u Moskvi gde se pripremaju za učešće na Paradi pobede povodom 75. godišnjice pobede na fašizmom koja će tradicionalno biti održana na Crvenom trgu.\nOni su bili u mogućnosti da u Moskvi iskoriste svoje biračko pravo što su i učinili. Zbog zdravstvenih mera predostrožnosti svi su imali medicinske zaštitne maske i zaštitne rukavice.\nGardisti na biračkom mestu sa zaštitnim maskama i rukavicama.\nGardiste je pozdravio ambasador Srbije u Moskvi Miroslav Lazanski koji je i predsednik izborne komisije.\nOn ih je upitao kako se osećaju i da li su u formi, na šta su mu odgovorili da je sve odlično i da će 24. juna na paradi pokazati kako su uvežbani.\nBiračko mesto za građane koji imaju pravo glasa na izborima koji se održavaju u Srbiji otvoreno je po prvi put i u Sočiju.\nVojni ataše, pukovnik Budimir Gajić na glasanju u Moskvi\nLazanski je kazao da je odziv glasača dobar s obzirom na epidemiološku situaciju u Rusiji.\nU Srbiji se danas održavaju parlamentarni, pokrajinski i lokalni izbori. Biračka mesta osim u Srbiji otvorena su i u više mesta van zemlje, na kojima državljani Srbije mogu da iskoriste svoje biračko pravo.\nIzlaznost do devet sati 5,2 odsto, isto kao na prošlim parlamentarnim izborima


Čerkez: S ukidanjem mjere samoizolacije trebalo čekati kraj mjeseca, veliki epidemiološki rizik | TRT Bosanski\nČerkez: S ukidanjem ...\nČerkez: S ukidanjem mjere samoizolacije trebalo čekati kraj mjeseca, veliki epidemiološki rizik\nJasno nam je da je situacija stabilna u ovom trenutku. Nastavit ćemo da pratimo, ali vas molimo zbog količine rizika, za koji smatramo da je veliki, postupite po ovim preporukama Kriznog stožera Federalnog ministarstva zdravstva,\n22.05.2020 ~ 25.05.2020\nSARAJEVO – U Federaciji Bosne i Hercegovine, entitetu u Bosni i Hercegovini, aktivno je 95 slučajeva zaraze koronavirusa, rekao je član Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva i pomoćnik ministra za javno zdravlje Goran Čerkez, javlja Anadolu Agency (AA).\n- Aladža džamija u Foči, gradu na istoku Bosne i Hercegovine, jutros je bila ispunjena vjernicima koji su u njoj s radošću dočekali Ramazanski bajram\n- Mladalačke snove Samira Husejnefendića iz Tuzle prekinula je eksplozija granate ispaljene sa položaja Vojske RS na planini Ozren, u Bosni i Hercegivini. Bilo je to 25. maja 1995. godine kada je na Kapiji mučki ubijena 71 mlada osoba,\nU Gazi Husrev-begovoj džamiji u Sarajevu održana centralna svečanost povodom Ramazanskog bajrama\nU Gazi Husrev-begovoj džamiji u Sarajevu jutros je u sjeni pandemije koronavirusa i uz posebne mjere zaštite, održana centralna svečanost povodom Ramazanskog bajrama.\nCIK BiH: Lokalni izbori u Bosni i Hercegovini odgođeni za 15. novembar 2020. godine\nTreći zakonski rok od 15 dana u kojem su nadležne institucije morale obezbijediti sredstva za provedbu izbora u skladu s odredbama člana 1.2a Izbornog zakona BiH, počeo je 7. maja, kada je Centralna izborna komisija BiH raspisala lokalne izbore.


Prema podacima Misije OSCE-a u BiH u zadnjih 10 godina sloboda medija u Bosni i Hercegovini je u stalnom padu, kazao je Agenciji Fena predsjednik Društva novinara BiH Faruk Zupčević.\nPodsjetio je da u izvještaju Reportera bez granica za 2019. godinu, a koji istražuje medijske slobode širom svijeta, Bosna i Hercegovina zauzima 63. mjesto od ukupno 180 država.\n- Sloboda medija u BiH je, prema podacima Reportera bez granica, svrstana na 63. mjesto što je nešto bolje u odnosu na 2017. godinu. To je u odnosu na nama susjedne zemlje dobro, ali nije nam nikakva utjeha - kazao je Zupčević.\nGovoreći o uvjetima u kojima rade mediji u BiH, naglasio je kako su oni izuzetno teški.\n- Novinari su slabo plaćeni. Plaće se kreću između 250 i 500 eura, mnogi novinari i nisu osigurani, mnogi rade po ugovoru o djelu - kazao je Zupčević.\nNaglasio je da je sigurnost novinara kada je u pitanju rad također ugrožena.\n- U zadnjih 10 godina zabilježeno je 550 napada na novinare. Koliko je to uzelo maha vidimo najbolje u prvim mjesecima ove godine kada je zabilježeno 30 napada na novinare. Ono što je evidentno je da se ti napadi ne procesuiraju ili proces predugo traje. A i ekonomski pritisci uveliko utiču na slobodu medija i govora - kazao je Zupčević.\nIstakao je da je napad na novinare napad na slobodu riječi i demokratiju.\n- Svaki takav napad je neophodno prijaviti i procesuirati. Na taj način da mi iz Društva novinara BiH šaljemo jasnu poruku javnosti da je nasilje i zastrašivanje nedopustivo - naglasio je.\nPrema njegovim riječima, u prošloj godini ubijena su 63 novinara prilikom obavljanja zadataka.\n- Zato mi stalno upozoravamo na kršenje medijskih sloboda i ugrožavanje slobode govora, na svaku prijetnju novinarima i svaki pokušaj sprečavanja novinara da objavljuju istinu - potcrtao je Zupčević.\nNajavio je da će, u povodu Dana slobode medija - 3. maja, Društvo novinara BiH organizirati manifestaciju "Novinar godine" na kojoj će dodijeliti priznanja najboljim novinarima u 2018. godini.\nNa toj manifestaciji će biti dodijeljena priznanja u pet kategorija: radijsko novinarstvo, tv novinarstvo, printani mediji, nagrada za životno djelo i najveća nagrada - novinar godine.\n- Ove godine na naš konkurs pristigao je veliki broj prijava. Društvo novinara BiH je sve to zaprimilo i imalo svoje prijedloge. Žiri je imao izuzetno težak zadatak da u tako jakoj konkurenciji odabere najbolje - kazao je Zupčević.\nManifestacija "Novinar godine" bit će održana 3. maja u Sarajevu.\nOsnovni cilj Društva novinara BiH je da podstiče novinare da se što profesionalnije i što hrabrije bore za slobodu govora. Ta borba nije uvijek jednostavna ali je vrijedna, poručio je Zupčević.


Srpska nova godina i početak drugog polugodišta: NAKON NOVOGODIŠNJIH I BOŽIĆNIH PRAZNIKA ĐACI U ŠKOLSKIM KLUPAMA - GLAS OPOVA\nNAKON NOVOGODIŠNJIH I BOŽIĆNIH PRAZNIKA ĐACI U ŠKOLSKIM KLUPAMA\nOpovo, 14. januar 2014\nDanas je prvi dan Nove godine po starom Julijanskom kalendaru praznik koji se kod nas popularno nazivana i Srpska nova godina. Definitivno, Srpska nova godina je dosta skromnije obeležena od zvanične Nove godine što smo tokom prethodne noći mogli i čuti i videti na osnovu broja ispaljenih petardi i vatrometa. Većina firmi i ustanova danas je imala radni dan, a jedina državna ustanova koja je danas imala praznično radno vreme u Opovu bio je Dom zdravlja Opovo gde su radile samo dežurne službe.\nNakon novogodišnjih i božićnih praznika i tri nedelje odmora, đaci će sutra ponovo zauzeti svoja mesta u školskim klupama. Naime, 15. januara počinje drugo polugodište, a novi mini raspust ih očekuje tokom uskršnjih praznika.\nNovember 29, 2021, 22:12


Studio B :: Vesti :: Otvoren trodnevni Balkanski kongres vojne medicine 22:37\nVeličina teksta Vesti :: DruštvoOtvoren trodnevni Balkanski kongres vojne medicine »30. Maj. 2012 | 11:14, Izvor : Beta, Komentari: 0 Balkanski kongres vojne medicine, kom prisustvuju najpriznatiji stručnjaci različitih specijalnosti vojne medicine iz šest zemalja, otvoren je u Beogradu. Ministar odbrane Dragan Šutanovac otvarajući taj trodnevni skup je istakao da je nesumnjiv značaj saradnje u regionu na putu ka Evropskoj uniji (EU), kako je naveo, kao i za napredak svake zemlje pojedinačno tako i za zajednički napredak.\n"Naš region je poznat po vojnoj medicinskoj oblasti. Nesrećno iskustvo u Srbiji iz 1990-tih je od naših vojnih zdravstvenih radnika napravio istinske svetske stručnjake", kazao je ministar.\nOn je istakao da je važno da zemlje koje su već članice EU i prisustvuju kongresu nastave da daju podstrek Srbiji u evropskim integracijama, ali i da upoznaju druge sa znanjima iz Srbije.\nŠutanovac je posebno istakao da su učesnici kongresa i studenti vojne medicine. Predsednik Organizacionog odbora tog kongresa Zoran Popović je kazao da 200 ljudi iz Bugarske, Grčke, Rumunije, Turske, Albanije i Srbije učestvuje na tom skupu.\nKongres vojne medicine Balkana, 17. po redu, prvi put se održava u Srbiji.Nazad na vrhvrati se na prethodnu stranu Komentari (0)


Šta ste novo kupili? - Page 19\nod neomedjeni Uto 19 Feb 2013, 09:25\nIma nedelju dana, zaboravih da se pohvalim. Oba integrala Metabarona u izdanju Belog Puta.\nod crow Uto 19 Feb 2013, 22:26\nneomedjeni :: Ima nedelju dana, zaboravih da se pohvalim. Oba integrala Metabarona u izdanju Belog Puta.\nEto stripa koji mi je prijao i koji bih volela da vidim u svojoj kolekciji iako se sad ne sećam ko je čija baba i ko se klonirao a ko promenio pol zarad produženja kaste Metabarona... baš moram da se prisetim toga\nod neomedjeni Sre 06 Mar 2013, 23:14\nPerle 2 - Western\nPerle 3 - Neptun\nKarusel 3 - Planovi\nKiša 1, 2, 3\nod Zlix Čet 07 Mar 2013, 03:37\nKonan DMS 6\nPerle 1 - LDžS\nKarusel 2 - SiF\nDilan Dodž - Neznanac na putu\nTalični Tom - Klondajk\nod Morrison Pet 29 Mar 2013, 06:31\nPovratak mracnog viteza\nLU Tex 6 kom.\nod Zlix Pet 29 Mar 2013, 07:08\nMorrison se pobetmenavio.\nod Morrison Pet 29 Mar 2013, 07:13\nod tiho86 Uto 16 Apr 2013, 05:59\nEvo sad sa "dolaskom"PayPala gde mislite da je najpovoljnije kupovati stripove?Da li ima neki sajt koji cesto ima neke akcije,snizenja osim Amzona,Ebay itd?\nod wele Uto 16 Apr 2013, 06:55\nod neomedjeni Uto 16 Apr 2013, 19:55\nKarusel 4: Bil i Bul\nPerle 4: Gospodin Mardi Gra Pepelnik\nOP Zagor: Nestali istraživač\nod Morrison Pet 19 Apr 2013, 23:12\nZagor OP 21.\nod Zlix Pon 22 Apr 2013, 23:06\n- Dylan Dog VČ KI 4 i 5\n- Brendon 3\nod Miss_No Sre 24 Apr 2013, 08:01\nPerle #4 i Karusel #4.\nod Gil-galad Sre 24 Apr 2013, 08:17\nJoš nisam dao pare i uzeo stripove, no...\nUzeh onaj lepi stari MP-ov integral Princeze (fala stbojanu!) i Mort Cinder (fala Imru!)... I još Sonju i Konana da uzmem narednih dana...\nod Zlix Pet 26 Apr 2013, 00:08\n- Konan i Crvena Sonja\n- Perle, Long Džon Silver 2\n- Okružen mrtvima 1\n- Lilit 9\n- The Secret 2\nod Gil-galad Pon 29 Apr 2013, 10:26\nGil-galad :: I još Sonju i Konana da uzmem narednih dana...\nKutija je sasvim simpatična, ne razumem što su ljudi toliku frku podigli... No, dobro, kada je o stripovima reč, što se uopšte čudim...\nOve epizode Conana sam čitao pre 5-6 godina, neki sken originalnog izdanja... (Nema ih u Chronicles vol. 9, u kojima se zahuktava Saga o Belit... Tj. neće ih biti u petoj knjizi DW Hronika.) Sa' ću lepo da obnovim gradivo tokom praznika...\nod Morrison Čet 02 Maj 2013, 03:49\nK&H - Yukon ho!\nK&H - Naucni progres kaze "Boink"\nKapetan Miki 7.\nDilan Dog VC 69.\nZagor Maxi 13.\nZagor Klasik 23.\nTex LU 106.\nod Zlix Pet 10 Maj 2013, 02:56\nČK Essential Iron Man 1\nod Gil-galad Pon 20 Maj 2013, 10:35\nPridodah svojoj kolekciji i Strašan vic...\nIzdanje je crno-belo, ali je zato format A4 i Bollandov crtež ovako izgleda megadobro. Ubedljivo najbolji njegov rad, koliko god sjajni bili Camelot 3000 i Dredd... Sad imam TKJ u sve tri varijante, ovoj c-b, stari kolor (i to prvi trejd iz '88., stiže mi uskoro) i novi kolor (PP). (Zaludan mozak...)\nEvo i podsećanja na jedan moj nešto stariji osvrt na ovaj strip, ako nekoga zanima...\nod Lord Vader89 Pon 20 Maj 2013, 13:09\nnabavio si napokon!!!!!\nod Gil-galad Uto 21 Maj 2013, 03:57\nNapokon, da... Nakon što je PP izbacio svoje izdanje, odahnuo sam, ali znaš kad mene pukne da nabavim neki strip - ne smirim se dok ne uspem.\nod Gil-galad Uto 04 Jun 2013, 05:00\nPazario nedavno Spirua i Fantazija: Čuvajte se Zorkonaca, odlučio sam da Perle/Karusel svedem samo na hc Spirua, drugi naslovi me nisu oduševili, ali rekoh već sigurno negde da sam sa Francuzima duže vreme "posvađan"... Oduševljen sam aktuelnom najavom novih albuma Spirua! Meni je ova epizoda bila odlična, mada je kraj malo nemušt... No, atmosfera, zabava, smeh - sve kao i Spiru koga sam čitao kao klinac, a opet modernije.\nI uzeh Tangente, znam da ljude od Prada odbija nešto viša cena, ali je ovo toliko dobro, baš kao i Trag kredom, da vredi svakog dinara. Čak je i moja sestra zahvaljujući Pradu počela ponovo da čita stripove.\nod Miss_No Pet 07 Jun 2013, 07:17\nOtkad sam poslednji put pisala, stigli su:\n- DD KIZ #11\n- „Pet hiljada kilometara u sekundi“\n- Hogar BP\nKaruseli i Perle, redovni Dilani...\nod Zlix Sre 19 Jun 2013, 05:18\nHah, stigao paket. :P\n- Long Džon Silver 3\n- Okružen mrtvima 2\nod Batta Čet 20 Jun 2013, 08:36\nPa ti si pun ko brod kad sve ovo uzimas...


Indoevropski jezici - Wikipedia, slobodna enciklopedija - Википедија, слободна енциклопедија\n(Preusmjereno sa Indoeuropska jezična porodica)\nIndoevropski većinski jezik\nIndoevropski manjinski jezik sa službenim statusom\nIndoevropska jezična porodica je prema broju govornika najveća svjetska jezična porodica kojoj pripada većina jezika Europe i južne i zapadne Azije. Ima oko 450 jezika i dijalekata kojima govori oko 3 milijarde ljudi. Jezici s više od 100 milijuna govornika su (abecednim redom): bengalski, engleski, francuski, hindi, njemački, perzijski, portugalski, ruski i španjolski. Indo-Evropski jezici su porodica jezika kojom su tokom 1000 godina prije nove ere govorili stanovnici skoro čitave Evrope pa sve do jugozapadne i Južne Azije. Počevši od druge polovine 15-tog vijeka tom vrstom jezika govore stanovnici čitave zemlje. Osnovni razlog grupisanju ovih jezika je da imaju veliki broj zajedničkih korjena uključujući: riječi, gradnju gramatike, zvučnost i oblik. Slaganje u Sanskritu “as-ti”, u Latinskom “es-t” i u Gotskom “is-t“, što znači jest, je, pojačano je sa redukcijom korjena na “s” u pluralu množine: Sanskrit “s-anti”, Latinski “s-unt“, Gotski “s-ind”, jesu. Stari Grci i Rimljani su podrazumijevali sličnost u svojem izrazu dok je proširivanje toga interesovanja i za druge jezike se dogodilo tokom 16-toga vijeka kad su Evropljani počeli otkrivati Sanskrit. Bezbrojni radovi su napisani otada koji upoređuju ove jezike.\nUpoređivanjem zapisa na Indo-Evropskim jezicima, naročito onih najstarijih, može se rekonstruisati dosta od toga arhaičnog jezika. Drugim riječima gramatika i korijen je dosta poznat ali se to ne može isto reći i za bogatstvo riječi. Prilično je lako da određeni žargon nestane ili promijeni mišljenje i postane sasvim nešto drugo. Iz tog se može zaključiti da Lingvistika ne može tvrditi da je prastarom Indo-Evropskom jeziku ikada nedostajao termin za neku stvar. Jedino je moguće tvrditi da postoji vjerovatnoća da su određene stvari postojale. Iz toga možemo predpostaviti da je Praindoevropska zajednica govorila o psima (kwon-), ovcama (H ewi-) i skoro sigurno o kravama (G ow) i svinjama (suH-). Najvjerovatnije da su to bile već tada domaće životinje. Oni su imali izraze za žita (yewo-) I za metal (H eyos-). Bilo je i prevoznih sredstava (wogho-) sa točkovima (k ek lo-), vučenih (yugo-). Med je bio poznat i bio baza za piće (melit-, medhu-). Brojevi do sto (kmtom-) su se često koristili. To sve govori o jedno društvu sa dobro razvijenim neolitskim karakteristikama, sa poljoprivrednim razvojem koje je govorilo srednjim jezikom a možda su čak koristili i kopar i bronzu.\nLingvistima je nemoguće potpuno tačno utvrditi početak ovoga jezika ali se iz datih arheoloških i drugih istraživanja može zaključiti da su jezici dovoljno izdiferencirani da su daleko prije 2000 prije Nove ere nastali ali isto da nisu toliko izdiferencirali se da bi bili stariji od 3000 godina prije Nove ere. Savremenmi arheolozi predpostavljaju da takvu grupu mogu naći u Kurgan kulturi u južno Ruskoj stepi, istočno od Dnjepra, sjeverno od Kavkaza i zapadno od Urala. Ova se kultura proširivala na zapad oko 4000-3500 godine prije Nove ere (Kurgan II) i počela da naseljava veoma široke oblasti od istočne centralne Evrope pa sve do sjevernog Irana (3500-3000 prije Nove ere) Kurgan III. Ostatke ove kulture je moguđe pronaći sve do 5000 godina prije Nove ere.\nZa sada nema podataka da su Indo-Evropski jezici nastali stapanjem dva ili više jezika. Najbolje što se može naći su podaci da su neki ne-Indo-Evropski jezici ostavili svoje tragove. Primjer bi mogla biti sikira (pelekus), riječ posuđena od komšije sa naprednijom tehnologijom. Izvjesni su i uticaji Dravidske porodice jezika u Indiji koji začudo imaju svoje ostatke kao superiorniji.\nPorijeklo[uredi - уреди]\nSvi indoevropski jezici potječu od praindoeuropskog (PIE) kojim se prema najšire prihvaćenoj kurganskoj hipotezi govorilo oko 4500. pne. u stepama između Crnog mora i Volge, odakle se proširio na zapad u Europu i na jug u područja današnjeg Irana i Indijskog potkontinenta.\nGrane[uredi - уреди]\nIndoeuropsku jezičnu skupinu možemo podijeliti na 2 temeljne grane:\nCentum-jezici u koje spadaju:\nGrčki kao zasebna grana\nSatem-jezici u koje spadaju:\nGeografsko područje[uredi - уреди]\nGovore se na širokom pojasu od evropskog zapada do ruba Indije i do kineskog Turkmenistana u srcu Azije. Nakon velikih zemljopisnih otkrića dospjeli su i na područje Sjeverne i Južne Amerike, Australije i Novog Zelanda. Različite skupine jezika nastale su raseljavanjem pojedinih plemena Indoeuropljana u različitim smjerovima. Usprkos tome, sličnosti između svih indoeuropskih jezika i danas su jako velike i iznenađujuće.\nDobavljeno iz "http://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Indoevropski_jezici&oldid=1464124"\tKategorije: Jezične porodiceJezici po abecedi\tNavigacijski meni\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 04:51, 9 ožujak-март 2013.


Izmjenjen režim saobraćaja na dan polumaratonske trke\nIz gradske uprave poručuju da će u nedjelju 17. maja zbog održavanja 1. polumaratona u gradu u dužini od 21 km, koji predstavlja manifestaciju koja će nesumljivo doprinjeti razvoju turizma i ukupnoj afirmaciji Republike Srpske i Grada Banja Luka, na teritoriji grada važiti izmjenjen režim rada saobraćajnica odnosno da je predviđena izmjena režima u vidu potpunih obustava saobraćaja na pojedinim saobraćajnicama i prenamjeni jedne polovine kolovoza na način da se umjesto jednosmjernog odvija dvosmjerni saobraćaj.\nU vremenu od 05.00- 16.00 časova u nedjelju 17. maja biće djelimično ili potpuno zatvorene Ulice kojima će se trčati polumaraton i Trka zadovoljstva.\nRiječ je o sljedećim ulicama: Kralja Petra I Karađorđevića, Vuka Karadžića, Bulevar cara Dušana, Bulevar olimpijskih pobjednika, Gundulićeva ulica, Aleja Svetog Save, Bulevar olimpijskih pobjednika, Ulica dr. Mladena Stojanovića, Trive Amelice, Bulevar Srpske vojske, Bulevar Petra Bojovića, Bulevar Stepe Stepanovića, Desanke Maksimović, Majke Jugovića, Cara Lazara, Mirka Kovačevića, Miloša Obilića, Gavrila Principa, Branka Morače, Kozarska Ulica, Vidovdanska, Kninska, Prvog krajiškog korpusa.\nOrganizatori 1. Banjalučkog polumaratona pozivaju sve banjalučane da u subotu i nedjelju, tokom noći i jutra uklone svoja vozila sa trasa kojima će se trčati i da putem medija kao i na zvaničnom sajtu organizatora prate informacije o promjeni ražima saobraćaja, te da u nedjelju koriste isključivo alternativne pravce za vožnju.


Ankara: Sad je red na Evropsku uniju - 06.06.2016, Sputnik Srbija\nAnkara: Sad je red na Evropsku uniju\nTurska ne razmatra mogućnost raskidanja ugovora sa Evropskom unijom o readmisiji migranta koji su ranije ilegalno sa turske teritorije stigli do zemalja Unije... 06.06.2016, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, turska, ankara, numan kurtulmus, evropska unija (eu)\nTurska ne razmatra mogućnost raskidanja ugovora sa Evropskom unijom o readmisiji migranta koji su ranije ilegalno sa turske teritorije stigli do zemalja Unije, izjavio je danas zamenik turskog premijera Numan Kurtulmuš.\nErdogan: Kako Nemci mogu da nas pogledaju u oči\n„Sada je red da EU ispuni svoje obaveze. Verujem da će delovati u skladu sa sporazumom… Raskid sporazuma nije na našem dnevnom redu i mi ćemo nastaviti i dalje da činimo sve da bi dogovor bio uspešan“, rekao je Kurtulmuš novinarima posle sastanka vlade, prenela je agencija Rojters.\nKurtulmuš je ukazao da je jasan dokaz da Turska ozbiljno shvata ovaj sporazum to što se smanjio broj izbeglica koje dolaze u Evropu.\nTaj sporazum ne bi trebalo da bude pitanje unutrašnje politike u zemljama EU, dodao je on.


Darko Ristov Đogo - Kosovo – između „problema“ i Zavjeta - Novi Standard\nDarko Ristov Đogo 04.09.2020. 20:25 04.09.2020.\nO Kosovu se ne možemo ništa dogovoriti upravo zato što se ne možemo međusobno dogovoriti ko smo i šta smo. Jer jedino što nas drži na okupu, uz našu Crkvu, jeste Kosovo\nJoš jedan najavljeni krug pregovora o „konačnom i obavezujućem rješenju kosovskog problema“ nameće svojevrsnu samorazumljivost same terminologije uvrštene u navedene fraze: „konačnost“ označava da će se politički i državni aranžman koji se postigne umetnuti u poželjnu geopolitičku arhitekturu onako kako je zamišljaju pretežno oni koji su i izazvali otuđenje teritorije AP Kosova i Metohije. „Obaveznost“ sporazuma podrazumijeva da će se ponižavajuće rješenje neprekidno nametati kao dugoročna obaveza Srbije – iako oni koji nameću obaveznost takvog sporazuma zapravo nemaju osjećaj da ih njihova ostvarena ili projektovana moć obavezuje na poštovanje bilo kojeg od njihovih sporazuma („velike sile imaju privilegiju da ih njihova obećanja ne obavezuju“).\n„Rješenje“ zapravo treba da sugeriše konačnu kapitulaciju Srbije kojom bi se ona „razriješila problema“ kojega ne bi ni bilo da joj nije nametnut. Već sama terminologija sugeriše horizont očekivanja, ali i lažnost ponuđenih opcija – sam upotrebljeni jezik sugestivno laže. Ali on ne samo da laže zato što nam sugeriše da upravo sada moramo da damo ono što je naše (iako ono, u postmodernističkom ključu, ujedno „i nije naše“). Lažna je najtemeljnija postavka: politička ravan koja se nudi kao jedina metafizika. Jer „konačnost“, ako ste hrišćanin, ne leži u projekcijama vojnih i ekonomskih saveza: „konačno“ je Carstvo Božije, a moja „obaveza“ najprije je onaj temeljni odnos ka Bogu i čovjeku: mene obavezuje samo stajanje pred licem Boga i licem Drugoga.\n„Rješenje“ koje mi nudi politika zapravo je samo još jedna od mnogih intervencija kojom politika nastoji da me „razrješi“ od obaveze koju imam pred mojim precima i potomcima – da im ostavim obraz, da poput predaka podnesem žrtvu za potomke. Zato za Kosovski zavjet ne postoji „rješenje“. Čovjeka je nemoguće razrješiti od predaka i potomaka a da pritom ostane čovjek. Sva navedena terminologija sistematski je upotrebljena tako da nam sugeriše da je na život koji stoji preda mnom neko drugi dužan da dadne odgovor. To i jeste smisao politike kao laži: ja delegiram stajanje pred precima tako što najprije od zahtijeva koji stoji preda mnom napravim pseudo-praktični problem („šta ćemo sa milion kosovskih Albanaca?“) a onda taj problem jeftine pragmatike povjerim majstorima pragmatike.\nZašto se niko sve do 2000. godine nije pitao šta ćemo sa praktičnim problemima? Pitao se. Pročitajte Gorski vijenac – Vladika Danilo se neprekidno kreće između stvarnosti nemogućnosti svoga poduhvata i Kosovskog zavjeta koji ga na taj poduhvat obavezuje. Sve do danas, nije se pojavio neko ko bi preokrenuo red stvarnosti: ako je politika „vještina mogućega“ onda je njen najveći i ujedno jedini značajan domet taj da učini da „bude što biti ne može“. Ali politika je tu u svrhu smislenosti života jednog naroda, a ne da oblikuje narod prema svojim (anti)metafizikim postavkama.\nMoram da priznam da je prigovor mnogih mojih dobronamjernih prijatelja i ljudi kojima nisam naročito drag podjednako tačan: ja se ne razumijem u politiku i nemam odveć mnogo razumijevanja za „pragmatizam“ svih predstavnika političke vlasti u Srbiji od 2000. naovamo kada je u pitanju Kosovski zavjet. Dakle, trenutno čak ni ne govorim o ustupanju nadležnosti i prisustva Srbije, već o konstantnom „demistifikovanju“ kosovskog mita kao sastavnom dijelu „prosvjetljivanja“ i „modernizacije“ Srbije kojima su podjednako pristupale gotovo sve postpetooktobarske vlasti. S tim što je i Miloševiću, koga je tragedija istorije ipak zatekla u odbrani svojih ubjeđenja, takođe nedostajalo temeljnog senzibiliteta za Kosovski zavjet (njegova odbrana suvereniteta SR Jugoslavije na kraju je po svom tragizmu koincidirala sa kosovskom zavjetnošću – što je stalni podsjetnik koliko je socijalistička pseudo-metafizika ipak, makar kao surogat i jeftina replika, i dalje daleki odbljesak hrišćanske novozavjetne metafizike.\nMilošević je branio AP KiM ne shvatajući možda do kraja dimenzije svoje borbe, ali socijalistički kadrovi poput njega i pokojnog Momira Bulatovića i dalje su pred očima imali nekakvu metafiziku, makar hegelijansko-marksističku kao i intuitivni osjećaj pripadanja – niko poslije njega, osim možda Koštunice, nije imao niti danas ima ikakvu metafiziku kao osnovu svog političkog ili bilo kog drugog života. Kakvu sliku svijeta možete da opišete iz političkih činova, ako već političkih filosofija nema, svih potonjih srpskih lidera?\nDakle, zaista nisam u stanju da pojmim „mudrost“ i „taktičnost“ poduhvata odvajanja Srba od „kosovskog mita“, napominjanja da „jedan život imamo“, „sutra ne može da čeka“, „kome je do morala neka ide u crkvu“, „patriotizam se ne sipa u traktor“, „kosovski mit je postao isuviše teška priča“, „Crkva ne treba da ima mišljenje o Kosovu“, „mi smo Kosovo već izgubili“, „mi na Kosovu nemamo ništa“. Ukratko, ne bih se ja najradije bavio politikom kada ona ne bi nastojala da se nametne kao metafizika, kao praksa i teorija cjelokupne stvarnosti, kao ujedno „prljava“ i „pragmatična“ ali sveobuhvatna stvarnost. Kao i toliko puta – nije moje da analiziram problem političkog sistema u kome pola stanovništva nema političku zastupljenost ni komunalne probleme Banjaluke ili Novog Sada, ali kada se politika nameće kao religija – onda ste, izvinite na napomeni, ali na „mom“ terenu.\nNaravno, i sama podijela na „politiku“ i „religiju“ i neprekidno ućutkivanje srpskog sveštenstva od strane sekularnog kulturološkog i sekularnog političkog sveštenstva, znakovito govori o tome da se politika kao mogućnost raspolaganja životima svedenim na banalnost po prirodi stvari buni protiv svakog protesta, koji je podsjeća da političarevo raspolaganje našim glasovima i životima nije bezrezervna legitimizacija svakog njegovog čina, već upravo suprotno – političari su tu da služe nekoj svrsi većoj od njih samih. Kada to ne čine – nisu samo loši političari, već je budućnost takve zemlje unaprijed omeđena varijacijama u onom banalnom, metafizičkom, pa time i političkom i ekonomskom besperspektivnošću.\nZanimljivo je poređenje sa 19. vijekom koji smo danas, zahvaljujući padu na testu stvaranja srpske (a ne jugoslovenske) države, prinuđeni da polažemo: iako je političara-špekulanata, korumpiranih sreskih načelnika, pokondirenih činovnika i bahatih vladara bilo i tada, mi smo kao narod neuporedivo bolje podnosili fenomenologiju sličnu onoj današnjoj. Šta se, ipak, razlikovalo? Naravno, nezahvalno je u najkraćim crtama analizirati sličnosti i razlike, ali ako čitate spise srpskih političara iz 19. Vijeka, kao i našu onovremensku književnost i istoriju, lako ćete vidjeti da je suštinska razlika upravo na polju političke svrhovitosti koju je najčešće i sačinjavala „problematika“ oslobođenja Srba koji nisu živjeli u slobodnim srpskim državama (Srbiji i Crnoj Gori). Postojao je jedan smislotvoreći horizont koji je održavao srpsko društvo u Srbiji, Crnoj Gori, pa i u neoslobođenim našim krajevima, a to je upravo bio Kosovski zavjet koji – gle čuda! – za naše pretke nije bio „kosovski problem“.\nNaravno, naši pradjedovi nisu željeli da bilo koju od njihovih obaveza koje čovjek ima pred sobom i Bogom, pred životom, delegiraju nekome drugom: nisu tražili od države da im nađe posao, od države da im oslobodi Kosovo, od svih osim njih da preuzmu obavezu i formiraju porodicu i sagrade crkvu. Čovjek je slobodan samo onoliko koliko je sam u stanju da se izbori: narodi su slobodni samo onoliko koliko slobodnih ljudi sačinjava jedan narod. U osnovi slobode leži samo osjećaj da vrijedi živjeti radi nekoga ili nečega višeg od prostog preživljavanja: kao hrišćani, naši su starci znali da čovjek živi za Hrista, kao Srbi su znali da živimo da se vratimo na Kosovo i još neoslobođene srpske zemlje, kao očevi su znali da i radosti rađanja i muke i žalosti umiranja mogu da ubiju čovjeka koji ne vjeruje da sve, ipak, ima smisla. Sa nedostatkom perspektive smisla, sa nizvrgavanjem kosovske zavjetnosti naroda na nivo jugoslovenskog objedinjavanja, mi smo sa polja „smislotvoreće žrtve“ stupili na polje geopolitičke spekulacije. Zato smo te 1918. i izgubili ne srpsku suverenost u državotvornom smislu koliko srpsko stanovište, metafiziku koja nam je davala smisao.\nIako je forma Kosovskog zavjeta opstajala i dalje, a filosofija svetosavlja doživjela čak i uzlet, već je period između dva svjetska rata označio oštar rez sa društvom zasnovanim na žrtvi. „Oslobođeno Kosovo“ nije zateklo ni Srbiju ni Crnu Goru na putu na kome su ranije bile: srpski narod nije postajao nacija koja bi spojila zavjetnu dimenziju i državotvorni okvir. Štaviše, iako je kao nacija visoke moderne upravo na polju zavjetnog uspijevao da nadiđe etničko i konfesionalno (i Srbi katolici, muslimani, jevreji nadahnjuju se Kosovskim zavjetom), svođenje srpstva na samo jednu od jugoslovenskih plemenskih opcija konceptualno je unazadilo srpski narod. Od šireg okvira, nadentičkog i nadkonfesionalnog, srpstvo je postalo „plemensko ime“, da bi ga avnojevska republikanizacija i komunizacija i regionalno „obuzdavala“ i ograničavala na teritoriju SR (uže) Srbije (plodove ovih procesa, kao što vidimo, trpimo i danas).\nAli ono što je najpogubnije djelovalo na srpski narod u 20. vijeku jeste raskorjenjivanje njegove metafizike žrtvenosti i zavjeta, nihilizacija srpske transcendentalne osnove. Cjelina ovog procesa se obično pripisuje djelovanju KPJ i sovjetskim tenkovima, mada treba pošteno primijetiti da je proces započet i ranije, naročito između dva rata. Komunizam je, štaviše, bio posljednji sistem koji je, na krhotinama pravoslavne kosovske eshatologije, gradio jednu (lažnu) metafiziku i eshatologiju: komunisti su imali pogrešne, vrlo često demonske ciljeve, njihova ravan je zauvijek ostala ograničena Marksovom redukcijom čovjekovog bića na polje rada i klasnih odnosa i samim tim prodorom marksizma konačno je dovršen proces metafizičkog pražnjenja Srbina od sadržaja njegovog identiteta: srpski identitet je sveden na puku biološku pojavnost, na metafizičku slučajnost koja upravo zbog svoje akcidentnosti ne obavezuje ni na šta.\nČinjenica je da je hrvatski narod najbolje podnio boravak u drugoj Jugoslaviji ne samo zbog jasne naklonosti komunističkih vlasti prema njemu, već i zato što je – uprkos ili možda upravo zbog neuspješnosti ostvarivanja sna o Nezavisnoj Državi Hrvatskoj – zadržao perspektivu iznad „konačnosti“ jugoslovenskog rješenja. Slično možemo reći i za Slovence. Bez „jugoslovenskog problema“ danas ne bi bilo Hrvatske i Slovenije. Paradoksalno je da je srpski narod, nakon genocida nad njim, decenijama živio ne samo u (samo)zaboravu učinjenog, već i u neprekidnom zatupljenju osjećaja za žrtvu i njen istorijski smisao: on nije stvorio ponovni horizont sopstvene žrtvene eshatologije i teleologije, nije odgovorio na pitanje čemu Jasenovac, Prebilovci i Stari Brod?\nNaravno, većina Srba su, kao vjernici marksizma, vjerovali u eshatologiju revolucije, u konačnu pobjedu lenjinizma-marksizma-titoizma, u emancipaciju klasne samosvijesti i činovničko-radničko radno mjesto kao identitetsku koordinatu svih drugova i drugarica. Ova zamjena Kosovskog zavjeta proleterskom revolucijom i izgradnjom samoupravnog društva ostavila je uglavnom Srbe bez ikakve eshatologije onda kada se marksistička iluzija urušila. Snovi o odbrani i oformljenju srpskih državolikih cjelina početkom devedesetih samo su na polju još uvijek neodređeno intuitivnog oživjeli elemente Kosovskog zavjeta.\nČinjenica da je 1992. od dvije srpske republike načinjena treća Jugoslavija jedna je od najvećih tragedija koju je srpski narod do danas doživio i, nažalost, i danas nedostaje dovoljna kritička svijest ka takvoj odluci. Ako je 1918. godinu moguće braniti naivnošću jer se nije znalo šta slijedi, a 1945. je odlučena na Jalti i u Teheranu, 1992. je bila plod identitetske praznine i kratkovidosti. Dvije najznačajnije srpske državotvorne zemlje nastavile su da žive stvarnost avnojevskih granica i mentalnih ograničenja, a komunističke identitetske projekcije trajno su obilježile srpstvo u njima. Neosporna pomoć Srbima u Krajini i Hercegovini i Bosni bila je plod intuitivnog osjećaja srpske solidarnosti čak i kod ljudi formiranih u komunističkom miljeu. Iako neprocjenjiva za naš opstanak, ona nije uspjela da unutar Srbije i Crne Gore izmjeni društvenu paradigmu ka Kosovskom zavjetu. Jer i danas i tada – avnojevsko naslijeđe i u Srbiji i u Crnoj Gori funkcioniše na najpogubniji mogući način: ono uspostavlja avnojevske (i današnje „državne“ granice) kao samopodrazumijevajuće granice stvarnosti, uobličenih entiteta Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine u tolikoj mjeri da se polako stvaraju tri različita autoreferentna sistema.\nZačuđujuće je koliko se uspjelo da Srbi u Srbiji pod Srbima podrazumijevaju samo sebe. U Republici Srpskoj se sve češće čuju rečenice iz Crne Gore 19. vijeka o tome kako smo samo mi pravi Srbi. Nisam jednom polemisao sa ljudima iz Crne Gore za koje pouzdano znam da su po nacionalnosti Srbi o tome da je opasno postavljati stvari na takav način da je Crna Gora – samodovoljna autoreferentna tačka njihovog identiteta. Kada kažemo „otadžbina“, šta danas podrazumijevamo pod tom riječju? Da li su naše granice samo one iscrtane na ličnoj karti koja nam je izdata? Kod mnogih današnjih Srba naprosto je tako.\nPritom, takva jednostranost je do sada potpuno neviđena u srpskoj istoriji: dok se narcisoidno prepiremo „gdje žive pravi Srbi“ Srba je sve manje, a srpskost svih naših država sve upitnija (sjetimo se samo da državljanstvo Republike Srbije nije „srpsko“ već upravo „državljanstvo Srbije“, da Srbija nema Srpsku vojsku ili Srpsku radio-televiziju već Vojsku Srbije i RTS. Prva i zasad posljednja Srpska radio-televizija bila je današnja Radio-televizija Republike Srpske dok joj pod pritiskom stranih političkih agenata nije izmjenjen naziv). Kada tome dodamo neprekidnu defamaciju samo koncepta srpskosti od strane slučajnosrpske javnosti u Srbiji, montenegrinske i (pseudo)bošnjačke u Crnoj Gori i BiH, kada dodamo postmodernističko ispražnjavanje srpskog identiteta neopaganizacijom i lažnim autohtonizmom, jasno je da je pred srpskim narodom više izazova od naprasnog pravnog „rješenja“ statusa AP Kosovo i Metohija.\nZapravo, i dalje nesposoban da misli i osjeća izvan avnojevštine, rastrzan između nekoliko državnih okvira koje mu je nametnuo strani faktor, ne nalazeći snage da povrati svoj vitalizam u nekritičkom prihvatanju autokolonijalne pozicije čekača „boljeg života“, srpski narod nema preče dužnosti od one da pojmi svoje mjesto u istoriji i smisao svoje istorije. Ako želimo da preživimo, mi nemamo pravo na redukciju svrhovitosti života na banalnost onog političkog. O Kosovu se ne možemo ništa dogovoriti upravo zato što se ne možemo dogovoriti ko smo i šta smo. O Kosovu se, u normalnom stanju stvari, po Ustavu Srbije i po Zavjetu da ćemo ga osloboditi ili bar oslobađati dokle nas ima – ne bismo mogli ne samo dogovoriti, već ni dogovarati. Sve što je u nama govori nam da je Kosovo jedino što nas, uz našu Crkvu, drži na okupu. „Konačnost“ i „obaveznost“ rješenja „kosovskog problema“ samo nas upućuju na mentalnu ograničenost svakoga čije su kooridante zastale u svijetu u kome danas više ne živimo. Čak ni na polju političke pojavnosti, ne živimo u istom svijetu. „Konačnost“ političke eshatologije Fukujaminog „kraja istorije i eshatološkog čovjeka“ odavno nije važeća ni geopolitička ni (pseudo)metafizička paradigma. Zato je urgentnost „konačnog“ rješenja „kosovskog problema“ zapravo i geostrateški iracionalna koliko je etički i ontološki suicidna.\nNekada zgusnuti svijet jasne geopolitičke arhitekture koja se nudila i kao konačni egzistencijalni okvir cjelokupnog čovjekovog bića danas više ne postoji. U pojavnosti svijeta oko nas dešavaju se i čuda i čudesa: ta nepredviljivost svakako čini naša očekivanja od budućnosti svjetlijim od najtamnijih časova smutnog vremena devedesetih u kojima je izvršena okupacija i uzurpacija Kosova i Metohije. Do prije nekoliko godina niko nije mogao da predvidi rezultate političkih kretanja u srcu Imperije (Bregzit, Trampova pobjeda). Značaj ovih događaja nije u imanentnim političkim posljedicama već u ponovnom osvajanju prostora za nepredviđeno u arhitekturi svijeta oko nas. Niko nije mogao da predvidi ni mogućnost iznenađenja u Crnoj Gori – pobjedu u čijem srcu stoji zavjetno pamćenje Kosova, ma kako da se politički procesi budu dalje kretali. „Razrješenje kosovskog čvora“ tako je zapravo posljednji čin legitimisanja važenja starog poretka koji nabacivanjem „neodložnosti“ „konačnog rješenja“ traži prostor da rehabilituje svoju svedržiteljsku moć. Kako ta moć nije bila naročito obzirna prema Srbima, mi nemamo nikakav interes da učestvujemo u pomenutoj rehabilitaciji moći da se razriješe problemi nastali na našu štetu.\nAli, da i sami ne potonemo u metafizikovanje političkog. Pred srpskim narodom stoje izazovi koji, ma šta nam danas rekli naši političari, nisu jedino u njihovim rukama. Sudbina našeg naroda isuviše je značajna da bismo je mogli povjeriti političarima. Ne po prvi put nalazimo se u policentrizmu političkih okvira koji prijeti da od nas načini policentrične identitete (do čega je već djelimično došlo: kod mnogih je pounutrašnjena pozicija okupatora pa se iz perspektive jedne od srpskih država one druge najčešće posmatraju kao bliska, ali ipak strana tijela).\nPostoji jedna jedina stvarnost koja nas i dalje drži na okupu: to su Crkva i Zavjet (ne „sveštenstvo“ i „problem“). Banalizacija stvarnosti koja bi od Srba učinila demografsku masu nesposobnu da dalje prenosi Kosovski zavjet ima u srpskoj politici – ponekad, nažalost, čak i u onoj „dobronamjernoj“ – najvrjednijeg saradnika. Klijentistički i liderski karakter naših partija ne dozvoljava im da ikada otvore prostor za ideju, za ono opšte, trajnije od neprekidnih ciklusa lokalnih i opštih izbora. Otuda srpski političar danas jeste jedino mag neprekidnog pragmatizma, populizma, demagogija i manipulacije – umjesto oslobođenja Kosova politička stvarnost je usmjerena na zadržavanje odborničkih mjesta.\nUpravo zato danas ne postoji bitniji zadatak od izlaska izvan polja političke upotrebljivosti. Nas još samo Kosovski zavjet, jasno opredjeljenje da ima nešto što kao zadatak čeka naše potomke, može zadržati na okupu. Kada je Cvijić opisivao živost kosovske stvarnosti za onovremene Crnogorce, vjerovatno nije mogao ni pretpostaviti ni da će se na Cetinju kroz 100 godina ljudi stidjeti Obilića poljane, ali ni da će najživlja stvarnost većine Srba biti pitanje ko će od starleta izaći iz nekog od rijaliti-programa. Trenutno smo tu gdje jesmo. U metafizičkoj i etičkoj vazalnosti koju još možemo da odbacimo snagom smisla datog u Kosovskom zavjetu.\nKako to učiniti? Najprije, ne dozvoliti da se neko u naše ime odrekne bilo čega i bilo koga na Kosovu i Metohiji. Zatim ne dozvoliti nam da ikada zaboravimo Kosovski zavjet, ne smetnuti sa uma sanjani dan oslobođenja i ujedinjenja. Ne dozvoliti da se naši regionalizmi pretvore u nove identitete. A kao preduslov svih preduslova: biti takav čovjek da preci mogu da nas prepoznaju, da nas se savremenici i sunarodnici ne klone, da se na nas djeca ugledaju. Da nas se kosovski junaci, oni iz 1389, iz 1912, iz 1999. ne postide. Ne zaboravimo – narodno pamćenje je već u Kosovskom zavjetu osudilo jednog vlastoljubivog pragmatistu.\nDarko Ristov Đogo je sveštenik\nDruštvoDarko Ristov ĐogoKosovo i MetohijaKosovski zavetrešenje za KosovoSPCsrpski narod


Horizon Zero Dawn poredenje PC PlayStation 4 Pro grafike, Grafika u PC igrama konzole koja je bolja | Tech | Gaming\nKoja izgleda bolje? Pogledajte poređenje PC i konzolne grafike! (VIDEO) | Smartlife RS\nKoja izgleda bolje? Pogledajte poređenje PC i konzolne grafike! (VIDEO) 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n06.07.2020. / 07:01


NISMO SVESNI OGROMNOG GUBITKA: Našu muzičku scenu napustilo je nekoliko značajnih muzičara | Novosti.rs\n- Otišli su stvaraoci od kojih se, bez obzira na minuli rad, još mnogo toga moglo očekivati, posebno kad pričamo o ljudima koji su simboli određenog žanra - ocenio je autor "Eks Ju rok enciklopedije".\nOd korone su, između ostalih, preminuli istaknuti kantautor Đorđe Balašević (1953-2021), jedan od osnivača "Riblje čorbe" basista Miša Aleksić (1953-2020), kompozitor filmske muzike Zoran Simjanović (1946-2021) i vođa "Balkanike" Sanja Ilić (1951-2021). Janjatović smatra da nije potrebno naknadno novo vrednovanje njihovog stvaralaštva.\n- Mislim da su muzičari o kojima pričamo prepoznati tokom svog rada. Najbolji primer je ogromna tuga koju je podelila bivša Juga za Balaševićem. Naravno da se neke pesme čitaju u drugačijem ključu, kad autor više nije tu, ali, generalno, mislim da su oni prepoznati na vreme.\nUpitan postoje li možda neka nova imena i talenti koji vremenom mogu zauzeti takvu ili sličnu po važnosti ulogu na sceni, poput Balaševića ili Simjanovića, Janjatović kaže da je "veoma nezahvalno praviti prognoze, pogotovo kad poredimo sa tako plodnim autorima".\n- Nisam siguran da ćemo imati baš previše nekih tako velikih imena. Možda zbog toga što su oni, kad su počinjali da rade, bili vrlo inovativni, a danas je novim imenima teško, ako ni zbog čega drugog, ono zbog toga što je već mnogo toga i odsvirano i otpevano.\nMuzička scena će se oporaviti, ali Janjatović upozorava da to "neće biti ni brzo ni lako".\n- Nekako, računam na vitalnost scene. Staće na noge, zato što potreba za sviranjem i stvaranjem ne zastareva.\nAleksandar Petrović, Aca Seltik\nACA SELTIK: ŽIVI SU DOK IH SE SEĆAMO\nVOĐA "Ortodoks Keltsa", Aleksandar Petrović, poznat kao Aca Seltik, setno se osvrće na činjenicu da su nas brojni poznati ljudi iz sveta pop-roka u Srbiji, uglavnom od posledica kovida 19, napustili u poslednje vreme.\n- Uvek se setim perioda kad su, jedan za drugim, otišli Lemi Kilmister, Dejvid Bouvi - priča Aca, za "Novosti". - Onda kažu - jao, pa šta ćemo sad? A oni imali po 80 godina. Teško je, ko god da ode, ali, sa druge strane, imam utisak da je to samo podsećanje da vreme neumitno ide. Doći će red i na nas jednog dana, to uopšte nije sporno. Daj bože da svima dođe što kasnije. Nije ti svejedno, ali znaš da ne možeš ništa da uradiš. Jedino što možeš u celoj priči je da se sećaš tih ljudi. Sve dok ih se neko seća, oni su živi, uvek je bilo tako. Ti neki naši uzori i zvezde vodilje, koliko god to zvučalo isprofanisano svih ovih godina, to su likovi koji su stalno sa tobom. To je onaj glas koji ti dođe i kaže u nekom trenutku da uradiš to i to. Vrlo živa stvar.M. Ć.\nĐorđe Balašević Aleksandar Petrović Aca Seltik Zoran Simjanović Sanja Ilić Petar Janjatović


Tribina "Etički i vjerski aspekti doniranja organa" - Udruženje ljekara za nefrologiju, dijalizu i transplataciju bubrega u BiH\nTribina “Etički i vjerski aspekti doniranja organa”\nPovodom Evropskog dana donacije i transplantacije organa Donorska mreža Kantona Sarajevo i Udruženje hroničnih bubrežnih bolesnika KS-a 21.10.2011. organizirali su tribinu u Sarajevu pod nazivom “Etički i religijski aspekti doniranja organa”.\nCilj je informirati javnost i srušiti predrasude naročito kad je riječ o vjerskim aspektima, a očekuje se da će tribina biti poticaj i odgovornim institucijama da se otvorenije i konkretnije pozabave tim pitanjem.\nObilježavanjem Evropskog dana donacije i transplantacije iskazuje se podrška svim ljudima kojima je potrebna transplantacija organa, ali i odaje počast svim donorima i njihovim obiteljima, kao i timovima za transplantaciju koji svakodnevno pomažu u spašavanju i poboljšanju kvaliteta života mnogih ljudi.\nSpecijalna gošća večerašnje tribine šefica Transplantacionog komiteta u Iranu prof.dr. Mitra Mahdavi-Mazdeh podijelila će iskustva o transplantaciji bubrega iz te zemlje gdje se godišnje uspješno realizira mnogo transplantacija što spasi mnoge živote.\nOna je na pres-konferenciji naglasila da je kadaverična (uzimanja organa od moždano umrle osobe i presađivanje u tijelo primaoca čime mu se spašava život) transplantacija u Iranu krenula 2000. godine, a dosad je urađeno 7.000 transplantacija.\nO šerijatskom aspektu doniranja organa govorio je i prof.dr. Enes Ljevaković s Fakulteta islamskih nauka u Sarajevu, a prof. fra Velimir Valjan s Franjevačke teologije u Sarajevu je održao predavanje o temi “Kršćanski aspekti doniranja organa”.\nUNDT\t2016-12-05T22:12:08+00:00\t25.10.2011.|