I šta je sledeće? – Podrinske\nZajedno za Srbiju najoštrije osuđuje napad koji je režim izvršio na porodicu Dragana Đilasa. Ovih dana, u sred trajanja policijskog časa, horde huligana koje organizuje Srpska napredna stranka, po celoj Srbiji, brutalno krše zakon vodeći političku kampanju. Policija tako očigledno toleriše ovo kršenje zakona da je potpuno jasno da je to posledica naredbe, koju su izdali vlastodršci. Sve ovo je bilo nedovoljno, pa su režimski huligani sumanutu predstavu napravili pod prozorom stana Đilasove porodice, bez stida i srama iživljavajući se nad njegovom maloletnom decom.\nI šta je sledeće? Da li će režim narediti huliganima da uđu u stan Đilasove porodice? Da li će naređenje biti da huligani upadnu u kuće i stanove svih opozicinara? Da li će na kraju režimske paravojne formacije upadati u domove svake građanke i građanina Srbije koji ne podržavaju režim?\nZajedno za Srbiju veruje da većina građana naše zemlje koji žele mir i normalan život neće dozvoliti da nas političko bezumlje savlada. Potrebno je da se dobro organizujemo i porazimo političko huliganstvo. To je moguće, a samo od nas, svih zajedno, zavisi koliko brzo će se to dogoditi.\nBeograd, 4. maj 2020. godine


"Znamo da je ovo dosad bila samo prva pomoć, a da tek predstoji da se sve obnovi, tako da - računajte na nas", naglasio je Porfirije u razgovoru s jednom od porodica, citirajući nedavno preminulog muzičara Đorđa Balaševića\n13329 pregleda\t50 reakcija\t6 komentar(a)\nPorfirije, Foto: SPC\nPatrijarh Srpske pravoslavne crkve (SPC) Porfirije izjavio je danas tokom posjete stanovnicima potresom pogođene Banije u Hrvatskoj, da će na novoj dužnosti učiniti sve da se među ljudima otupljuju sve moguće oštrice.\nOn je na pitanje novinara hoće li raditi na poboljšanju političkih odnosa Hrvatske i Srbije odgovorio da nije političar, da to ne želi da bude, niti da se upliće u političke prostore, ali da ga Božje jevanđelje poziva da čini sve što je moguće da se "sve moguće oštrice među ljudima otupljuju", prenijela je agencija Hina.\n"Sigurno da moje snage nisu velike, ali ću na svakom planu činiti sve da tako bude među običnim ljudima, među onima na pozicijama, a možda je pretenciozno da kažem takvu riječ, ali i na planu odnosa država", rekao je novi srpski patrijarh.\nBivši mitropolit zagrebačko-ljubljanski u subotu je s episkopom gornjokarlovačkim Gerasimom posjetio Majske Poljane i Glinu, u prvoj pastirskoj posjeti na dužnosti 46. patrijarha SPC.\nOn je u Majskim Poljama razgovarao s porodicama pogođenim snažnim potresom krajem decembra.\n"Znamo da je ovo dosad bila samo prva pomoć, a da tek predstoji da se sve obnovi, tako da - računajte na nas", naglasio je Porfirije u razgovoru s jednom od porodica, citirajući nedavno preminulog muzičara Đorđa Balaševića.\nNovi srpski patrijarh je dodao da je Hrvatska obnovu stavila među svoje prioritete, ali i svi ljudi dobre volje, među kojima i crkva.\nAgencija je navela da je Porfirije posjetio i bazu Civilne zaštite Lekenik gdje su stigla dva velika i četiri manja kontejnera, donacija SPC i Ambasade Srbije u Zagrebu.\nNajjači među njima bio je 29. decembra jačine 6.2 po Rihteru s epicentrom kod Petrinje kada je poginulo sedam osoba, od kojih petoro u Majskim Poljanama, a pričinjena je velika materijalna šteta na području Petrinje, Siska, Gline i okolnih sela, ali i na području Zagreba.\nPorfirijePatrijarh PorfirijeHrvatskaBanijaHrvatska zemljotresArsen DedićĐorđe BalaševićZagerbSPCSrpska pravoslavna crkva\n12.04. 07:20 h\t210\t24453\n11.04. 18:10 h\t145\t10015\n11.04. 15:24 h\t8219\n11.04. 16:41 h\t6901\n12.04. 07:44 h\t6439\n12.04. 07:20 h\t10\t210\n11.04. 18:10 h\t6\t145


Sportske.net - Kalkulacije - "Orlovi", ne očajavajte, imamo šanse!\nKalkulacije - "Orlovi", ne očajavajte, imamo šanse!\nReprezentacija Srbije je današnjim porazom sebi otežala plasman u narednu fazu, ali daleko od toga da su šanse izgubljene.\nSrbija je danas poražena od Francuske rezultatom 75:74, bio je to drugi poraz naše reprezentacije na ovim OI i to od direktnog protivnika za visok plasman u grupi.\nSrbija će do kraja u narednu fazu moći da prođe samo kao četvrta ukoliko ne vidimo neko veliko iznenađenje u našoj grupi, odnosno pobedu Kine ili Venecuele protiv ostalih protivnika. Naravno, ima i druga opcija kako možemo do trećeg mesta, ali u tom slučaju bi Amerikanci morali da izgube utakmicu od nas i Australije, a mi da dobijemo obe, što je ravno nemogućem.\nDakle, prvo moramo da dobijemo Kinu i da se nadamo da neće biti iznenađenja.\nDakle, realnost je da budemo 4. u grupi, što bi značilo da u narednoj fazi idemo na prvoplasiranog iz grupe B. Tamo Litvanci imaju dve pobede, baš kao i Argentinci, a te dve reprezentacije se sastaju u noći između četvrtka i petka.\nNakon tog meča, dosta toga će biti jasnije. Ono što je skoro sigurno, jeste da Srbija u četvrtfinalu ne može na Špance, ukoliko se desi da prođemo. Jedini slučaj da igramo sa Špancima jeste da se stvari neverovatno poklope po njih i da se uđe u krugove od 3 ili 4 reprezentacije sa istim brojem pobeda i poraza i da Španci tada budu prvi, ali to je malo verovatno.\nHrvati ne odustaju od prvog mesta, pregrmeli su Špance koje su savladali, ali su poraženi od Argentine u veoma tesnom meču.\nKada posmatramo trenutnu formu, možda su i Litvanci najveći favoriti za prvo mesto u drugoj grupi.\nOno što su mnogi pominjali i kalkulisali pre utakmice Srbija-Francuska jeste činjenica da četvrta reprezentacija iz naše grupe (najverovatnije Srbija ukoliko ne bude iznenađenja) i prva reprezentacija iz grupe B (najveće šanse dajemo Litvaniji) NE ide u polufinale na drim tim, tj. na meč prvoplasiranog iz naše grupe (najverovatnije SAD) i četvrtoplasiranog iz grupe B.\nTo znači i lakši put do medalje, naravno, ukoliko se prođe četvrtfinale...\nOno što je Srbiji sada zadatak jeste da pobedi sve utakmice do kraja ovog turnira, što je nemoguća misija, ali bi ono nemoguće moglo da dođe tek na samom kraju.\nKorak po korak od danas...\nNajbolje od svega nije to sto izbjegavamo Amere u polufinalu, vec Spance u cetvrtfinalu. :) Ne sumnjam da cemo pobijediti Kinu, ipak i Francuzi i Australijanci su odlicne ekipe a igrali smo dobre utakmice protiv njih, sa dosta gresaka da, ali ipak dobre. U cetvrtfinalu ce biti pakleno koga god dobili, Brazil, Argentina, Hrvatska i Litvanija su odlicne jake ekipe i to ce biti pravi test. Uglavnom, bice tesko ali vjerujem u nase momke da mogu dosta bolje da odigraju i ostvare dobar rezultat, a cak i ako se to ne desi - bitno je da imamo opet reprezentaciju koja je uvijek medju favoritima.\nLicno sam zadovoljan sto smo izgubili,sedeli u kaficu i cela kafana navijala za Francusku,ali ono sto je najbitnije je kako cemo dalje igrati kao ekipa,eto imali smo srece,izbegli Amere,izbecemo i Spaniju u cetvrtfinalu,ali igru jednostavno moramo popraviti...... I ako neko cita od nasih sportista slucajno,neka mi objasni iz kog razloga Jokic ne igra celu utakmicu,eventualno 2-3minuta pauze kada em je najbolji,em moze da igra? Zasto nam prva petorka nije ona koja stvarno i jeste najbolja? Teo,Bogdan,Kalinic,Jokic,Raduljica? Zasto i minut Bircevicu? Zasto vise od 4 minuta Stimcu? Zasto Markovic uzima toliki broj suteva,kada je jedan od najlosijih sutera u ekipi? Zasto Macvan igra?????\nSvako ti je pitanje na mestu osim Stimca..Meni je on jako koristan igrac..\nDe je druze koristan? :D Borben je,ima srce,ali ne zna kosarku,zamisli duel Gasol-Stimac\nizgleda da je bolje kad je tesno u avionu, uspavala ih biznis klasa. Hrvatima mnogo bolje ide na OI\nKoji lakši put kada nismo dobili Litvaniju od 95 god. , treba stići u polufinale!!!\nPonavlja se 2014! Tim ce podici formu posle Amera. Nadam se Argentini u 1/4.\nHajde ljudi,idemo mec po mec ,daleko je finale . Simptomaticno mi je da opet ne prelamamo mec . Obzirom da je druga grupa prilicno izjednacena tesko je izabrati protinika . U zadnje vrijeme nam nesto ne ide protiv Litvanaca ,za sada put nas vodi njima ,ali lopta je okrugla .\npo mom misljenju na evropskom prvenstvu smo lose tempirali formu,odnosno najbolje smo odigrali u grupi ,pa smo posle losije igrali(naravno to je malo iz straha jel je grupa bila jako teska),po mom misljenju ovo je najbolji put . Al moraju da pocnu igrati svoju igru ,to nikako ne rade od pocetka OL, dal je zbog nekih kalkulacija il ne Boga pitaj\nKoliko se samo radujete nakon vecerasnjeg poraza kao da u drugom krugu idete na neke amatere a ne na jaku Litvaniju po svemu sudeci. Sebe ste vec vidjeli u finalu sa Amerima a nakon toga obicno dodje hladan tus...\nreci mi, imate li vi hrvati svoj sportski portal neki?:D\nInteresentno je da se mi vidimo u finalu od kad su grupe izvucene a za sada smo samo Venecuelu uspeli da pobedimo, polako ljudi...\nValjda cemo i Kineze dobiti.\nPa verovatno ali ni to nas ne vodi u finale, zato polako...\nProsle godine smo vrhunski odigrali grupu, a posle slabo igrali, prije dvije tesko prosli grupu, a posle bolje zaigrali. Ajd da bude tako i sad, treba reci da zasad lose igramo. Ali sad zaista je bolje biti cetvrti nego treci u nasoj grupi, jer realno u drugoj Spanija je najbolja i bez obzira na sve, mislim da ce oni podici nivo igre, a ove druge reprezentacije iz te grupe, iako dobre ekipe, ipak su slabije od recimo Australije ili Francuske iz nase grupe. Tako da se Litvanije ili Argentine ja ne bojim, pod uslovom da mi moramo da popravimo igru. Nadam se boljoj igri Jokica, a i Teodosic, iako na kraju meceva dodje do solidne statistike ipak mora bolje.\nispascemo u prvom krugu.... i Kina ce da nas pobedi\nA ako Francuzi puste Venecuelu da ih dobije određenom razlikom, poslaše nas opet na 3. mesto\nA ako Francuzi puste Venecuelu da ih dobiju određenom razlikom, napraviše oni da mi opet budemo treći.\novo je ispalo odlicno ni krivi ni duzni imamo bolji prolaz kao cetvrti\nO čemu vi ovo je odlično, bolje da rizikujemo i idemo na Argentinu i Litvaniju u četvrtfinalu nego u polufinalu na Amere a sa njima sigurno nemamo šanse. Nismo još izgubili srebro, ali biće teško ako se Mačvan makar malo ne popravi!\nI ne samo on, ali konstruktivna kritika je uvek OK...\nPazi sad kad Australijanci iznenade Amere i sve kalkulacije se promene. Haha.\nonda smo baksuzi nevidjeni :D\nA ako mi pobedim amere za dva dana jel se menja nesto?\nLjudi,veliki uspeh ce biti ako kojim slucajem prodjemo 1/4 finale.Olako se prelazi preko cinjenice da mozemo i ispasti u 1/4finalu kada se uzme u obzir kako igramo..\nTo je svakako u opticaju, ovako smo izbegli monstrume iz Dimenzije Iks:-D\nJako si bistar, nema sta...\nMa da, sve se vec zna. A jos sigurnije da ih izbegnemo je da izgubimo od kineza.\nPrevise smo mi odleteli u vazduh....\nKoga vi zamajavate? Samo Francuzi mogu ocajavati.\nNe SVE utakmice..nUtakmicu sa SAD ne moramo da dobijemo..\nTacno se videlo da ni jedni ni drugi ne zele da pobede.Na kraju je neko morao.Nasi tempiraju formu za cetvrtfinale.Nadam se da ce biti najbolji kad bude bilo najpotrbnije,kao i pre dve godine na Svetskom prvenstvu...\nČetvrtfinale?? Formu?? Jesi siguran da ne pričaš o hrkljušu?? Oni će ispasti u grupnoj fazi!\nZadovoljan sam sto smo danas izgubili i izbegli eventualnu utakmicu s SAD u polufinalu. U drugoj grupi se ne zna ko ce u cetvrtfinale jer 5 ekipa ima realne sanse Brazil, Argentina, Hrvatska, Litvanija i Spanija. Ako mogu da biram , podrazumeva se da Kineze dobijamo da mi s cetvrtog mesta u nasoj grupi odemo na Argentinu pa u polufinalu se ponadamo Australiji i istoj se revansiramo... Zelje ali realne uz mnogo bolji kontinuitet dobre igre...\nAustralija je bolja od nas duplo, evo cepaju na poluvremenu Amere.\nKad Muta bude vodio tim a Djordjevic mu asistira, mozda i budemo imali sanse...ovako realne sanse za 1/4 finale postoje, dalje od toga ni teoretske!\nhrvatsku zaboravite pa nećete se uvijek "provlačiti" tricama u posljednjim sekundama, druga stvar hrvatska ni neće proći skupinu ako je prođe to će biti kao 4 plasirana ekipa, jer ona pobjeda protiv španjolske je samo izuzetak a ne pravilo\nNe moramo sve da pobedimo do kraja, možemo i prvu narednu da izgubimo, a onda preostale 4 da pobedimo :D\nOdmah su se prebacili na poslednje kolo u grupi:-D\nIdemo po srebro!!!\nZasto da ocajavamo? Ako ne pobedimo Kinu, bolje da se samounistimo, a a propo cetvrtfinala mozemo i da se pitamo da li je bolje da igramo sa Litvancima ili Spancima, Brazilcima domacinima ili uvek jako neugodnim Argentincima, ne postoji definitivan i univerzalan odgovor, to je sigurno. Iz ove perspektive, najvaznije je da smo izbegli one zloce iz Spejs dzema u polufinalu, a ako stignemo do finala, srebro ce sijati zlatnim sjajem:-D\nSrbiji je zadatak da dobije kineze,ameri nas deru i onda cetvrtfinale,polufinale dobiti.nImamo srebrenu medalju jer za zlato ćemo se verovatno krljati s amerima a dobiti njih je ravno tome da fudbaleri osvoje EP.\nNaravno da imamo al Litvanci ce nas pojest ako se drasticno ne popravimo\nigraju prljavo,setite se Ep,moramo da se osvetimo za onu kradju


Kožna jakna Jovane Đorđević | wanted.rs\nKOMAD OD KOG JOVANA ĐORĐEVIĆ GODINAMA NE ODUSTAJE: Ona ima predlog kako da nosite jaknu koja nikada ne izlazi iz mode 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nKOMAD OD KOG JOVANA ĐORĐEVIĆ GODINAMA NE ODUSTAJE: Ona ima predlog kako da nosite jaknu koja nikada ne izlazi iz mode\n18.03.2022. / 14:32\nCrna bajkerska kožna jakna omiljeni je modni komad manekenke Jovane Đorđević.\nManekenka Jovana Đorđević ne krije da voli modu i da se rado poigrava s trendovima. Ova atraktivna manekenka inspiracija je svim ljubiteljima klasičnog i provokativnog stila, a komad od kog nikada ne odustaje definitvno je crna bajkerska kožna jakna.\nJovana je nedavno snimljena na ulicama Milana tokom šopinga, kada je demonstrirala sjajnu kombinaciju za dnevne, ali i večernje varijante.\nNEMA ŠANSE DA VAS NE PRIMETE: Modni predlozi Jovane Đorđević čiji stil je sinonim za eleganciju i provokaciju\nNaime, lepa manekenka na sebi je imala svetle teksas farmerke, atlet belu majicu, crnu kožnu jaknu, a kombinaciju je zaokružila braon dubokim čizmama na rese. Kada je reč o modnim dodacima, Jovana jeza ovu priliku nosila srebrne alke, kao i sunčane naočare koje su njenu kombinaciju učinile efektnom.\nInače, Jovana godinama nosi identičan model kožne jakne i kombinuje je na razne načine. Tako smo do sada imali priliku da je vidimo u sportskim, ali i elegantnim izdanjima koja su zaokružena njenim omiljenim kožnim modnim bazvremenskim klasikom. Modna kuće Prada i Balenciaga nedavno su predstavile tipične bajkerske jakne predimenzioniranog dizajna, tako da je ovo svakako komad koji se ove sezone mora naći u vašerm ormaru.\nIzvor: Mimmo Carriero/ipa-agency.net / Shutterstock Editorial / Profimedia\nUkoliko vam nedostaje inpsiracije za kombinovanje, sledite Jovanin primer. Ona kožnu jaknu kombinuje uz haljine, džins, suknje, košulje, kao i sa čizmama, salonkama i patikama...\nJovana Đorđević svojim odevnim kombinacijama uliva dašak svoje ličnosti, a više izdanja ove manekenke pogledajte u galerij iu nastavku teksta:\nIzvor: Mimmo Carriero/ipa-agency.net / Shutterstock Editorial / ProfimediaBr. slika: 13 12 / 13\nIzvor: Independent Photo Agency Srl / Alamy / Alamy / ProfimediaBr. slika: 13 13 / 13\nJovana Đorđević kožna jakna


Policija pronašla vatreno oružje u torbi 34-godišnjeg muškarca\n09.03.2020. u 10:51h\nUtvrđeno je postojanje sumnje da 34-godišnjak ne posjeduje odobrenje za nabavu, držanje i nošenje vatrenog oružja i streljiva.\nPolicijski službenici interventne jedinice policije pronašli su u torbi 34-godišnjaka vatreno oružje u petak oko 20.40 sati na Trgu Gaje Bulata u Splitu.\nNakon što su pregledali sadržaj torbe, utvrdili su da se u njoj nalazi vatreno oružje sa sedam komada streljiva.\nMuškarac je doveden u službene prostorije radi provođenja kriminalističkog istraživanja. Utvrđeno je postojanje sumnje da 34-godišnjak ne posjeduje odobrenje za nabavu, držanje i nošenje vatrenog oružja i streljiva.\nKako je ostvario obilježja iz čl.11 i čl.30. Zakona o nabavi i posjedovanju oružja građana, u subotu je uz optužni prijedlog priveden na Općinski prekršajni sud u Splitu.\nhr Mon Mar 09 2020 10:51:00 GMT+0100 (CET) 2020-03-09T10:51:00Z STO POSTO d.o.o.


Na snimku, koji je nastao na manifestaciji Radost Evrope, vučić je razgovarao sa novinarima o tome šta je najviše zanimalo njegove vršnjake iz Austrije koji su bili gosti ove manifestacije.\nSnimak je nastao kada je Vučić bio sedmi razred OŠ "Branko Radičević".\nVučić je govorio i o tome kako su njegova i austrijska ekipa odigrale prijateljsku utakmicu, da je njegov tim pobedio, ali da su bez obzira na to ostali dobri prijatelji.


Radikalizacija političkih prilika na Kosovu pretnja za sve\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić ocenio je danas na sednici Saveta bezbednosti UN da radikalizacija političkih prilika i pogoršanje bezbednosne situacije predstavljaju pretnju za sve žitelje Kosova i Metohije, dodajući da su najugroženiji povratnici u nacionalno mešovitim sredinama. Dačić je na sednici na kojoj je razmotren najnoviji redovni izveštaj o radu Misije UN na Kosovu (UNMIK) na Kosovu, ponovio da je Srbija u potpunosti posvećena dijalogu koji se, uz posredovanje EU, vodi izmedju Beograda i Prištine.\nOn je ocenio da će odsustvo vladavine prava, suprotstavljeni interesi vladajućih i opozicionih političkih struktura, kao i nedostatak istinske volje da se ispune uslovi koje pred vlasti na Kosovu i Metohiji postavlja međunarodna zajednica, predstavljati destabilizujući faktor u dužem vremenskom periodu. Ocenivši da je za sticanje šire slike o situaciji u kojoj živi srpsko i drugo nealbansko stanovništvo na Kosovu nužno da se sagleda i položaj ovih zajednica južno od reke Ibar, Dačić je predložio da to bude uključeno u buduće periodične izveštaje.\nOn je rekao da Srbija očekuje će UNMIK nastaviti sa sprovodjenjem svog mandata, na statusno neutralan način, u skladu sa rezolucijom SB UN 1244.\nPrema njegovim rečima, zanemarivanje ljudskih prava i problema sa kojima se susreću manjinske zajednice širom Kosova dodatno doprinosi njihovom osećaju izolovanosti, zapostavljenosti i bezizglednosti. On je dodao da svaka vrsta podrške koju Srbija može da pruži potencijalnim povratnicima ostaje nedovoljna ako izostane adekvatno angažovanje Privremenih institucija samouprave u Prištini i lokalnih zajednica, uz aktivno angažovanje medjunarodne zajednice. Dačić je kao primer naveo izveštaj OMIK-a o Kosovu iz novembra 2015. godine prema kome se od ukupno 479 incidenata na Kosovu, u 310 slučajeva radilo o incidentima usmerenim prema kosovskim Srbima, uključujući u 22 odsto slučajeva povratnike. Ministar spoljnih poslova Srbije je istakao da samo obećanja nisu dovoljna, dodajući da su potrebne efikasnije mere i konkretni rezultati. On je ponovio da je više od 220.000 Srba proterano sa svojih ognjišta na KiM, a da je samo 1,9 odsto njih ostvarilo održivi povratak.\n„Da li je medjunarodna zajednica digla ruke od povratka Srba i da li će time biti legalizovano etničko čišćenje sa Kosova i Metohije“, upitao je Dačić.\nOn je izjavio da iznošenje parcijalnih evidencija o napadima na život i imovinu Srba i pripadnika drugih nealbanskih zajednica na izvestan način relativizuje jednu, civilizacijski nedopustivu pojavu, a to je, kako je rekao, progon ljudi samo zato što ne pripadaju većinskoj zajednici. On je rekao da bi bilo ilustrativno videti statistiku o procentualnom rešavanju zločina i naknadi štete za krivična dela izvršena protiv Srba, uključujući ubistva.\n„Želim da podsetim i da izveštaj generalnog sekretara iz aprila 2015. godine u stavu 34. konstatuje da su nerešena imovinska prava i dalje glavni činilac koji ometa napredak u procesu individualnog povratka i u odnosima među zajednicama“, izjavio je Dačić.\nDačić je istakao i da je verski ekstremizam na Kosovu i Metohiji dostigao najviši nivo u regionu, rekavši da je radikalizacija političkih prilika i pogoršanje bezbednosne situacije usled eskalacije političkog i verskog ekstremizma predstavljaju pretnju za sve žitelje Kosova i Metohije.\nPrema njegovim rečima, srpski narod na Kosovu garanciju svog opstanka i razvoja vidi u uspostavljanju Zajednice srpskih opština, koja bi artikulisala interese srpskog stanovništva i ponudila institucionalni mehanizam za kolektivno ostvarivanje i zaštitu njegovih osnovnih prava, i doprinela daljoj i bržoj normalizaciji odnosa. „Očekujemo da Evropska unija nastavi da olakšava naš dijalog sa Prištinom, a Vlada Republike Srbije će, sa svoje strane, bez sumnje, nastaviti da se aktivno angažuje na primeni briselskih dogovora, u interesu mira, stabilnosti i ekonomskog prosperiteta regiona“, izjavio je Dačić.\nIskreno verujem da svi ljudi osuđuju zlodela u svetu, ali moramo da priznamo da bez našeg saučesništva zlo ne bi moglo da opstane. Artur Miler, američki dramski pisac\t(rođen 1915)\tJoš misli poznatih...\tDa li ste znali


Pozivni broj Como (Menaggio)\nGrad/mesto ili region: Como (Menaggio)\nPozivni broj za grad Como (Menaggio) je 0344. Za fiktivni broj telefona 3449600 i pozivni broj grada 0344, broj za pozivanje je 0344 3449600. A Como (Menaggio) se nalazi u Italija.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 3449600, pozivni broj grada 0344 (Como (Menaggio)) i Državni pozivni broj 0039, broj za pozivanje je 0039 0344 3449600. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 0344, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +39 (0039) ili pozivni broj grada 0344 (Como (Menaggio)).\nAko ste van Italija i želite da pozovete osobu u Como (Menaggio), pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Italija je +39 (0039), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Como (Menaggio), morate da dodate +39 0344 njegovom broju telefona. Za fiktivni broj telefona 3449600, pozivni broj grada 0344 (Como (Menaggio)) i Državni pozivni broj 0039, broj za pozivanje je 0039 0344 3449600.


Foto /Učestali prizori vandalizma u Sarajevu: Uništen dječji park Betanija-Jezero / Radio Sarajevo\nFoto: KJKP Park/Park Betanija-Jezero\nFoto / Učestali prizori vandalizma u Sarajevu: Uništen dječji park Betanija-Jezero\n05. 07. 2019. u 16:56:00 Radiosarajevo.ba\nU noći sa 4. na 5. juni mobilijari na dječjem igralištu u sarajevskom parku Betanija-Jezero su u potpunosti uništeni. Slučaj su uočili i evidentirali komunalni redari preduzeća 'Park'.\nOvo je još jedan u nizu vandalski čin kojim su uništena javna dobra glavnog grada Bosne i Hercegovine, podsjetili su iz ovog komunalnog preduzeća. Najčešće se uništavaju mobilijari i klupe u parkovima, te odlaže smeće na zelenim površinama.\nKomunalno preduzeće 'Park' je preko svojeg Facebook profila poručilo sljedeće:\n"Polomljeni dijelovi sprava na dječjem igralištu bit će uklonjeni, ali jutrošnje stanje je povod za još jedan apel građanima da krajnje ozbiljno shvatimo ovu situaciju, povedemo računa o očuvanju javnih zelenih površina, te posebno prostora namijenjenog djeci, te da pojedince koji na ovakav način se odnose prema istima prijave policiji, općinskoj službi ili preduzeću 'Park'."\nZa podsjetiti je da su se u glavnom gradu Bosne i Hercegovine ponovo pojavile divlje deponije i to nakon tromjesečne akcije čišćenja koju je pokrenula Vlada Kantona Sarajevo, te brojnih apela da se otpad odlaže na primjeren način.\nNa mnogim zelenim i drugim javnim površinama su primjetne velike količine smeća.\nTagovi: Sarajevo park KJKP Park vandalizam


26. jun – Dan podrške za žrtve torture – Međunarodna mreža pomoći IAN | International Aid Network\nPočetna Aktuelnosti 26. jun – Dan podrške za žrtve torture\nObjavljeno pre 19. juna 2020.\nI ove godine, Međunarodna mreža pomoći I.A.N. obeležiće 26. jun, UN Međunarodni dan za podršku žrtvama torture. 26. jun obeležićemo u sklopu projekta Sveobuhvatna akcija protiv torture, koji realizujemo u partnerstvu sa Centrom za ljudska prava Niš i Centrom za građansku inicijativu iz Prilepa. Projekat se finansira sredstvima Evropske unije.\nOvogodišnji dan torture obeležićemo u Nišu u petak, 26. juna, a program obuhvata tri događaja.\n1. Umetnički ulični performans“Put podrške žrtvama torture“ (11:00-11:55)\nPerformas će na interaktivan način sa predstaviti i pokrenuti pitanja koja se bave diskriminacijom, kao i tankom linijom između kazne i nehumanog postupanja koje može dovesti do torture. Učestvuju umetnici: Jelena Đorđević, Mladen Milojković, Vojislav Ilić i Branimir Stanković. Odvija se od Obrenovićeve ulice, od ulaza u podzemni prolaz do ulaza u Kopitarovu ulicu (Kazandžijsko sokače )\n2. Konferencija za štampu (11:55 – 13:00)\nTema: Sveobuhvatna akcija protiv torture\nGovornici: Jelena Lončarević, menadžerka Međunarodne mreže pomoći IAN, Lidija Vučković, direktorka Centra za ljudska prava Niš, Stevan Arambašić, advokat na projektu.\nBašta kafića“ Na ćošku“, Kopitareva 1, Niš\n3. Projekcija filma“Podsećanje“, autor Radoslav Ćebić (19:00 -21:00)\nFilm na najdirektniji način predstavlja naše korisnike, žrtve torture, koji su doživeli različite vrste mučenja u ratu i miru i podseća nas na mnoge zaboravljene traume, događaje, nepravde, povrede zakona i kršenja prava ljudi.\nRazgovor o filmu i autoru: Biljana Petrović izvršna direktorka IAN-a, Pavlina Mihajlenko – PR projekta, Filip Švarm – odgovorni uredenik nedeljnika Vreme , Momir Turudić -pomoćnik glavnog urednika nedeljnika Vreme. Moderator Dejan Dabić – filmski kritičar, urednik filmskog programa NKC.\nSala Niškog kulturnog centra NKC, Stanoja Buniševca bb, Niš\nPress clipping sa dogadjaja možete pogledati ovde .\nPrethodni članak In memoriam – Radoslav Ćebić (1972-2020)\nSledeći članak Obeležen dan podrške žrtvama torture\nIAN je započeo realizaciju niza obuka o podršci u zajednici za tražioce azila u Srbiji kro…\nMeđunarodna mreža pomoći I.A.N. poziva kvalifikovane organizacije/agencije koje se bave pr…\n58 sekundi čitanja\nPrethodne nedelje održane su tri online edukacije za članove/ice novoosnovanog Udruženja d…


POPULARNI „FIDGET SPINNERI“ OPASNI ZA DJECU | Grad koji volim\nRASPORED BOGOSLUŽENJA ZA BOGOJAVLJENJE\nOD FEBRUARA VEĆE PENZIJE\nPOJAČANE INSPEKCIJSKE KONTROLE NA SJEVERU\nTROFEJ BERANA: TREĆE MJESTO ZA FK “BERANE”\nTOP 10: POP MIX\nSUNČANO, DO ŠEST STEPENI\nMOGUĆA POLEDICA NA SJEVERU\nZABRANJEN LOV NA DIVLJAČI\nTOP 10: RAZNOLIKA I DOBRA MUZIKA\nYou are at:Home»Blog»POPULARNI „FIDGET SPINNERI“ OPASNI ZA DJECU\nPOPULARNI „FIDGET SPINNERI“ OPASNI ZA DJECU\nBy Radio Berane\t 13/03/2018 No Comments\nFidget spinner, igračka koja je prošle godine bila hit među djecom širom svijeta, može predstavljati zdravstveni rizik, saopštila je Evropska komisija.\nTrokraka igračka nalik na propeler može da se vrti na prstu, prebacuje s jedne ruke na drugu ili se jednostavno može korisititi kao “zanimacija” za ruke.\nLjubitelji igračke kažu da je jako zarazna i da pomaže u ublažavanju stresa. Međutim, pošto fidget spinneri često imaju ugrađenu bateriju, Evropska komisija smatra da predstavlja rizik za djecu, jer je zbog veličine mogu progutati.\nEvropska komisija je prošle godine s tržišta povukla 11 modela fidget spinnera zbog toga što nisu ispunjavali evropske sigurnosne standarde za igračke.\nKomisija svake godine objavljuje izvještaj o opasnim proizvodima na tržištu koje treba zabraniti, povući s tržišta ili na njih upozoriti. Na listi se mogu naći različite stvari – od igračaka, odjeće i kozmetike do automobila i mašina.\nNajčešće se ipak radi o igračkama jer često imaju sitne dijelove kojima se mala djeca mogu ugušiti ili sadrže opasne hemikalije. Najviše takvih proizvoda u 2017. godini, 53 posto, proizvedeno je u Kini, a 26 posto u EU.\n2.cfl (27) Agencija za izgradnju i razvoj Berana (8) amscg (13) berane (138) Beransko kulturno ljeto 2018 (5) CEDIS (10) Centar za kulturu (17) crna gora (35) Dani fudbala Berane 2018 (6) Dom zdravlja "Dr Nika Labović" Berane (5) dragoslav šćekić (14) druga rukometna liga crne gore (7) fk berane (44) fscg (7) Gimnazija "Panto Mališić" (24) isključenja struje (4) jp vodovod i kanalizacija (7) KMF OFK Berane (18) Manastir Đurđevi Stupovi (6) Ministarstvo poljoprivrede (4) Ministarstvo prosvjete (7) NVO Sjeverna Zemlja (7) ofk berane (9) Opština Berane (40) OŠ Radomir Mitrović (7) OŠ Vuk Karadžič (10) pionirke (5) Polimski muzej (7) Predsjednički izbori 2018 (9) Prva futsal liga (9) putevi (11) Radio Berane (12) recept (7) RK Berane 2003 (5) RK Ivangrad (23) Sindikat medija Crne Gore (7) Skupština opštine Berane (9) SMŠ Dr Branko Zogović (6) Srednja stručna škola Berane (8) STK Budim (4) tech (7) top 10 (10) Visoka medicinska škola (5) vrijeme (13) ŽRK Berane 2003 (18)


Marksova nova popularnost | Naša Revolucija\nPrevious Article Marksizam i sloboda\nNext Article Srpski budžet se savija pod teretom državnih agencija\nNajnovija svjetska ekonomska kriza donijela je razna kritička preispitivanja politička, filozofska, ekonomska, preispitivanje osnovnih postavki funkcionisanja društva te promišljanje nove uloge države koja bi spriječila haos na neoliberalnom tržištu. Tržišta su, takoreći, propala i bez jasnog su odgovora kako upravljati privredom da bi ona bila efikasna. Može se reći da je pitanje svih pitanja kako moderna društva mogu prevazići veliku svjetsku krizu.\nMarks i marksizam su tema akademskog proučavanja u Njemačkoj (i uopšte na Zapadu) pri čemu se marksizam ne posmatra u ideološkoj ravni. Uostalom, Karl Marks (kao i Kant) pripada tradiciji „kritičkog racionalizma“ dominantne teorije ne samo XX vijeka. Mnoge od protivurječnosti koje je on vidio u kapitalizmu viktorijanskog doba, a kojima su se pozabavile i razne reformističke vlade, počele su da se pojavljuju u novom\nsvijetlu. Marksovo djelo postalo je zanimljivo štivo o globalizaciji, političkoj korupciji, monopolizaciji, nejednakosti, tehničkom napretku, opadanju visoke kulture i iscrpljujućoj prirodi savremenog života temama o kojima danas podjednako brinu ekonomisti, sociolozi, psiholozi, antropolozi, kulturolozi. Marksov opis globalizacije i danas je aktuelan koliko i prije 150 godina. Treba li naglašavati značaj njegove teorije socijalnog otuđenja u ranoj kritici kapitalizma, što i danas ośeća veliki dio čovječanstva. Jednostavno, Marksove analize kapitalističke ekonomije pomažu razumijevanju uzroka i današnje svjetske krize.\nOpadanje stope profita, monopolističke tendencije, uslovi rada, funkcija novca, rezervne armije nezapošljenih, tipična su mjesta Marksovih teorija koja ga čine „propovjednikom“ univerzalne međuzavisnosti država, što je bio njegov izraz za globalizaciju. U tom kontekstu ime Karla Marksa, njemačkog filozofa i tvorca naučnog komunizma, koji je želio da ujedini njemačku filozofiju (izgrađenu na Hegelu) s britanskom političkom ekonomijom, odn. da ih pretvori u jednu teoriju radikalne revolucije, postalo je više nego aktuelno.\n„Šta bi Marks mislio?“\nVjerovatno je veliko iznenađenje predstavljao Džon Kasidi kada je 1997. godine u Njujorkeruobjavio esej u kome je anticipirao da će Marks brzo postati nezaobilazno ime među onima koji se bave proučavanjem tržišta. Prodaja Kapitala u posljednje dvije godine znatno je porasla, a pojavila se i audio verzija. U tome periodu formirani su i mnogi čitalački kružoci u kojima se raspravljalo o ovoj knjizi, kao aktuelnom djelu u jednom novom vremenu. Sociolog Hajnc Bude kaže da se na Marksa danas prevashodno gleda kao na teoretičara slobode: Kada govorimo o slobodi onakvoj kakvu bismo željeli u budućnosti onda dio tih razgovora mora biti Karl Marks. Dalje, Džejms Ledbeter, ekonomski novinar, priredio je za izdavačku kuću Pengvin izbor najzanimljivijih Marksovih novinarskih radova. Konačno, Fransis Vin, koji je 1999. godine objavio Marksovu biografiju, 2009. godine objavio je anatomiju Kapitalakoju završava ocjenom da biMarks mogao postati najuticajniji mislilac 21. vijeka. Jern Šitrumpf iz Berlina, koji izdaje klasična pisana djela Marksa i Engelsa, naglašava:Radi se o tome da se iz tih knjiga uči i kako razmišljati. To su knjige za osposobljavanje sebe samog, a ne knjige u kojima se objavljuju nekakve istine. Marksova djela u doba svjetske finansijske krize postala su bestseleri, tako da se u Japanu Kapitalprodaje u manga (strip) izdanju. Knjiga Rajnharda Marksa Kapital (inače nadbiskupa minhenskoga i frajzinškoga) neđeljama se nalazila na njemačkoj listi bestselera. Teza Rajnharda Marksa glasi: današnja ekonomija, duboko zapala u nevolje, mora da uspostavi vezu sa temeljnim hrišćanskim vrijednostima, ne bi li nekako ozdravila. Uvodni dio knjige je pismo koje Rajnhard Marks piše Karlu Marksu, u kojem se nadbiskup pita da li je Marksova kritika kapitalizma na kraju krajeva bila, ipak, ispravna. Kapitalizam je potrajao duže nego što ste vi očekivali kada ste o njemu razmišljali u 19. vijeku ali nije li on možda samo istorijska epizoda koja će u nekom trenutku prestati, zato što će se sistem urušiti usljed unutrašnjih protivrečnosti? Stilizovani portret Karla Marksa u 2009. godini pojavio se na naslovnoj strani američkog neđeljnika Tajm, čime je bio najavljen specijalni izvještaj o stanju svjetske ekonomije sa pitanjem: „Šta bi Marks mislio?“\nFrancuski predsednik Nikola Sarkozi dozvolio je da ga fotografišu kako prelistava Kapital, a njemački ministar finansija Per Štajnbrik je 2008. godine rekao da Marksovi odgovori mogu biti relevantni za današnje probleme; njemački reditelj Aleksandar Kluge obećava da će Kapital pretvoriti u film, dok pozorište iz Šangaja radi na adaptaciji ovog djela za mjuzikl.\nVelika hrvatska i južnoslovenska pjesnikinja Vesna Parun (preminula 25. X 2010. godine) u intervjuu Jutarnjem listu iz Zagreba, govoreći o svojoj posveti Marksovom djelu Das Kapital, između ostalog, kazala je: „Svi se boje reći da je to genijalan uradak, nadahnut Kantom“.\nNo, ono što je sigurno, jeste da je Marks bio izuzetni analitičar verzije globalizacije iz 19. vijeka. Naime 1848. godine on je u Komunističkom manifestu napisao: Umjesto stare lokalne i nacionalne izolacije i samodovoljnosti imamo odnose u svim pravcima, univerzalnu međuzavisnost nacija.\nMarksova analiza kapitalističke ekonomije svakako da pomaže pri razumijevanju uzroka i današnje krize. Primjera radi, Karl Marks je, između\nostalog, zapisao i sljedeće: Vlasnici kapitala i biznisa kod radnika će podsticati i stimulisati potrebu da kupuju njihovu skupu robu, stanove, kuće i tehnologiju, obavezujući ih pri tom da ulaze u skupe hipotekarne kredite do nivoa neizdrživosti i na kraju ti neplaćeni dugovi će izazvati bankrot banaka.\nPotresi na američkim i svjetskim tržištima novca i nekretnina rječito govore o istorijskoj reprizi Marksovih riječi. Harold Džejms, profesor istorije i međunarodnih odnosa na WoodrowWilsonSchool (Prinston univerzitet) kao i na Institutu Evropskog univerziteta u Firenci ovim povodom kazaće da je Karl Marks bio oštroumni analitičar verzije globalizacije iz XIX stoljeća. Žoze Saramago, nobelovac, portugalski pisac izjavljuje: Marks nikada nije bio moderniji, potrebniji i aktuelniji nego danas.\nDa je Marksova teorija zanimljiva za izučavanje i danas, govori između ostalog i primjer Njemca Georga Zansa, isusovca i vanred nog profesora na papskom univerzitetu Gregorijanum, koji pohvalno razmišlja o osnivaču „naučnog socijalizma“. Prilog o Marksu napisao je za isusovački list Civita catolica od 17. oktobra (broj 3824). Tekst nosi naslov Šta je ostalo od Marksa posle pada Berlinskog zida i kraja Hladnog rata, tvrdeći da svakako treba razlikovati Marksa kao filozofa od njegove političke ideologije. Ovaj članak prenio je i zvanični vatikanski medijski organ Oservatore Romano(OR) koji izlazi od 1861. godine. Na ovom mjestu ne treba zaboraviti Sartra koji je parafrazirano govoreći za marksizam rekao da je to epohalna filozofija i da će ostati živa dok traje epoha. Ne treba sigurno prenebreći ni ocjenu koju je istoričar A. Dž. P. Tajlor dao Marksovom Osamnaestom brimeru Luja Bonaparte: istorijski esej bez ijedne mane. Konačno, Džejms Bjuken, autor knjige Zamrznuta žudnja: Marks je toliko ugrađen u zapadnjačku misao, da je veoma mali broj ljudi uopšte svjestan koliko mu duguje. Svi moji poznanici ubijeđeni su da su njihovi stavovi u izvjesnoj mjeri proizvod njihovih materijalnih okolnosti ... i da nasuprot tome, njihovo društveno biće određuje njihovu društvenu svijest, tačno onako kako je Marks pisao i da promjene u načinu proizvodnje suštinski utiču na čovječanstvo i van radionice ili fabrike.\nDžud Vaniski, desničarski orijentisani ekonomista, 1994. godine je izjavio: Ne bismo smjeli da pohitamo i čestitamo sebi da smo porazili Marksa, kamoli marksizam, kaže da mu je Kapital poslužio kao glavna inspiracija za njegovu teoriju po kojoj ključ prosperiteta leži u proizvodnji, a ne u potražnji, dodajući pri tom da se Marks „sasvim približio istini“ kada je sugerisao da kapitalizam sije śeme sopstvenog razdora. U svakom slučaju nesporno je da je Marks u Kapitalu razotkrio prirodu kapitalizma minuciozne slike nestabilnosti, otuđenja i eksploatacije ne gube na važnosti ni danas. Djelo Karla Marksa ima mnoga tumačenja. Ono je protivurječno i posebno osporavano s revolucionarnog aspekta njegovih rješenja i neefikasnosti onih koji su pokušavali da primijene Marksovu teoriju.\nU vremenu globalne finansijske krize i ekonomske depresije u traganju za idejama mnogi se pozivaju na ekonomskopolitičke recepte iz tridesetih godina Džona Mejnarda Kejnsa, koji se zalagao za masovne programe vladine potrošnje tipa kakav danas promovišu predśednik SADa Barak Obama, bivši britanski premijer Gordon Braun i drugi. Naravno, rješenja se traže i u djelima Adama Smita i Džona Keneta Galbrajta, no tu bez dileme je i podśećanje na djelo Karla Marksa, preteče političke ekonomije čija je kritika mana kapitalizma imala ne malu ulogu u svjetskoj istoriji. Izučavanjem te kritike kapitalizma primijetićemo da postoji čvrsta i precizna dijagnoza problema koji leže u osnovi tržišne privrede. Začuđujuće, ta dijagnoza je i danas relevantna. Naravno, ovđe treba ostaviti po strani mesijanske recepte koje je Marks preporučivao i u ime čijeg djela je vođena politika koja je milionima ljudi širom planete donijela bijedu. Pitanja iz ovog diskursa prije bi se reklo da tangiraju ono na što upozorava njemačka kancelarka Angela Merkel, koja kaže da ako države nisu u poziciji da pokažu da smo u stanju da uspostavimo društveni poredak u kome se takve krize neće događati onda ćemo se suočiti sa veoma neugodnim pitanjima koja će se sva svesti na jedno: da li je ovo zaista pravi ekonomski sistem (NIN,5. 02. 2009 : 17).\nNa ovom diskursu engleski filozof Albert Toskano, predavač na Goldsmit univerzitetu, urednik časopisa Istorijski materijalizam odgovara: Neoliberalizam više nije napredna ideološka struktura i ne može više da pridobija značajnu podršku, pa ima prostora da se on napadne. Ali kapital teži da razreši krizu u svoju korist, da prebaci sopstvene rizike na društvo i propadanje na radničku klasu (kako su to Marks i Engels opisali u Komunističkom manifestu). (NIN, 02. 04. 2009 : 40)\nNaravno, sva ovovremena tumačenja Marksova djela ne treba i nemoguće je podvoditi pod naivne analize da će nas marksizam spasiti od velike krize. Stvari su naravno mno go složenije. Prije svega treba reći da je sam pojam ma rksizam neodređen i neprecizan, pod koji se mnogo šta može podvesti. Otvorenosti pitanja ili dilema doprinosi i to što su razne ideologije, političke prakse i razni pokreti sebe proglašavali marksističkim, dodajući pri tom sebi titule „jedinog“, „pravog“, „istinskog“ ili „revolucionarnog“ ma rksizma. Ovđe treba napomenuti i nepomirljive koncepcije od Bernštajnove i Kauckijeve socijalne demokratije, preko Lenjinova boljševizma i Staljinova i Maova „marksizmalenjinizma“, te sve do niza teorija i praksi koje se pozivaju na Marksa ili marksizam, a da s marksističkim ortodoksijama nemaju baš previše dodirnih mjesta. O ovo me je još osamdesetih godina prošloga vijeka pisao Lino Veljak O lažnosti jedne lažne dileme, Horizont metafizike 1998, đe ovaj autor u knjizi Marksizam i teorija (1979) upozorava na Marksovu izjavu: Ne, ja nisam marksist. Proizilazi da je racionalno ili, pak, smisleno razgovarati tek o analizama, koncepcijama i idejama koje je ponudio Marks. Ovđe se želi reći da ko god u Marksovu djelu želi naći istinu, koja se ne dovodi u pitanje, po kome bi se kritičko mišljenje prevodilo u dogmu suprotno je i samom Marksu. Na ovom mjestu podśećamo na riječi Marksa u prepisci sa Rugeom 1843. godine đe on kaže: Do sada su filozofi imali rješenja svih zagonetki u svom pisaćem stolu, dok je grub i prost svijet trebalo otprilike samo da otvori gubicu, pa da mu u nju ulete pečeni golubovi apsolutnog znanja. Upravo je prednost novog trenda to što mi ne sagledavamo svijet dogmatski, već samo želimo da pronađemo novi svijet kroz kritiku starog.\nDanas je otvoreno pitanje da li je Marksova ostavština pala u zaborav sa propašću komunizma, koji njemu i nije bio najvažniji predmet interesovanja. Marks je bio hroničar kapitalizma i treba ga procjenjivati prije svega na osnovu toga, pa i uprkos mnogima koji su saglasni sa Kejnsom da su Marksove ekonomske teorije „zamršena varka“. Između ostalog i zbog toga što je Marksova teorija „materijalističke koncepcije istorije“, iznijeta u Njemačkoj ideologiji (1846), danas toliko rasprostranjena da je analitičari svih političkih pogleda koriste bez ikakvih dodataka. Godine 1969. Ser Džon Hiks, britanski ekonomista i dobi tnik Nobelove nagrade, zapisao je da je Karl Marks što se tiče istorijskih teorija i dalje nenadmašan. Neobično je da se 100 go dina posle „Kapitala“ malo toga značajnog pojavilo, pisao je Hiks.\nMarks je vjerovao da način na koji društvo organizuje proizvodnju na kraju oblikuje ljudske stavove i vjerovanja. Kapitalizam je, uostalom, učinio da ljudska bića postanu robovi pohlepe. Novac je otuđena suština ljudskog rada i postojanja. Ova otuđena suština upravlja njime i on je obožava, pisao je Marks. Dalje, obezvrjeđivanje masovne kulture zbog zarade, tipično za većinu holivudske produ kcije, takođe je prvi naslutio Marks. Konačno, verzija Komunističkog manifesta koji je Marks napisao sa Fridrihom Engelsom (Engels je napisao prvu verziju), sadržavala je neke od njegovih najupečatljivijih rečenica: Istorija svih dosadašnjih društava je istorija klasnih borbi. Ono što buržoaziju stvara, prije svega su njeni sopstveni grobovi. No, pogrešna proročanstva o bliskoj propasti ka pitalizma bacila su u sjenku mnogo trajnije intelektualno dostignuće.\nKonkretno, npr. Marksovo objašnjenje u Manifestukako kapitalizam ustvari funkcioniše. Za razliku od mnogih njegovih sljedbenika on nikad nije potcjenjivao moć slobodnog tržišta.\nBuržoazija, tokom svoje vladavine od jedva 100 godina, stvorila je čvršće i veće proizvodne snage nego sve prethodne generacije zajedno. Stare nacionalne industrije su uništene ili se uništavaju iz dana u dan. Njih potiskuju nove industrije, čije uvođenje postaje pitanje života i smrti za sve civilizovane narode. Inte lektualna dostignuća pojedinih nacija postaju zajednička.\nNacionalna jednostranost i uskogrudost postaju sve više i više nemogući i od mnogobrojnih nacionalnih i lokalnih književnosti, uzdiže se svjetska planetarna književnost. Očito da je globalizaciju kao ključnu riječ dvadeset prvog vijeka i većinu njenih implikacija Marks predvidio još prije 160 godina. Još jednom, treba naglasiti da u Komunističkom manifestu, vrlo precizno i gotovo vizionarski, govori o prednostima i negativnostima globalizacije. Primjera radi, vjerno je govorio o nejednakosti bogatih i siromašnih, o tome kako rad ne smije biti tretiran kao obična roba, te bojazni da će srednja klasa biti istisnuta, uz jasnu identifikaciju da će profit preuzimati sve veći dio u odnosu na nadnice i plate, što je i realnost današnjeg globalizovanog poretka. No, postoji i mnogo toga što Marks nije mogao da predvidi, od hipotekarne krize i špekulacija sa povlačenjem mjenica do globalne ekonomske neravnoteže. Ovovremeni kapitalizam, uprkos nedostacima, daleko je od verzije koju je Marks analizirao, posebno iz razloga što njegova analiza iz toga doba nije poznavala npr.: penzijski sistem, sistem osiguranja za slučaj nezaposlenosti, zdravstveno osiguranje i zakonom propisanu zaštitu na radu. Za kraj, citirajmo još jednom Džona Kasidija koji je u zaklju čku svog članka napisao o Marksu i sljedeće: Njegove knjige će biti vrijedne čitanja dokle god kapitalizam bude opstajao. S obzirom na to da smo u uvodnom dijelu rekli da je „pitanje svih pitanja kako moderna društva mogu prevazići krizu“, podsetimo se na Marksovu izjavu iz 1842. godine u Rajnskim novinama:\nSudbina koju pitanje vremena dijeli sa svakim pitanjem koje opravdava njegov sadržaj, a samim tim i logična osnova, jeste u tome da pitanje, a ne odgovor predstavlja osnovnu poteškoću. Istinska kritika, stoga, analizira pitanja, a ne odgovore. Kao što se do rješenja algebarske jednačine dolazi čim se problem svede na svoj najjednostavniji i najjasniji oblik, tako se i do odgovora na svako pitanje dolazi kada ono postane stvarno.\nA kada je već riječ o pitanju, navedimo i ono koje nadbiskup Marks svom prezimenjaku u svojoj verziji Kapitala postavlja:\nPostoji jedno pitanje koje mi nikako ne da mira: na kraju 20. vijeka, kada je kapitalistički Zapad porazio komunistički Istok u međusobnoj borbi tih dvaju sistema, da li smo možda isuviše brzo odbacili i Vas i Vaše ekonomske teorije?\n Komentar redakcije KPS


Sve više mladih i obrazovanih ljudi odlazi ne samo iz Srbije nego i iz regiona. Šta je sve potrebno za selidbu u Nemačku?\nPotrebno je preći vrlo preciznu proceduru. Za razliku od lokalnih, medjunarodne selidbe zahtevaju dodatnu dokumentaciju pošto se radi o transportu roba koji je regulisan medjunarodnim propisima.\nsvaka kutija i komad nameštaja treba da se obeleže brojem i adekvatnom oznakom\nkutije moraju da budu dobro zatvorene\nsvaka kutija i komad nameštaja potrebno je da se unesu u spisak stvari. Brojevi moraju da se poklapaju\npre utovara stvari se mere i unose u carinsku dokumentaciju\nposle toga vozilo se na carini plombira\nza specijalne terete kao što su instrumenti, umetnička dela, dragocenosti, kućni ljubimci i sl., mora da se traži posebno odobrenje\nsva dokumentacija mora da glasi na ime osobe koje se seli. Ta osoba mora da poseduje boravišne papire koje izdaje država Nemačka\nsva potrebna dokumentacija mora da se pokaže na granici, ako fali jedan zarez nastaje zastoj, naknadne provere, a ponekada se stvari vrate nazad\nako je sve u redu vozilo odlazi na rascarinjenje, a zatim se upućuje ka konkretnoj adresi\nUkoliko planirate da se preselite bilo iz Srbije u Nemačku, ili obratno, naš najtopliji savet je da selidbu prepustite profesionalnim agencijama za selidbe.\nAgencije za međunarodne selidbe pre svega imaju veliko medjunarodno iskustvo. Ipak, mnogo važnije je znati da su selidbe iz jedne u drugu državu izuzetno komplikovane i stresne.\nPreuzeto sa: http://medjunarodneselidbe.rs/selidbe-nemacka.php\nselidba Nemačkaselidbemedjunarodne selidbeNemačka\nSelidbe BH Banja Luka\nDobar je komentar. Sve pohvale. Ima istine da je proces selidbe težak i stresan. Mnogo je to briga i obaveza. Zato ovaj posao povjerite agenciji a jedna od njih je SELIDBE BH BANJA LUKA koja će uspješno obaviti vašu selidbu. Pokrivamo cijeli ex yu region. Sedmični polasci za Njemačku, Austriju i Švajcarsku. Radimo selidbe i za ostale zemlje. Bez brige i stresa. SELIDBE BH BANJA LUKA +387 (0)65 35 00 90\n20-Jul-18 22:28:13 PM\nZna se sta....novac, nova, viza, papirologija, posao, vezare, hehe, salim se ...potrebno je gomila papirologije da se razresi i da se organizuje dobra agencija za medjunarodne selidbe, samim tim vama ostaje manje briga oko same selidbe.\n04-Oct-17 08:16:12 AM\n← Poreklo termina spa / Unutrašnja rasveta →\npoljoprivredno zemljište prozori špijunska oprema tip alkohola koji pijete acerola ulazna vrata investicija u vocnjak suplementi transprot Beograd spa centri selidba sleidba firme anita staklena klizna vrata


Markes – Genije koji je u praznoverju svoje babe pronašao zlatnu žicu - Ona MAGAZIN\nMarkes – Genije koji je u praznoverju svoje babe pronašao zlatnu žicu\n12/06/2021 autor Zoran S. Cvetković\nGabo, živeći sa bakom i dekom, zapravo je već kao dečak u svojoj glavi skladištio priče i ambijent koji će ga učiniti svetski slavnim. A da bi se razumela njegova dela, neophodno je upoznati njegov privatni život.\nPiše: Zoran S. Cvetković\nGabrijel Garsija Markes je bio mag, čarobnjak reči i virtuoz mašte. Pisao je o večnoj ljubavi, samoći, zlu i ljudima. Nemoguće je činio mogućim, izmaštano stvarnošću… O životu je govorio i pisao da je poput priče, nije važno koliko je dug, već koliko je dobar. Njegov život je bio i dug i dobar, ali kao i svaka priča on je morao doći do svog kraja.\nA kraj života latinoameričkog čarobnjaka došao je 17. aprila 2014. Tada se preselio u svoj izmaštani Makondo nobelovac Gabrijel Garsija Markes, kojeg su svi od milja zvali Gabo.\nOdmah po rođenju, otac i majka ga ostavljaju na čuvanje kod babe i dede, što će se odraziti na njegove životne stavove i čitav literarni opus\nDetinjstvo kod dede i babe\nGabo alias Gabrijel Hoze de la Konkordia Garsija Markes rođen je 6. marta 1927. u kolumbijskom gradiću Arakataka. Odmah po njegovom rođenju, otac Gabrijel Eligio Garsija i majka Luiza Santjago Markes odlaze u gradić Barankilu, gde je Gabrijel dobio posao farmaceuta. Tek rođeni Gabo ili Gabito ostaje sa majčinim roditeljima, dedom pukovnikom Nikolasom Rikardom Markesom Mejihom i bakom Trankilinom Iguaran.\nZbog tog razdvajanja dugo godina će imati vrlo distanciran odnos sa roditeljima, obeležen međusobnim nerazumevanjem. Ali, to je imalo i svoju dobru stranu. Gabo, živeći sa bakom i dekom, zapravo je već tada u svojoj glavi skladištio priče i ambijent koji će ga učiniti svetski slavnim. A da bi se razumela njegova dela, neophodno je upoznati njegov privatni život.\nGabrijel Garsija Markes je bio omiljen u narodu. Svi su ga zvali po nadimku – Gabo\nŽiva veza između istorije i stvarnosti\nNjegov deda, pukovnik Markes, bio je nepokolebljivi liberal i borac protiv svake diktature i ugnjetavanja. Slovio je za junaka tzv. Hiljadudnevnog rata, koji je bio pobuna liberala protiv diktature i klerikalizma u Kolumbiji. Međutim, on nije bio samo to. Može se reći da je bio pravi pustahija. Za njega se govorilo da u njegovoj blizini nijedna žena nije sigurna, pa je zbog toga često hvatan „na delu“ i završavao u tučama. Čak je imao i jedno vanbračno dete.\nKada mu je već bio poveren unuk na čuvanje i vaspitanje, onda je rešio da to uradi na svoj način. Govoreći o njemu, Gabrijel Garsija je ponavljao da mu deda nije nikad ispričao ili pročitao nijednu bajku. Budući da je deda bio rečit, on mu je pričao priče na osnovu pojmova iz rečnika i leksikona, uz stalno ponavljanje svojih doživljaja iz vojnih i političko-liberalnih okršaja.\nDeda je bio neka vrsta „veze između istorije i stvarnosti“. Redovno je unuka vodio u cirkus i podario mu jedno veliko otkrovenje: led. Odvodio ga je, naime, u prodavnicu američke firme „Junajted frut kompani“ gde su koristili veštački led za skladištenje banana. To „čudo“ će Markes kasnije opisati u romanu Sto godina samoće.\nZahvaljujući pričama svoje bake, stvorio je novi žanr u književnosti – magični realizam\nNepresušni izvor magičnog\nAko je deda od unuka napravio doživotnog liberala i ubeđenog levičara, baka je, možda, zaslužnija za njegov literarni stil. Bakina kuća je bila puna priča i duhova, loših ili dobrih predosećaja, predskazanja i kobnih znakova. To je, naravno, deda do kraja života pedantno ignorisao. Za baku je Gabo govorio da je „nepresušni izvor magičnog, na praznoverju i natprirodnim pojavama zasnovanog pogleda na svet“.\nUživao je u načinu na koji ona priča svoje praznoverne priče. Koliko god bi one bile fantastične i neverovatne, ona bi ih, ozbiljna u licu, pripovedala kao da se radi o nepobitnoj istini. Jasno je da je bakin stil pripovedanja našao svoje mesto u Nobelovom nagradom ovenčanom romanu Sto godina samoće.\nSetimo se samo kako u tom romanu savršeno fantastično postaje savršeno realno, a realno gubi svaki značaj. Primera radi, kada meštani izmišljenog Makonda prvi put vide led čude mu se kao „velikom otkriću našeg doba“, a kad Cigani donesu leteći tepih zanimljiv im je koliko i ciganski ringišpil.\nMarkes je dobio Nobelovu nagradu za književnost 1982. godine, što ga nije sprečilo da ostane večiti dečak i vatreni borac za pravdu\nNo, u njegovom književnom delu će naći mesto i ljubav između njegovih roditelja. Naime, kada su se njegovi roditelji zaljubili jedno u drugo, ta ljubav će razbesneti raspusnog pukovnika. On je smatrao da uštogljeni konzervativac, a uz to i apotekar, nije prikladan za njegovu kćerku. Međutim, udvaranje je bilo uporno i dugotrajno, a može se reći i maštovito: otac je u večernjim satima svirao svojoj ljubljenoj na violini serenade, pisao pesme, slao bezbroj pisama, pa je čak ljubav izjavljivao i putem telegrama.\nTo je pukovnika samo još više nerviralo tako da je jednog dana kćerku jedinicu poslao iz grada. Sve su činili da se otarase nasrtljivog mladića ali uzalud. Na kraju su se predali i dali blagoslov za venčanje. Ova tragikomična priča o udvaranju će kasnije, u donekle izmenjenom obliku, naći svoje mesto u romanu Ljubav u doba kolere.\nMarkesova supruga Mercedes Barka Pardo obećala je da će mu biti žena kada je imala 13 godina\nDogovor dvoje mladih\nU međuvremenu se Gabo seli kod svojih roditelja i kao bistar i pametan, ali dosta povučen i stidljiv, dečak sa 12 godina dobija stipendiju za školovanje u jezuitskom koledžu nadomak glavnog grada Kolumbije, Bogote.\nOtac, ponosni vlasnik sopstvene apoteke, želeo je da mu sin studira prava. Da bi udovoljio roditeljskoj želji, on 1946. upisuje studije prava u Bogoti. Tada će upoznati i svoju buduću suprugu, Mercedes Barka Pardo, koja je imala u tom času 13 godina. Dogovor dvoje mladih je bio da će se venčati kada mlađana Mercedes završi svoje školovanje. To će se dogoditi 1958.\nU međuvremenu su budućem nobelovcu dojadile pravne nauke, koje okončava 1950. Mnogo su mu interesantniji bili književnost i novinarstvo. Grozničavo se bavio delima Hemingveja, Džejmsa Džojsa, Virdžinije Vulf, a posebno Vilijama Foknera, čiji će opisi juga Sjedinjenih Država, zbog sličnosti sa njegovim rodnim krajom, na Markesa ostaviti neizbrisiv trag. On ubrzo otkriva novinarstvo kojim počinje da se bavi 1948. Ali to će biti angažovano, liberalno novinarstvo.\nZa knjigu “Sto godina samoće” Gabrijel Garsija Markes je dobio Nobelovu nagradu za književnost\nI bi knjiga…\nPrve priloge piše 1948. i 1949. za „El Univerzal“ iz Kartagine a s početka pedetih godina postaje dopisnik venecuelanskog lista „El Momento“, da bi u decembru 1957. potpuno prešao u redakciju tog lista u Karakasu. Ali zbog njegovog liberalnog pisanja dolazi u sukob sa urednikom i već naredne godine prelazi u druge novine.\nNekoliko godina kasnije, 1961, sa suprugom i malim sinom Rodrigom, kreće u obilazak juga Sjedinjenih Država ali se ne vraća u Venecuelu ili Kolumbiju, već se nastanjuje u glavnom gradu Meksika – Meksiko Sitiju, gde se tri godine kasnije rađa njegov drugi sin, Gonzalo.\nUprkos uspešnoj novinarskoj karijeri, u Markesu je tinjala želja da ostvari san koji je imao kao osamnaestogodišnjak – da napiše roman koji će se temeljiti na pričama koje je čuo u kući svojih dede i bake. Međutim, nikako nije mogao da pronađe odgovarajući ton i način na koji bi izrazio svoje ideje. Ali kako to biva, ideja je došla nenadano.\nProdao je auto i skoro sve električne aparate po kući da bi nekako prehranio porodicu i kupio ogromne količine hartije za pisanje svoje prve knjige\nNaime, kada je jednog dana išao sa porodicom kolima na izlet u Akapulko, ideja ga je naprosto udarila u glavu. Okrenuo je kola i vratio se kući. Prodao je auto i skoro sve električne aparate po kući da bi nekako prehranio porodicu i kupio ogromne količine hartije. Pisanje se oteglo na osamnaest meseci svakodnevnog rada.\nSupruga je molila za veresiju kod mesnog bakalina i pekara a celih devet meseci nisu plaćali stanarinu. I konačno je 1967. objavljen roman Sto godina samoće. Odmah je postao pravi komercijalni hit i prodat je u 30 miliona primeraka.\nHronika sedam generacija porodice Buendija u izmišljenom latinoameričkom selu Makondu očarala je svet. I ne samo to. Rođen je novi književni pravac: magični realizam. Za tu knjigu je književnik Vilijam Kenedi rekao: „To je književno delo koje bi posle biblijske Knjige postanja trebalo da pročita svaki čovek“.\nDrugovao je sa Kastrom, zbog čega je imao političkih problema. Tek mu je Bil Klinton izdao vizu za SAD\nPolitika i književnost\nMarkes će 1982. dobiti Nobelovu nagradu za književnost u čijem obrazloženju stoji da se nagrada dodeljuje „za njegove romane i kratke priče u kojima se fantastično i realno kombinuje u bogato komponovanom svetu mašte, koji oslikava život i sukobe jednog celog kontinenta.“\nNakon objavljivanja knjige Markes se sa porodicom seli u Barselonu, gde će ostati narednih sedam godina. Novostečena popularnost će ga sprijateljiti sa mnogim svetskim vođama, pa i sa Fidelom Kastrom. To prijateljstvo će izazvati najveći skandal u svetu književnosti, kada je Markesa ošamario Mario Vargas Ljosa, nazvavši ga Kastrovim dvorjaninom.\nSuzan Zontag je tražila od Markesa 2003. da raskine prijateljstvo sa Kastrom, koga je nazvala komunističkim diktatorom i osudila zbog novog talasa represije protiv političkih neistomišljenika. U svom naumu nije uspela. Svoj odnos sa Kastrom objasniće sam Markes: „Naše prijateljstvo je intelektualne prirode. Možda nije šire poznato ali Fidel je vrlo kulturan čovek. Kada smo skupa, mi uglavnom razgovaramo o književnosti.“\nZbog Markesovih prijateljstava i levičarskih stavova, američke vlasti su ga žigosale kao subverzivnog, tako da mu je tek predsednik Bil Klinton odobrio izdavanje vize za SAD.\nNovac koji je zaradio od prodaje svetskog bestselera Markes je delom poklonio levičarima u Angoli, Kolumbiji i Nikaragvi. Novčano i svojim svetskim ugledom pomogao je osnivanje organizacije HABEAS, posvećene sprečavanju zloupotreba vlasti i oslobađanju političkih zatvorenika.\nDela Gabrijela Garsije Markesa uživaju popularnost u gotovo svim zemljama sveta\nRoman za romanom\nRoman Jesen patrijarha počinje da piše 1968. i završava ga tri godine kasnije. Roman je inspirisan padom prvog latinoameričkog diktatora Markosa Pereza Himeneza. Namera mu je bila da u njemu izvrši sintezu svih latinoameričkih diktatora (zato glavni junak, „general“ u romanu nema ime), kao i da prikaže usamljenost koju donosi apsolutna vlast. Po objavljivanju romana, Gabo sa porodicom napušta Barselonu i seli se u Meksiko Siti.\nPotom će 1981. uslediti roman Hronika najavljene smrti, koji kombinuje novinarstvo, realizam i detektivsku priču. U Markesovom stilu, u ovoj knjizi odgovor na pitanje „Ko je ubica?“ dobijamo na početku, pri čemu se radnja odvija unazad.\nZatim će uslediti Ljubav u doba kolere. U nju je utkano puno elemenata iz ljubavne priče njegovih roditelja uz opasku da su se njegovi roditelji ipak venčali, a čim su to uradili, objašnjava Markes, postali su dalje literarno neinteresantni.\nIako je širom planete slavljen kao književni genije, Markesove knjige su u nekim zemljama spaljivane i zabranjivane\nBurna sudbina Markesovih knjiga\nMeđutim, priča o ljubavi dvoje starih ljudi, Fermina Daza i Florentine Ariza, je istinita i on ju je pronašao u novinama. To dvoje ljudi u osamdesetim godinama života svake godine se tajno sretalo na brodu u Akapulku. Tokom poslednjeg susreta ubio ih je jedan mornar. O tome će Markes: „Preko njihove smrti se saznalo za njihovu ljubavnu romansu. To me je fasciniralo, jer su oboje bili u braku sa nekim drugim.“\nZbog politički angažovanog romana Avanture Miguela Litina, koji se bavi represijom i ugnjetavanjem ljudi pod diktatorskom čizmom Avgusta Pinočea, doživeo je da 1986. nekoliko hiljada primeraka knjige bude spaljeno u Valparisu u Čileu. U znak protesta zbog američke podrške latinoameričkim diktatorima, nikada nije hteo da govori engleski.\nSličnu sudbinu je doživela i njegova knjiga Sećanja na moje melanholične kurve, koja govori o romansi između čoveka starog 90 godina i tek stasale devojčice. Prodaja te knjige je bila zabranjena u Iranu ali tek pošto je prodato oko 5000 primeraka iste.\nMarkes se preselio u svoj izmaštani svet 17. aprila 2014. godine\nJedna tačka u kojoj se sastaju prošlo i buduće\nNaravno, ređale su se priče, novele romani i uspesi. Voleli su ga i mrzeli, hvalili i kudili. Onda je 1999. odjeknula vest: Markes ima rak limfnih žlezda. Hemoterapija je bila uspešna i bolest je zaustavljena. Tada je počeo još grozničavije da piše. Tri godine kasnije objavio je prvi tom planirane autobiografske trilogije Živim da bih pričao priču. Ali, bolest se polako vraćala i on je postajao sve slabiji.\nU izjavi datoj 2005. će reći: „Ovo je bila prva godina u mom životu da nisam napisao ni rečenicu. S mojim iskustvom bih mogao bez ikakvih problema da napišem roman ali će ljudi shvatiti da u njemu nema mog srca.“\nNjegov mlađi brat Haime će 2012. izjaviti da Markes boluje od demencije. Umreće u 87. godini života, u Meksiko Sitiju. Na polaganju urne u Palati lepih umetnosti u Meksiko Sitiju 22. aprila, prisustvovaće, uz najuže članove porodice, samo predsednici Kolumbije i Meksika. Dan pre toga su u njegovu čast stanovnici rodnog grada Arakatake obavili simboličnu sahranu.\nIako je mnogo toga moglo biti rečeno, završimo članak Gabovim rečima: „Ono što je prošlo, više ne postoji, ono što će biti, još nije došlo. Postoji samo jedna tačka u kojoj se sastaju i prošlo i buduće. U toj tački je čitav tvoj život. Iskoristi je.“\nTagovi: Fidel Kastro, Gabrijel Garsija Markes, Kolumbija, magični realizam, Mercedes Barka Pardo, Nobelova nagrada, Pukovniku nema ko da piše, Sto godina samoće\nPoznati beogradski advokat i pisac, član Udruženja književnika Srbije. Njegova najpoznatija i najintrigantnija knjiga nosi naziv „Gebels – gospodar istinite laži“. Veoma su popularne i knjige „Neobične sudbine“ (prvi i drugi deo) i „Ljudi za sva vremena“, nastale od eseja objavljivanih iz meseca u mesec u „Ona Magazinu“. To je zbirka biografija aktera svetske istorije koje sudbina nije mazila: Marlene Ditrih, Eve Braun, Leni Rifenštal, Evite Peron, Dženis Džoplin, Federika Garsije Lorka, Virdžinije Vulf, Žorž Sand, papese Jovane, Lili Marlen, Ulrike Majnhof i drugih. Zoran je objavio i jedinstvenu knjigu o srpskim zadužbinarima „Zaveštavam na korist svog naroda“ u kojoj su zabeležena i za pokolenja sačuvana nesvakidašnje velikodušna dela naših, mahom zaboravljenih, rodoljuba.


Rusija Archives - MediaSfera\nMediaSfera Iako su tradicionalna vojna parada i druge manifestacije povodom Dana pobede u Rusiji odložene su zbog pandemije virusa korona, 9...\nMediaSfera TV kanal Spas, povezan sa Ruskom pravoslavnom crkvom, objavio je poziv za prijavu za rijaliti šou s duhovnim zaokretom koji će se od...\nMediaSfera Predsednik Rusije Vladimir Putin naredio je ruskoj vojsci da pomogne u borbi s divlјim požarima koji su buknuli širom Sibira...\nMediaSfera Uprkos pisanjue beogradskih medija da bi stranica Miroslavljevog jevanđelja, najstarijeg ćirličnog rukopisa, mogla da...\nMediaSfera Tokom posete ruskog predsednika Vladimira Putina Srbiji dogovoreno je da Srbiji bude vraćena 166. stranica Miroslavljevog jevanđelja...\nNikolaj Konstantinovič Rerih: Slikar, filozof, pisac…\nMediaSfera “Nemojte da uzalud protraćite nijedan sat svoga života!” Priredila: Gordana Radisavljević-Jočić Vest da...\nMediaSfera Sve je politika. Švajcarski reprezentativci u Rusiji svoju pobedu protiv Srbije proslavljaju albanskim gestom. Nejasno je da li će...


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Sputnjik: Koliko je Rusiji još ostalo crnog zlata?\nSputnjik: Koliko je Rusiji još ostalo crnog zlata?\nZapadni eksperti predviđaju da će nafta u Rusiji presušiti kroz 20-25 godina. Ruski činovnici i naučnici govore o 50-60 godina. Koliko Rusija zaista ima zaliha nafte?\nUoči uvođenja američkih sankcija iranskim naftašima, koje stupaju na snagu 8. novembra, u ekspertskoj zajednici se razbuktala oštra diskusija o tome ko će nadoknaditi isporuke crnog zlata koje će nedostajati na svetskom tržištu i koje države će igrati ključnu ulogu u globalnoj naftnoj industriji u narednim godinama.\nU žaru diskusija čule su se izjave vredne pažnje. Između ostalog, saudijski prestolonaslednik Muhamed bin Salman je predvideo naglo smanjenje uloge Rusije, čak i njen odlazak sa naftnog tržišta u naredne dve decenije.\n- Kroz 19 godina, Rusija će mnogo da izgubi u proizvodnji, ako ne i svih deset miliona barela nafte dnevno - obećao je princ u intervjuu "Blumbergu".\n* Saudijski princ: Rusija i Kina će do 2030. nestati sa naftnog tržišta\n* Poteći će crno zlato iz komšiluka - stižu Norvežani\nTo je izazvalo reakciju ruskih naftaša. Ministar energetike Aleksandar Novak je naglasio da je Rusija lider svetske naftne industrije i da se to neće promeniti u dugoročnoj perspektivi. Direktor "Rosnjefta" Igor Sečin takođe je negirao prognoze saudijskog princa.\n- Prema našim procenama, u doglednoj budućnosti lideri na naftnom tržištu će biti tri najveća igrača: Saudijska Arabija, Rusija i SAD - države sa različitom organizacijom industrije, različitom resursnom bazom i različitim pokazateljima rasta - rekao je Sečin.\nS druge strane, šef "Lukoila" Vagit Alekperov praktično složio sa Saudijcima: po njegovom mišljenju, proizvodnja nafte u Rusiji se nalazi na vrhuncu i već kroz nekoliko godina će početi da pada. Eksperti podsećaju da se ova kompanija uvek odlikovala pesimističnim prognozama.\nPoslednji podaci pokazuju da Rusija ima snažnu poziciju na naftnom tržištu. Kako je saopštio Centralni dispečerski zavod za gorivo i energetski kompleks, proizvodnja crnog zlata u novembru 2018. godine porasla je za 4,4 odsto na godišnjem nivou - na 48,26 miliona tona. Međutim, kolike su zaista zalihe?\nArktik krije oko 10 milijardi tona nafte\nPrema ocenama Ministarstva za prirodne resurse koji su nedavno objavljeni u izveštaju "O stanju i korišćenju sirovinskih resursa Rusije u periodu 2016-2017", ukupne rezerve nafte u zemlji za 2016. godinu porasle su za 18,8 miliona tona, a u 2017. godini su se povećale za još 146,6 miliona tona.\nKako se navodi u dokumentu, prema ekspertskim ocenama međunarodnog Društva inženjera-naftaša, ruske dokazane zalihe nafte i gasa se procenjuju na 80 milijardi barela ili oko 11 milijardi tona, što je petina svetskih zaliha.\nPrema ovim pokazateljima, Rusija je na osmom mestu u svetu.\nPritom, od sedam naftno-gasnih basena zemlje, samo su tri značajno iscrpljena: Severnokavkasko-mangišlakski (na 86,2 odsto), Ohotski (79,2 odsto) i Volgo-uralski (69,6 odsto). Zapadnosibirski - nešto oko polovine, dok su tri (uključujući priobalnu zonu) - manje od trećine.\nPrema procenama eksperata, Arktik krije oko 10 milijardi tona nafte. To znači da samo na račun severne obale, Rusija može da udvostruči zalihe nafte. Zapadni eksperti smatraju da Rusija ima zaliha nafte za još 25-30 godina, dok Ministarstvo prirodnih resursa i Ministarstvo energetike Rusije, uzimajući u obzir perspektive otvaranja novih naftnih polja, smatraju da će imati nafte još minimum 55-60 godina.\nEKONOMIJA Evo šta će sve Rusi da obore u 2017.\nEKONOMIJA Putinovo novo blago: Sigurni smo narednih 20 godina


Izvor: Gdestinacija - Arhiva vesti 29.12.2010 - Naslovi.net\nGdestinacija » Arhiva vesti za sreda 29. decembar 2010\nNajduži prekomorski most povezuje Maleziju i Indoneziju\nGdestinacija sreda, 29. decembar 2010.\nVlasti države Meleka u Maleziji planiraju da naprave najduži most preko mora na svetu koji bi spajao Meleku sa ostrvom Pulau Rupat koje pripada Indoneziji. Plan je da se napravi most dužine 43 kilometara i 8 kilometara produžetka koji bi se pružao do kopna Sumatre, preneli su azijski mediji.... »\nPopusti za aranžmane uz Marfin Travel karticu\nMarfin Travel kreditna kartica omogućuje popuste i dodatne pogodnosti pri odabiru angažmana u velikom broju turističkih agencija, među kojima su: CMC Group, Glob Metropoliten Tours, Jolly Travel, Matico Travel, Robinson, Sabra Travel, Top Tours i Unis Tours. Korisnicima Marfin Travel Visa kartice... »\nKorean Air nudi ugođaj privatnog aviona\nKorean Air debitovaće u maju 2011. sa novim Erbasom A380, koji kompletan gornji nivo ima posvećen biznis klasi. I to ne onoj standardnoj, već ekskuliznoj u kojoj će se putnici osećati kao u privatnom avionu. Novu biznis klasu u Koreanu nazivaju "Prestige Class" i sadržaće 94 sedišta koja se obaraju... »\nMobilni dostupni ispod Lamanša\nBritanski i francuski operateri na pragu su da postignu dogovor koji bi omogućio proširenje mobilne mreže na železnički tunel ispod Lamanša do početka Olimpijskih igara 2012. u Londonu. Londonski "Telegraf" piše da je odluka usledila nakon što su se britansko i francusko regulatorno telo, Ofcom i... »


25. 05. 2020. u 20:24 0 komentara 387 prikaza


Christian Schmidt zvanično novi kandidat za Visokog predstavnika u BiH\nIzvor: Radio Slobodna Evropa, 20.Jan.2021, 16:06\nKabinet Bundestaga potvrdio je u srijedu, 20. januara, zvanično kandidaturu Christiana Schmidta za poziciju visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini (BIH). To je na na svom Twitter nalogu potvrdio član Bundestaga Josip Juratović. „Pozdravljam odluku Bundes kabineta koji je potvrdio kolegu Christiana Schmidta za kandidata visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu ispred Njemačke,“ napisao je Juretić. Christian Schmidt je političar Hrišćansko-socijalne unije (CSU) i bivši ministar...\nIzvor: Nezavisne Novine, 21.Jan.2021, 08:28


Novogodišnji popust na tretmane podmlađivanja u Genesis beauty centru - Genesis beauty blog\nNovosti Novogodišnji popust na tretmane podmlađivanja u Genesis beauty centru\nNovogodišnji popust na tretmane podmlađivanja u Genesis beauty centru\nVreme darivanja je počelo. Vreme da obradujete nekoga vama dragog, ali i sebe. Vremenom za sebe. U kojem ćete usporiti vreme i ublažiti tragove koje ono ostavlja na našoj koži.\nSvesni činjenice da uz današnji tempo života nije ni malo jednostavno pružiti sebi preko potrebne trenutke opuštanja i nege, pripremili smo četiri paketa sa posebnim, novogodišnjim popustom.\nDva su namenjena regeneraciji lica, dva za osnaživanje i podmlađivanje tela.\nDo efekata mezoterapije bez iglica- odaberite Paket 1\nU njemu vas očekuju:\n2 mesolift tretmana lica\n2 mesofiler tretmana lica\nMesolift i mesofiler tretmani pripadaju aparaturnoj mezoterapiji, revolucionarnoj estetskoj metodi kojom se visoka koncentracija aktivnih sastojaka uvodi u srednji deo kože, mezoderm, aparatom, bez upotrebe iglica.\nOvim tretmanima postižete popunjavanje bora, učvršćujete kožu lica, vrata i dekoltea, kao i lifting efekat.\nUz paket dobijate i Skeyndor set koji sadrži micelarnu vodu, Power hyaluronic booster, dve ampule za lifting i dve za hidriranje. Osmislili smo ga tako da hidrodinamiku kože pospeši na prirodan način, deluje odmah popunjavajući kožu i redukujući bore.\nCena paketa sa popustom je 23.000 dinara.\nUklonite bore, očistite ten uz- Paket 2:\nDerma peel tretman lica\n4 mesobright tretmana\nUz paket dobijate i Skeyndor set koji sadrži micelarnu vodu, Power hyaluronic booster i 4 ampule- 2 za lifting i 2 za hidrataciju. On poboljšava površinsku i dubinsku hidrataciju kože, štite je od prebrzog gubitka vode koja je u hladnim danima, zbog uticaja spoljašnjih faktora, češća.\nI mesobright tretman deo je aparaturne mezoterapije. Bez bola i iglica uklonićete bore, posvetleti hiperpigmentcije, osvežićete ten i učvrstiti kožu lica i vrata. Tretmani mezoterapije su vrlo komforni, mogu da se rade u bilo koje doba godine, bez obzira na to da li je koža osunčana ili nije.\nDerma peel tretman lica deluje na svih 5 slojeva epiderma, dubinksi čisti kožu i pospešuje metabolizam kože i dovod kiseonika. Derma peel kombinuje 5 različitih piling tehnika u jednom tretmanu.\nCena paketa s popustom je 25.000 dinara.\nFit telo do kraja godine uz Paket 3\nOvaj paket namenjen je svima koji žele da se izbore sa suvišnim kilogramima, lokalizovanim masnim naslagama, celulitom, opuštenom kožom. Paket sadrži:\n3 tretmana mezoterapije iglicama\n6 tretmana limfne drenaže.\nMezoterapija celulit tretira direktno, tretman je vrlo komforan, bezbolan i kratko traje. Efekte ćete videti već nakon dva tretmana, a u kombinaciji sa zdravijom ishranom i 6 tretmana limfne drenaže, postižete temeljnu i trajnu promenu.\nLimfna drenaža je tehnika za detoksikaciju organizma i regeneraciju tkiva. Celulit koji se godinama taložio i koji je jako teško ukloniti, ovom masažom se uklanja. Specifičnim pokretima stimuliše se limfa i na taj način se višak tečnosti usmerava ka limfnim čvorovima i izlučivanjem izbacuje iz organizma.\nKombinacijom ovih tretmana, njhovim brojem i dinamikom postići ćete vidljive i kvalitetne promene u borbi sa kilogramima i celulitom, ali ćete ujedno i ojačati imunitet i postići snažan efekat detoksikacije.\nS novogodinjim popustom paket dobijate po ceni od 25.000 dinara.\nZbog visoke efinkasnosti i širokog spektra efekata Carbofit oksigenacija trenutno je najpopularniji tretman u svetu. Smatra se da je njegovom širom primenom “tajna” lepote i vitalnosti svetskih zvezda konačno otkrivena. Zahvaljujući Genesis beauty centru, efekte Carbofit oksigenacije možete da osetite i vi.\nBilo da se spremate za veliki sportski izazov, ili želite da ubrzate proces rehabilitacije, mršavljenja, da zdravo i efikasno uklonite celulit, da smanjite i redukujete strije, masnoće i povećate mišićnu masu, Carbofit je vaš snažan saveznik. Preporučuje se i tokom pripreme za proces vantelesne oplodnje.\nTelo se 45 minuta do sat vremena tretira stoprocentnim ugljen- dioksidom. Tretman je potpuno prirodan i perifernu cirkulaciju ubrzava 3 do 5 puta, što pruža brojne efekte za veliki broj indikacija.\nTokom novogodišnjeg popusta Carbofit tretman dostupan vam je u nekoliko kombinacija:\n1 za 4.500 dinara\n5 tretmana uz 15% popusta, sada je 20.400 dinara\n10 tretmana sada dobijate 20% jevtinije, za 33.200 dinara\nAkcija traje do kraja januara 2018. Dođite, da probudimo lepotu.


Nikolić je takođe rekao da mu je protivkandidat Boris Tadić čestitao pobedu telefonom.\n- Imao sam razgovor sa Tadićem, veoma kulturan i ozbiljan razgovor i hvala mu što mi je čestitao - rekao je Nikolić.\n- Ono što sam govorio, to ću i da radim. Srbija neće skrenuti sa evropskog puta i želim da zaštiti srpski narod na Kosovu i Metohiji. Ovi izbori nisu bili referendum oko toga ko će da vodi Srbiju, a ko neće, rešavani su unutrašnji problemi koje je stvorila Demokratska stranka i Boris Tadić - rekao je Nikolić.\nOn je naveo da Srbija mora da razvija privredu, mora da se oslobodi siromaštva i "bele kuge", kriminala, mita i korupcije.\n- Želim da budem predsednik svih građana Srbije i da pružim zaštitu ne samo onima koji su glasali za mene nego i Tadiću. Ovo je vrhunac moje poltičke karijere i jedan od najsrećnijih dana ne računajući one u porodici kada smo dragica (supruga) i ja slavili zajedno - poručio je Nikolić.\nOn je poželeo građanima da se ostvari sve što je obećavao u kampanji i rekao da ne želi da se Srbiji ponovi kampanja kakva je vođena protiv njega i SNS. Istakao je da ni na koga nije ljut, i da očekuje da mu čestitaju kao što je i on nekad radio.\nNikolić je rekao da u Srbiji više ne sme da bude neprijatelja, već samo političkih suparnika i dodao da će od sutra "svi ponovo biti prijatelji".\n- Razgovarao sam sa prijateljima i mnogima koji su pokušavali da obezbede pobedu drugoj strani. Mi ćemo od sutra ponovo biti prijatelji, zato što ne želim da u Srbiji bude neprijatelja, može da bude samo političkih suparnika, ali ne i neprijatelja - naveo je Nikolić.\nNikolić je poručio da će svi oni - političari sutra ponovo biti prijatelji i da želi da više nikada u Srbiji ne bude političkih neprijatelja.\nNikolić se potom našalio: "Znate u kakvoj je finoj atmosferi Tadić davao izjavu (posle saopštavanja rezultata izbora)".\n- Želim normalnu Srbiju u kojoj će i SNS i mene lično jednog dana da pobedi bolji - kazao je on.\n"Dobri odnosi sa zemljama regiona i velikim silama"\n- Imaću dobre odnose sa predsednikom Republike Srpske Miloradom Dodikom i drugim predsednicima države u regionu jer se sa ljudima koji vode države i narode, odnosi ne grade na ličnim simpatijama - rekao je on.\nNikolić je naveo da on "nema genetske predispozicije" da mrzi Hrvatsku i da je potrebno "samo da Hrvatska pokaže da je zaslužila" da bude članica EU i da reši pitanje proteranih Srba i njihove imovine.\nNajavio je i da će tražiti sastanak sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel, jer je "Nemačka glavna saveznica Srbije".\n"To je meni neprirodno, u Crnoj Gori živi mnogo građana koji se izjašnjavaju kao Srbi i njima treba omogućiti najbolje uslove za život, a njihovoj deci najbolje uslove za napredovanje i na tome ću intenzivno raditi i sa vlašću i sa opozicijom u Crnoj Gori", rekao je Nikolić.\nPristalice SNS večeras automobilima prolaze centrom Beograda, noseći srpske i stranačke zastave. Oni su kratko zastali na Terazijama, pored Gradskog odbora Demokratske stranke, podigli uvis srpske zastave i skandirali da su ostvarili pobedu.\nNa Trgu Republike, najčešćem mestu za političke skupove u srpskoj prestonici, za sada nema okupljanja građana. Tamo je, ipak, nešto povećano prisustvo policaje. Policija reguliše situaciju u centru grada, gde je prisutan i veliki broj novinarskih ekipa.\nUlicama Niša kolona automobila sa pristalicama Nikolića večeras slave pobedu.\nPredstavnici Srpske napredne stranke saopštili su da je Nikolić na području Niša, na osnovu 35 odsto obrađenog materijala, osvojio 58,78 odsto glasova, a Tadić 42,02 odsto glasova.\nPristalice naprednjaka i stranaka okupljenih oko SNS u automobilskim kolonama uz zvuke sirena slave pobedu a u Kosovskoj Mitrovici bilo je i pucnjave iz vatrenog oružja. Kolone automobila koji su okićeni stranačkim i zastavama Srbije kruže ulicama Kosovske Mitrovice i susednog Zvečana.\nPolicija je blokirala Ulicu Koste Stamenkovića u kojoj je sedište SNS, a patrola je i ispred sedišta Demokratske stranke, udaljenog 200 metara. Izborna komisija nije saopštila rezultate izbora u Leskovcu.\nStefanović: Nisam kandidat za predsednika SNS\nGojković: Do kraja mandata rasprava o Zakonu o poreklu imovine


Stilovi vodstva u kontekstu odnosa sa sljedbenicima | Repozitorij Fakulteta organizacije i informatike\nPlavec, M. (2019). Stilovi vodstva u kontekstu odnosa sa sljedbenicima (Završni rad). Preuzeto s https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:211:109121\nPlavec, Mihael. "Stilovi vodstva u kontekstu odnosa sa sljedbenicima." Završni rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet organizacije i informatike, 2019. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:211:109121\nPlavec, M. (2019). 'Stilovi vodstva u kontekstu odnosa sa sljedbenicima', Završni rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet organizacije i informatike, citirano: 16.05.2021., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:211:109121\nPlavec M. Stilovi vodstva u kontekstu odnosa sa sljedbenicima [Završni rad]. Varaždin: Sveučilište u Zagrebu, Fakultet organizacije i informatike; 2019 [pristupljeno 16.05.2021.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:211:109121\nM. Plavec, "Stilovi vodstva u kontekstu odnosa sa sljedbenicima", Završni rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet organizacije i informatike, Varaždin, 2019. Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:211:109121\nZa citiranje koristite ovu mrežnu adresu: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:211:109121\nNaslov Stilovi vodstva u kontekstu odnosa sa sljedbenicima\nNaslov (engleski) Leadership styles in the context of follower relationships\nAutor Mihael Plavec\nDatum i vrijeme pohrane 2020-04-27 08:27:41


Olimpijske igre 2032. godine biće održane u Brizbejnu - Olimpijski komitet Srbije\nOlimpijske igre 2032. godine biće održane u Brizbejnu\nNa današnjem sastanku članova Međunarodnog olimpijskog komiteta koji je održan u Tokiju pod strogim merama zaštite od infekcije virusom COVID-19, tajnim glasanjem je odlučeno da domaćin XXXV letnjih Olimpijskih igara bude grad Brizbejn u Australiji.\nOlimpijske igre se tako vraćaju u Australiju posle 32 godine i Igara u Sidneju, a prethodno je i Melburn bio domaćin, 1956. godine.\nBrizbejn je dobio 72 pozitivna glasa, od mogućih 77, čime je i zvanično odlučeno da je će Brizbejn biti domaćin Igara nakon Los Anđelesa 2028. godine.\nPredsednik Međunarodnog olimpijskog komiteta Tomas Bah je nakon izbora rekao da MOK podržava održavanje Olimpijskih igara koje su održive i ekonomski odgovorne i koje će pružiti najbolje uslove za sportiste i navijače da osete pravu atmosferu Igara.\n– Današnje glasanje je izglasavanje poverenja Brizbejnu da će obezbediti svim sportistima i navijačima događaj koji će se dugo pamtiti. Čuli smo mnogo lepih stvari o samom projektu od članova Izvršnog odbora Međunarodnog olimpijskog komiteta, kao i od čelnih ljudi sportskih federacija. Već sada imamo mnogo zainteresovanih partnera koji žele da organizuju letnje Olimpijske igre 2036. i 2040. godine. Dočekujemo početak Olimpijskih igara u Tokiju puni samopouzdanja u budućnost olimpijskog pokreta – izjavio je Tomas Bah.\nNakon XXXII letnjih Olimpijskih igara koje kroz dva dana počinju u Tokiju, igre će biti održane u Parizu 2024. godine, Los Anđelesu 2028. godine, nakon čega će novoizabrani Brizbejn biti domaćin Igara.\n21.07.2021. 21.07.2021. Letnje Olimpijske igre, Olimpijske igre\nOdržana svečana Ceremonija otvaranja Olimpijskih igara\nVečeras je na Olimpijskom stadionu u Tokiju u 20 časova po lokalnom vremenu…\nJovana Arsić se plasirala u četvrtinu finala ženskog skifa\nPrva takmičarka Olimpijskog tima Srbije koja je nastupala na Igrama u Tokiju ostvarila…


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: SNP će biti tas na vagi u Tuzima\nJOKOVIĆ PORUČIO 28. 02. 2019. 21:44 >> 21:16 9\nAko bude pravde, ponovo će odbornici SNP-a odlučivati i biti tas na vagi, nakon nedjeljih izbora u Tuzima, poručio je predsjednik partije Vladimir Joković, na završnom skupu liste "Za dobro građana Malesije – SNP Crne Gore".\nJoković je naveo da je SNP u Tuzima prisutna od nastanka partije.\n“Prisutni smo svuda u Crnoj Gori jer smo građanska partija i zalažemo se za napredak one istinske Crne Gore”, kazao je između ostalog Joković dodajući da odbornici SNP u prošlim sazivima u Tuzima nijesu vodili računa o svojim, već o interesima cijele Malesije, a svoju poziciju kada su bili prevaga u lokalnom parlamentu, koristili su za dobrobit svih.\nPotpredsjednik SNP Dragan Ivanović je govorio o akcijama SNP na socijalnom planu koje su koristile svim žiteljima tog područja i poručio građanima Tuzi i Malesije da ne dozvole da ih prevare oni drugi.\n“Glasate za svoju i budućnost svoje djece”, kazao je Ivanović.\nPredsjednik Odbora SNP Tuzi i nosilac izborne liste “Za dobro građana Mlasije” Kolja Ljujđuraj, podsjetio je da je SNP partija građanske orijentacije, partija naroda koja poštuje i čuva tradiciju, duhovne i moralne vrijednosti, poštuje različitosti i njeguje toleranciju.\n"Građani Malesije znaju da je SNP iskrena u svemu što radi, tako je bilo i do sada. Tako će biti i ubuduće, a građani će to nagraditi na predstojećim izborima. Od vazduha i lijepih želja se ne živi, zalagaćemo se za povećanje ličnih dohodaka i penzija, bolju zdravstvenu zaštitu, kvalitetnije obrazovanje i jednakost pred zakonom", podvukao je Ljuljđuraj.\nVladimir Joković Izbori u Tuzima


Kolumne: Brkić je 2011. kriminalcima i prostitutkama odavao policijske istrage\nBrkić je 2011. kriminalcima i prostitutkama odavao policijske istrage\nMILIJAN BRKIĆ, zamjenik predsjednika HDZ-a i potpredsjednik sabora, osobno je odavao tajne o policijskim istragama, i to kriminalcima i kurvama, tvrdi Nacional u najnovijem izdanju.\nBrkić je, piše Nacional, "kriminalcima i kurvama odavao informacije o policijskim istragama" još 2011. godine.\nProizlazi to, navode, iz obimnog dosjea koji je dio policijske istrage o elitnoj prostituciji u Zagrebu. Policijski istražitelji ustanovili da su kriminalci znali za policijsku akciju, a to im je dojavio ondašnji zamjenik Glavnog ravnatelja policije, današnji potpredsjednik sabora i zamjenik predsjednika HDZ-a Vaso Brkić.


EndokrinologijaHašimoto tireoiditisTrebate znati\nPostavio Redakcija Kucnilekar\t Poslednje ažuriranje Feb 13, 2016\n“Centar za regrutaciju” za ovaj sistem se nalazi u srži naših kostiju. Srž je odgovorna za proizvodnju specijalizovanih ćelija zvanih ishodne ćelije. Neke od ovih ćelija se oslobađaju u cirkulaciju radi upotrebe na drugom mestu u telu; one se nazivaju B ćelije. Druge ćelije koje se formiraju u koštanoj srži ne sazrevaju, ostaju nespecijalizovane, dok ne stignu do timusa(organ u grudnoj duplji nešto iznad srca) gde postaju specijalizovane; one se nazivaju T ćelije. Ove ćelije “vojnici”, zajedno sa drugim specijalizovanim ćelijama, formiraju timove kako bi stvorile složene odbrambene planove. Susreću se na glavnim raskrsnicama u telu, uključujući slezinu (unutar levog donjeg dela grudnog koša) i limfne čvorove. Ove tačke susreta su nalik na komandne i kontrolne centre, gde se “ćelije vojnici” pregrupišu u timove kako bi napale strane napadače.\nOve ćelije su veoma prilagodljive pri formiranju timova. U stanju su da odgovaraju na različite okolnosti i različite strane supstance, čak i na one koje nikada ranije nisu videle. Imuni odgovor na ove strance je neverovatno kreativan proces. Predstavlja jedno od istinskih čuda prirode. Strani napadači su proteinski molekuli zvaniantigeni. Ove strane ćelije mogu da budu bakterije ili virusi koji pokušavaju da razore telesni integritet. Kada naš imuni sistem uoči ove strane ćelije, ili antigene, uništava ih. Svaki od ovih stranih antigena ima zaseban identitet, koji je određen redosledom aminokiselina koje sačinjavaju njegove proteine. To je kao što svaka osoba ima različito lice. Pošto su brojne aminokiseline dostupne za stvaranje proteina, postoje bezbrojne varijacije različitih “lica”.\nJedan od osnovnih mehanizama ovog samouništavajućeg ponašanja naziva semimikrija. Neki od stranih napadača za kojima naše ćelije vojnici tragaju da bi ih uništile izgledaju isto kao naše sopstvene ćelije. “Kalupi” imunog sistema koji odgovaraju ovim napadačima odgovaraju i našim sopstvenim ćelijama. Imuni sistem zatim uništava, pod nekim okolnostima, sve što odgovara kalupu, uključujući naše sopstvene ćelije. Ovo je krajnje složen proces samo-razaranja koji uključuje mnoge različite strategije imunog sistema, od kojih sve sadrže istu fatalnu grešku da ne mogu da razlikuju “strane” proteine napadača od proteina sopstvenog tela.\nJedna od namirnica koja sadrži mnoge strane proteine koji liče na proteine našeg tela jekravlje mleko. Naš imuni sistem je uglavnom veoma pametan. Kao što vojska preduzima mere da ne dođe do prijateljske vatre, imuni sistem se stara da ne napada telo koje bi trebalo da štiti. Iako napadački antigen potpuno liči na jednu od ćelija našeg sopstvenog tela, sistem i dalje može da razlikuje naše sopstvene ćelije od napadačkog antigena. U stvari, imuni sistem može da koristi naše sopstvene ćelije kako bi vežbao pravljenje kalupa protiv napadačkog antigena, a da ne uništi prijateljsku ćeliju.\nSmanjen broj i funkcija tireocita dovodi do snižavanja nivoa hormona štitne žlezde ipovećanja izlučivanja TSH (hormon prednjeg režnja hipofize koji izaziva povećano stvaranje i oslobađanje hormona tiroksina i tironina iz štitne žlezde), što izaziva njeno uvećanje (hiperplaziju). Dolazi do infiltracije limfocitima i plazma ćelijama, a posle nastaje ožiljno tkivo jer se funkcionalno žlezdano tkivo zamenjuje vezivnim tkivom. Na taj način na kraju dolazi do fibroze i atrofije štitne žlezde. Hormona štitne žlezde je sve manje, TSH raste, T4 pada (hormon koji luči štitna žlezda).\n1. Detoksikacija. Neophodna je da bi se naš organizam oslobodio štetnih materija koje izazivaju određena zagušenja i ometanje mnogih složenih procesa; i da bi se stvorila povoljna atmosfera za oporavak i jačanje imunog sistema, bez ovoga dela programa nema izlečenja – obuhvata nekoliko metoda koje se primenjju istovremeno: čišćenje creva – metoda koja može da se radi na više načina, ali je za pacijenta „najbezbolnija“ ona sa ispijanjem koktela (1L vode + 2 isceđena limuna + supena kašika soli) 5 jutara za redom; zatim uzimanje tinktura na bazi lekovitog bilja kojima se podstiče eliminisanje antigena, izbacivanje toksičnih materija i ostalih štetnih produkata metabolizma. Kao dodatna metoda detoksikacije treba da se koristeobloge od ricinusovog ulja i belog luka koje se nanose na predeo grla (štitne žlezde).\nPored pouzdanja treba spomenuti još jednu tehniku za smirenje, a to je molitva. Molitva predstavlja komunikaciju stvorenog bića sa Bogom, ili kako Ga u nauci još nazivamo Tvorcem. Ova komunikacija je vrlo jednostavna i ne zahteva ispunjavanje nekih posebnih formi, obuka ili nekih predznanja. Blez Paskal, čuveni matematičar i fizičar je rekao: „Svaki čovek može da napravi eksperiment u svom životu. Neka ode kući i razgova sa Tvorcem samo 5 minuta. To ne košta ništa, a tih 5 minuta mu neće značiti ništa ako Tvorac ne postoji, ali ako to ne učini ceo život stavlja na kocku.“ Vršena su mnoga naučna istraživanja vezana za molitvu. Došlo se do zaključka da molitva momentalno deluje nasnižavanjne hormona stresa – adrenalina i noradrenalina, snižava krvni pritisak, opušta mišiće i povećava lučenje hormona sreće endorfina i serotonina.\nNekolicina lekara prirodne medicine u Srbiji i regionu je putem programa lečenja neizlečivih bolesti izlečila već više desetina žena koje su obolele od Hašimoto Tireoiditisa – zvanično neizlečive bolesti. Na žalost retke su osobe koje su pristale da za sobom ostave video svedočanstvo kao podstrek drugim obolelim ženama (i muškarcima) da se odluče na ovakav vid i više nego pouzdanog prirodnog načina lečenja. Jedna od tih retkih je Jelena Vojinović-Matregić koja se uspešno izlečila od ove „neizlečive bolesti“.\nZdravlje sa juga


Kako izabrati idealan poklon za muškarca? - Akov rakija\nBliže se praznici, a sa njima i večito pitanje „Šta pokloniti dragim ljudima?“. Svi mi imamo prijatelje i članove porodice koji nisu zahtevni, i koji će se obradovati šta god da im poklonite.\nAli isto tako imamo i one zahtevne prijatelje prefinjenog ukusa, za koje kupovina poklona predstavlja pravi izazov. A kada je reč o muškom prijatelju ili partneru, koji je uspešan, ostvaren, ima visoke standarde i hedonista je, onda se potraga za poklonom neretko pretvara u nemoguću misiju.\nZa dobar sat treba izdvojiti basnoslovnu sumu novca, za kvalitetan komad garderobe koji će biti po njegovim kriterijumima takođe. Ipak, postoji nešto što će ga sigurno oduševiti, a što vaš novčanik neće ostaviti praznim.\nAkov rakija - izbor hedonista\nPrvoklasno alkoholno piće nijednog hedonistu neće ostaviti ravnodušnim. Ovakvi muškarci vrlo često posebnu pažnju posvećuju tradiciji i ljubitelji su starih, tradicionalnih i kvalitetnih žestokih pića prve klase.\nNe treba ni isticati koliko im je važno da sastojci budu prirodni, i na kraju – da ukus bude takav da već nakon prve kapljice osete neponovljivo iskustvo i užitak.\nDa, pogodili ste. Možda je idealan poklon za vašeg hedonistu domaća rakija. Ali ne bilo koja! Mora biti najbolja. Mora biti Akov.\nI zato se ne dvoumite previše, već za svog hedonistu odaberite šljivu, dunju, jabuku ili čak šargarepu, jer će Akov ispuniti očekivanja i onih najzahtevnijih.\nPrevPrethodni tekstDa li znate zbog kojeg tradicionalnog srpskog pića turisti iz celog sveta dolaze u Srbiju?\nSledeći tekstKako ćemo dočekati 2021. godinu?Next


Podočnjaci i kako ih se rešiti I Prirodni tretmani I Operacija Podočnjaka\nPodočnjaci se uglavnom uspešno rešavaju ako se dobro odmorite i naspavate, ali oni koji imaju ozbiljan problem sa podočnjacima znaju da to nije baš tako jednostavno.\nPodočnjaci mogu uključivati blagu oteklinu, opuštenu kožu i/ili tamne krugove koji se prostiru oko očiju ili samo ispod očiju. Tačno je da ne izgledaju reprezentativno, ali podočnjaci su obično bezopasni i ne zahtevaju medicinsku pomoć, jer je to pojava koja se kod svakog od nas može dogoditi, pod određenim okolnostima.\nMeđutim, ako imate tamne, ozbiljne i uporne podočnjake praćene crvenilom, svrabom ili bolom, možda bi trebalo da se obratite lekaru, jer već dobro znate da ih se ne možete tek tako\nTakođe, ako primetite crvenilo, svrab ili bol na drugim delovima tela, možete imati alergijsku reakciju i svakako da vam je potrebna stručna medicinska pomoć.\nLekar bi isto tako trebalo da isključi sve druge moguće, a potencijalno opasne po zdravlje, uzroke koji mogu doprineti oticanju, kao što su bolesti štitne žlezde, bubrega ili pojedinih infekcija u organizmu.\nPodočnjaci i faktori rizika\nKod različitih osoba mogu se pojaviti podočnjaci u različitim oblicima. Pa tako kod nekoga oni mogu biti u obliku crvenila, modrica ili samo kao opušteno tkivo locirano ispod očiju. Dok starite, strukture tkiva i mišići koji podupiru kapke oslabljuju sa gubitkom kolagena. Ovo slabljenje tkiva može uzrokovati da koža počne da se opušta.\nMasnoća koja se obično nalazi u području oko očiju može se premestiti u područje ispod očiju, akumulirati tečnost i učiniti područje ispod očiju natečenim.\nNeki faktori koji mogu da izazovu podočnjake uključuju:\n– Zadržavanje tečnosti usled promene vremena,\n– nivoa hormona,\n– konzumiranje slane hrane,\n– nedovoljno sna,\n– dermatitis naročito ako je nadutost popraćena crvenilom i svrabom\n– i nasleđe.\nPodočnjaci su česta pojava u starosti, ali se sve više javljaju i kod mladih, pre svega usled nezdravog načina života. Odlazak na spavanje u kasnim satima (nedovoljno sna), pušenje,\nkonzumiranje alkohola, nezdrava ishrana i slične loše životne navike.\nPodočnjaci su obično isključivo kozmetička briga i retko znak ozbiljnog zdravstvenog stanja. Oni nisu razlog za paniku, ali ih ne treba ni zanemariti, već studiozno razmotriti sve moguće uzroke njihovog nastanka. Dakle, ako niste u stanju da sami otkrijete uzrok nastanka svojih podočnjaka, obratite se lekaru koji vam u tome može pomoći.\nSa druge strane, dobro je znati da postoje i prirodni lekovi, kao što su recimo hladni oblozi, koji vam mogu pomoći u poboljšanju izgleda podočnjaka.\nMogući načini da se rešite podočnjaka?\nPodočnjaci nastaju usled loše terapije lekovima\nAko mislite da su vaši podočnjaci i kesice ispod očiju prouzrokovani alergijom na lekove koje koristite, posavetujte se sa lekarom da koristite lekove protiv alergije ili da vam se promeni već postojeća terapija.\nEvo kako se rešiti podočnjaka\nRazličiti tretmani koji se inače primenjuju protiv bora oko očiju se takođe koriste kako bi se poboljšao izgled podočnjaka. To uključuje laserski tretman, hemijski piling i filere, koji mogu poboljšati tonus kože, zategnuti kožu i smanjiti kesice ispod očiju. Način života i prirodni lekovi koji vam mogu pomoći da se rešite podočnjaka.\nSledeći saveti mogu vam pomoći da smanjite ili čak potpuno uklonite podočnjake:\nAko želite da se rešite podočnjaka koristite hladne obloge. Navlažite čistu krpicu\nhladnom vodom. Dok sedite, nanesite vlažnu krpu na kožu ispod i oko očiju nekoliko\nminuta koristeći blagi pritisak.Kada su u pitanju hladne obloge, mogu da posluže i hladne kašike, kriške krastavca, ili\nčak ohlađene vlažne kesice čaja sa kapljicom eteričnog ulja lavande. Ovde treba naglasiti\nda je hladna temperatura ono što ovaj prirodni lek za podočnjake čini efikasnim!\nSmanjite unos tečnosti pre spavanja i smanjite količinu soli u ishrani. Ovo će smanjiti\nzadržavanje tečnosti koja može izazvati kesice ispod očiju.\nNemojte da pušite. Pušenje može pogoršati problem podočnjaka!\nOsnovna preporuka koju ćete dobiti kada se pitate kako se rešiti podočnjaka glasi –\nnaspavajte se. Za većinu odraslih, 7-9 sati je dobar i kvalitetan san.\nSpavajte sa blago podignutom glavom. Možda će vam pomoći da ubacite dodatni jastuk\nili podignete uzglavlje vašeg dušeka. Na taj način sprečavate nakupljanje tečnosti oko\nočiju dok spavate. Tamni krugovi uzrokovani zadržavanjem tečnosti u donjim kapcima\nobično nestaju kada ustanete.\nUklonite šminku pre odlaska u krevet. Ostavljanje šminke na očima može iritirati oči,\nizazivajući natečenost – i eto podočnjaka. Zato uvek pazite da pažljivo skinete šminku sa\nOgraničite ili eliminišite alkohol. Alkohol dehidrira telo i kožu, a ova dehidracija može da dovede do toga da osetljiva oblast oko očiju izgleda loše. Umesto toga, pijte dosta vode.\nKoristite prirodnu kremu za negu predela oko očiju. Bilo bi poželjno da ova krema sadrži\neterično ulje tamjana, aloe vera gel, šea puter, kokosovo ulje, vitamin E. Ovi sastojci će\npomoći u smanjenju upale i regeneraciji kože, što vam svakako može pomoći da se\nPojačajte unos kolagena u ishrani. Kolagen je najrasprostranjeniji protein u telu, a nalazi se i u koži. Kolagen obezbeđuje koži snagu i elastičnost, i pomaže da se zamene odumrle\nćelije kože. Proizvodnja kolagena prirodno počinje da se usporava sa starenjem, a ovaj\nproces upravo i dovodi do pojave podočnjaka. Stoga povećanje nivoa kolagena može pomoći vašoj koži da izgleda čvršće, glatkije i pomaže vašim ćelijama kože da se normalno regenerišu. Probajte piletinu ili dodatak kolagena, kao što je kolagen protein u prahu, kako biste povećali unos kolagena.\nDa li operacija može pomoći da se rešite podočnjaka?\nZa uporne ili uznemirujuće natečene podočnjake, koji se ne povlače sami od sebe i ne mogu se rešiti nikakvim prirodnim metodama, operacija očnih kapaka može biti opcija.\nDakle, zavisno od toga šta uzrokuje podočnjake, operacija kapaka (blefaroplastika) može bitiopcija lečenja. U ovom slučaju, tokom blefaroplastike, plastični hirurg uklanja višak masnoće\nkroz rez u prirodnom naboru gornjeg kapka ili unutar donjeg kapka.\nZatim se koža ponovo spaja sa sitnim rastvorljivim šavovima, koji za sobom ne bi trebali da ostavljaju upadljive ožiljke.\nUkoliko su vam potrebne detaljnije informacije pozovite telefon servisa Atlas opšte bolnice i zakažite konsultacije kod lekara ili estetskog hirurga: +381 11 785 88 88.