LED rasveta | Tagor Electronic\nsreda, 20 jun 2018\nSvetlosni izvor sastoji se od jedne ili više odabranih LED dioda povezanih i kontrolisanih u struji i temperaturi, koje garantuju nezamislivu autonomiju u poređenju sa bilo kakvom drugom sijalicom. Zahvaljujući neprestanom tehnološkom napretku, LED rasveta ima veliku primenu u širokom spektru područja bilo da se radi o funkcionalnoj ili dekorativnoj rasveti. Zbog svog inovativnog dizajna i tehnologije koja garantuje visok kvalitet svetlosti uz nisku, ekološki orjentisanu potrošnju energije, predstavljaju najefikasnije svetlosno rešenje za svaki ambijent. Posebna prednost ovih proizvoda je u njihovoj apsolutnoj prilagodljivosti individualnim željama klijenata i širokom spektru standardnog programa i visokom kvalitetu izrade uz dugogodišnju garanciju proizvođača.\nLED izvori imaju dug životni vek – traju do 50 puta duže od klasičnih sijalica. Takođe, LED izvori nisu izloženi iznenadnom pregorevanju. Oni, isto tako, ne prestaju funkcionisati, oni postepeno tokom životnog veka padaju u performansama, dakle, ekstremno visoko su pouzdani. LED izvori su takođe bolji i u pogledu energetske efikasnosti i težine. Ukratko, LED izvori su neuporedivo bolje rešenje u poređenju sa sijalicama sa užarenom niti i predstavljaju optimalan izbor za funkcionalnu i dekorativnu rasvetu. U poređenju sa ostalim svetlostnim telima, LED izvori su bolji u pogledu pouzdanosti tokom životnog veka, dužini životnog veka, štetnih supstanci, pakovanja i težine.\nMeđu nebrojeno mnogo prednosti LED-tehnologije u odnosu na tradicionalnu rasvetu, ističemo:\nenergetsku uštedu potrošnje do 90%\nprosečan vek trajanja između 10 i 20 godina, što je oko 100 puta više od uobičajenih sijalica\nsmanjenje troškova održavanja za 90%\nemitovanje toplote do 50°C predstavlja smanjenje od 80% u odnosu na halogenu rasvetu (što utiče na značajnu ekonomsku uštedu u klimatizaciji zbog zagrejavanja prostora, te tako i izbegavanje šteta prouzrokovanih pregrejavanjem)\njednostavno i brzo postavljanje, zamenjujući samo rasvetno telo, garantuje mogućnost rešenja za svaku upotrebu, primenjivo u svim ambijentima i u svim uslovima\nznačajna ušteda prostora prilikom instalacije\nekskluzivnost rasvetnih efekata vidljivih danju, a iznenađujućih noću (jasna svetlost - sjajno bela 4000°K-5000°K, svetlost boje slame - srednje topla 3800°K - 3600°K, svetlost tople boje 3000°K, višebojna RGB)\nenergetski je daleko korisnija od konvencionalne rasvete\nne emituje IR ili UV zrake\ntrenutno ponovno paljenje\nnema poznatih opasnosti kod odlaganja (bez žive, olova, štetnih gasova,...)\notpornija na vandalizam od konvencionalnih izvora svetlosti\nusmereni izvor, koji omogućuje korisniji plasman svetla\npotpuna IP zaštita\nU raspravi o iskoristivosti energetskih izvora Evropske unije svi su se usaglasili da je štednja energetskih izvora nužna, a svaki dan odlaganja takve štednje, velika je greška. Svaki pojedinac može snažno uticati na štednju energije u svakodnevnom životu. Prihvaćene su i stupile na snagu nove odredbe evropskog energetskog zakonodavstva koje se odnose na iskoristivost energije. Inicijativa za korišćenje štednih sijalica, tek je jedna u moru sličnih koje su svetlo dana ugledale nakon što su objavljene studije sa alarmantnim prognozama o promeni klime. Domaćinstva su najveći pojedinačni potrošač energije u Srbiji, čak oko 30% od ukupne neposredne potrošnje. Povećanjem svesti građana o mogućim uštedama i mi možemo direktno uticati na potrošnju energije.\nNaš katalog komponenti za LED rasvetu možete pogledati ovde.\n- LED i power LED lampe (Seoul, Avago, Osram)\n- Power LED moduli (Citizen)\n- Optika za LED rasvetu (Khatod, Carclo, Fraen)\n- Hladnjaci i kućišta ekstrudirani, paste i lepkovi\n- Štampane ploče sa metalnim jezgrom\n- IC za konvertore\n- Napajanja za LED rasvetu (Supertex, TI, Maxim, Cypress, ONS itd)\n- AC/DC, DC/DC moduli sa ili bez dimovanja (Mean Well, Recom, Excelsys, Deutronic)\nCopyright © 2010-2013 Tagor Electronic Prijava za Newsletter


Nova Škoda Scala vRS | GRADACAC.com\nNova Škoda Scala vRS\nŠkoda je prilikom promocije modela Scala saopštila da će najjači motor u tom modelu (bar na početku) biti 1.5 TSI turbo benzinac sa 150KS, ali neke vijesti nagovještavaju da je kasnije moguća i sportska Scala RS.\nNe treba zaboraviti da je Škoda i najavila Scalu sa Vision RS conceptom koji je imao plug-in hybrid pogon sa 1.5 TSI benzincem i elektormotorom (sa ukupno 245KS). Zvanično još uvek nije ništa odlučeno ali je potvrđeno da je Scala RS u razmatranju i da je jedna od mogućnosti da eventualni seriski model dobije upravo hibridni pogonski sistem (vjerovatno opet kombinacija 1.5 TSI benzinca i elektromotora).\nKako bilo, pred nama je nezvanični render eventualne Scale RS koji je uradio britanski magazin Auto Express i koji je za takav automobil predvidio crne retrovizore, aero body kit, crnu masku, crne alu točkove, crvena kočiona klješta…\nTakođe, u RS paketu bi se našli i sportski podešeno oslanjanje, jače kočnice, sportski izduvni sistem, kao i dotjerani enterijer sa sportskim sjedištima, volanom i pedalama.\nThe post Nova Škoda Scala vRS appeared first on AUTOMOBILI.BA.


Časopis Industrija :: Globalni “plastični” trendovi\nProizvodnja plastike na globalnom nivou premašila je proizvodnju svih drugih materijala. U periodu od malo više od pola veka proizvodnja ovog materijala rasla je velikom brzinom. Tako, u 1950. godini proizvedeno je 2 miliona tona, da bi u 2015. godini godišnja proizvodnja plastike dostigla čak 322 miliona tona.\nDa je plastika postala jedan od najznačajnih materijala na početku 21. veka pokazuje činjenica da je, za samo poslednjih petnaestak godina, proizvedena čak polovina od ukupno proizvedene plastike do sad. Globalno je kumulativno proizvedeno 8.3 milijarde tona plastike, a procenjuje se da je od toga već tri četvrtine, odnosno 6.3 milijarde tona, postalo otpad.\nRazlog zbog kojeg većina proizvedene plastike završava kao otpad jeste sama namena plastičnih proizvoda. Naime, više od pola plastičnih proizvoda koristi se jednokratno ili u vrlo kratkom periodu. Čak 40% plastike u svetu se koristi za pakovanje. To znači da gotovo polovina plastične ambalaže vrlo brzo nakon proizvodnje i korišćenja završava kao otpad, jer nije dizajnirana da ima upotrebnu vrednost u dužem periodu.\nUpravljanje ovolikom količinom otpada predstavlja veliki izazov. Svetski ekonomski forum procenjuje da je u 2013. godini samo 14% plastičnog otpada prikupljeno za reciklažu (samo 2% je reciklirano u plastiku istog ili sličnog kvaliteta).\nVeliki deo (40%) globalnog plastičnog otpada završava na deponijama, pri čemu se gubi mogućnost reciklaže i produženog korišćenja već proizvedene vrednosti, dok čak 32% plastičnog otpada završava u životnoj sredini (najčešće u rečnim tokovima, morima i okeanima) bez ikakve kontrole.\nKad Kina zatvori vrata za otpad\nDevedesetih godina prošlog veka Kina je bilo pogodno tržište za profitabilnu upotrebu plastike kroz proizvodnju novih proizvoda za prodaju i izvoz. Za zemlje koje su izvozile plastični otpad to je značilo mogućnost da se oslobode ovog otpada i da spreče da isti završi na deponiji ili spalionici.\nMeđutim, krhkost globalnog sistema koji zavisi od jedne zemlje uvoznika počela je da se pokazuje 2010. godine, kada je Kina počela da uvodi strožije zahteve za uvoz plastike, težeći za manjom kontaminacijom plastičnog otpada.\nKulminacija se desila 2017. godine kada je ova zemlja novom uvoznom politikom potpuno zabranila uvoz neindustrijskog plastičnog otpada (samo u 2016. godini Kina je uvezla polovinu ukupno raspoloživog plastičnog otpada za reciklažu – od ukupno 14.1 miliona tona plastičnog otpada koje su izvezle 123 zemlje, Kina je uvezla 7.35 miliona tona iz 43 zemlje).\nTako je ova situacija uticala na usložnjavanje problema plastičnog otpada koji se gomila u zemljama izvoznicama. Stoga mnoge zemlje sada teže da implementiraju principe cirkularne ekonomije, kao i da unaprede svoje reciklažne kapacitete.\nZdravstveni i ekološki izazovi upotrebe plastike\nZbog proizvodnje bazirane na fosilnim gorivima i korišćenja aditiva (pigmenti, učvršćivači i sl.), kao i zbog neadekvatnog načina upravljanja plastičnog otpada, plastika predstavlja jednu od najvećih pretnji za životnu sredinu i zdravlje ljudi u ovom veku.\nPrema najboljim procenama do sada u okeanu je akumulirano 150 miliona tona plastičnog otpada, od čega 23 miliona tona čine različite hemikalije i toksini koji se plastici dodaju kao aditivi za pospešivanje karakteristika.\nProcenjuje se, da će bez adekvatne akcije, do 2050. godine u okeanima biti više plastike nego ribe.\nNaš poznati genetičar Miodrag Stojković nedavno je objavio da je sa svojim međunarodnim timom završio dvogodišnju studiju uticaja plastika na rani ljudski razvoj. Zaključak ove, po svemu sudeći prve ozbiljnije studije o štetnom dejstvu plastike na čoveka, je da mikroskopski vidljiva plastika ima negativan uticaj na “sterilitet, implantaciju embriona, abnormalni razvoj oka, pluća, srčanih zalistaka, kardiovaskularna oboljenja…”\nVezano za klimatske promene i uticaj sektora proizvodnje plastike, neophodno je istaći da emisije štetnih gasova proističu iz same proizvodnje, kao i kroz proces spaljivanja i dobijanja energije iz plastičnog otpada. Ukoliko se nastavi sadašnji trend potrošnje plastike, emisije iz ovog sektora do 2050. godine mogu da porastu na blizu 15% ukupnog projektovanog budžeta za emisije ugljen-dioksida koji omogućava zaustavljanje rasta globalne temperature prema Pariskom sporazumu.\nUpravljanje plastikom u Evropskoj uniji\nPlastika ima značajnu ulogu u Evropi. Prema godišnjem izveštaju evropske Asocijacije proizvođača plastike Plastics Europe za 2018. godinu u Evropi se proizvodi 18,5% ukupne plastike (64 miliona tona). Evropa je tako drugi region po količini proizvedene plastike, odmah iza Azije koja doprinosi svetskoj proizvodnji ovog materijala sa čak 50,1%.\nDoprinos sektora plastike ima takođe i značajnu ekonomsku ulogu. Izveštaj Asocijacije navodi da ovaj sektor doprinosi evropskoj ekonomiji sa 1,5 miliona ljudi zaposlenih u oko 60.000 kompanija koje stvaraju ukupan obrt od 350 milijardi evra.


Piksi pravi kaznenu ekspediciju! | Radio Televizija BN\nPiksi pravi kaznenu ekspediciju!\nTošić, Dembele, Zahavi i - Marek Hamšik! Guangdžou R&F ponudio Napoliju 30. 000. 000, slovačkom vezisti 10. 000. 000 po sezoni!\nFudbal 31.01.2019 | 09:00\nMogli su da ga prodaju “million” puta do sada, ali svi milioni sveta nisu bili dovoljni. Međutim, Napolijev gazda Aurelio de Laurentis je pragmatičan čovek, a Marek Hamšik u junu slavi 32. rođendan. I teško da će Napolitanci dobiti šansu kakvu im sada pruža Dragan Stojković Piksi, barem ako gledamo iz finansijskog ugla.\nPiksijev Gvangdžou R&F je naime Napoliju ponudio oko 30.000.000 evra na ime obeštećenja, a samomHamšiku trogodišnji ugovor vredan oko 10.000.000 po sezoni!\nIli da predstavimo to drugačije: za novac koji bi u Kini zaradio za te tri sezone u Napoliju bi morao da igra punih osam i po godina pošto mu je na San Paolu plata 3.500.000 evra.\nSad, jeste da se i sa 3.500.000 evra godišnje lepo živi, ali nije to mala razlika. S obzirom na Juventusovu dominaciju u Seriji A izgleda se i Hamšik pomirio da njegova karijera neće ostati upamćena po trofejima koliko po privrženosti Napulju. Ali sve ima svoj rok, pa je možda sada vreme za novu avanturu.\nAko bi Piksi i uspeo da dovede Hamšika na raspolaganju bi imao zaista moćnu legiju stranaca za uslove u Kini: Musa Dembele (ovog januara ga je doveo iz Totenhema za 13.000.000 evra), Eran Zahavi, našDuško Tošić (nudi mu Guangdžou R&F novi ugovor i platu od 8.500.000 po sezoni) i Marek Hamšik! S tim da samo trojica smeju u istom trenutku na teren. Brazilci Žunior Urso i Renatinjo verovatno bi dobili ispisnice ako bi svi pobrojani i ostali u klubu.\nŠto se tiče Napolija, oni bi verovatno sav novac od Hamšikove prodaje usmerili ka Viljarealu sa idejom da dovedu 22-godišnjeg Pabla Fornalsa i dobiju vezistu za narednu deceniju.\nGvangždou je inače danas potpisao ugovor i sa izraelskim ofanzivnim veznim Dijom Sabom koga je za 4.370.000 evra doveo iz Hapoel Ber Ševe. Međutim, ne bi bilo prvi put da Piksijev tim nekog dovede pa ga čim pronađe boljeg odmah prosledi na pozajmicu.


CENTAR ZA RAZVOJ KARIJERE - Visoka škola socijalnog rada\nPrvi razgovor za posao svakako je izvor brojnih nedoumica, nelagodnosti, pitanja, a povrh svega i treme. Kako bismo prevazišli ove probleme, na našoj radionici organizovali smo simulaciju razgovora za posao. Nakon početne obuke o kljucnim pitanjima koja se postavljaju od strane poslodavca, savetima o gestikulaciji, mimici (neverbalnoj komunikaciji koja je pored verbalne takodje bitan faktor u odabiru kandidata) nacinu oblačenja i mogućim scenarijima odgovora( poželjnim i nepozeljnim), koji svakako zavise od situacije do situacije, ali smo ovom prilikom obradili najkarakterističnije, studenti prve godine smera Okupaciona terapija metodom igranja uloga bili su poslodavci i zaposleni.\nCentar za razvoj karijere Visoke škole socijalnog rada, formiran je sa osnovnim ciljem pomoći i unapređivanja mehanizama koji studentima omogućavaju efikasnije građenje obrazovnih profila, definisanje vlastitih sklonosti i targetiranja potencijalnih radnih mesta na tržištu rada. Centar ima ulogu svojevrsnog medijatora u procesu zasnivanja intenzivnije komunikacije između privrednih subjekata, privante inicijative, nevladnih organizacija i svih ostalih subjekata koji egzistiraju na tržištu rada i studentske populacije ( sadašnjih i diplomiranih studenata).\nUsluge centra za razvoj karijere:Centar svoje aktivnosti bazira na tri temeljne usluge koje predstavljaju početak kontinuiranog rada sa studenskom populacijom, a sve u cilju njihove kvalitetnije socio-ekonomske integracije na tržište rada . To su: karijerno vođenje, karijerno informisanje i karijerno savetovanje I program praksi.\nKаrijerno vođenje podrazumeva nizove аktivnosti koje pomažu studentima, dа identifikuju sopstvene sposobnosti, kompetencije i interese, dа donesu odluke koje se tiču njihovog obrаzovаnjа, osposobljаvаnjа i buduće profesije.\nKаrijerno informisаnje obuhvata sve informаcije neophodne zа plаnirаnje, postizаnje i održаvаnje zаposlenosti i volontirаnjа.Uključuje i informаcije o zаnimаnjimа, veštinаmа, kаrijernim putevimа (putevimа u reаlizаciji profesionalnih kаrijera), aktuelnim trendovimа i stаnju nа tržištu rаdа , obrаzovnim progrаmimа i mogućnostimа koje se nude u obrаzovnim institucijаmа i perspektivаmа profesija i poslovа.\nKаrijerno sаvetovаnje pomаže studentima dа rаzumeju vlаstite ciljeve i аspirаcije, sopstveni identitet, donose odluke utemeljene nа informаcijаmа, posvete se аktivnostimа i uprаvljаju promenаmа u budućim profesionalnim angažovanjima. Svaki oblik kаrijernog sаvetovаnjа direktno je uslovljen potrebom studenata zа zаpošljаvаnjem u okvirima obrazovanih profila i struka, kаo i brojem i vrstаmа bаrijerа koje morаju dа se sаvlаdаju dа bi se nаšlo prаvo zаposlenje ili rаzvilа profesionalna kаrijerа.\nNaš zajednički cilj je omogućavanje studentima adekvatan nivo pripremljenosti kako bi preuzimali odgovornost za sopstvene planove, akcije, izbore i stvorili uslove socio-ekonomsko napredovanje. Odnosno, da studenti rade na razvoju ličnih veština u stimulativnom ambijentu organizovanom i pripremljenom od strane Karijernog centra.\nUloge Karijernog centra\n1.Stimulisanje ličnog razvoja studenata ; samoprocenom, samoopredeljenjem i ličnim napretkom u obrazovanju\n2.Neposredno praćenje i informisanje o mogućnostima za usavršavanje i zapošljavanje;\n3.Planiranje i upravljanje vlastitom karijerom;\nProgrami Karijernog centra imaju naglašenu obrazovnu komponentu, obraćaju i namenjeni su prvenstveno razvoju njihovih veština i talenata, kao i stimulisanju mogućnosti za upravljanje karijerom. Programi Karijernog centra realizuju se kroz: predavanja; radionice; seminare; obuke; samostalno učenje; učenje na daljinu.\n1. Razgovor za posao (učenje o tome šta obuhvata uspešna priprema za razgovor za posao, kako se efikasno predstaviti, koja pitanja su uobičajena na razgovoru za posao, koje su najčešće greške na razgovoru za posao,simulacija razgovora;)\n2. Pisanje cv\n3. Priprema za javni nastup (trema ,verbalna i neverbalna komunikacija)\n4. Aktivno traženje posla (učenje o strategijama i veštinama aktivnog traženja posla/ prakse), nastavak studija, participacija u programima mobilnosti i stipendije (predavanja koja imaju za cilj upoznavanje studenata sa postojećima resursima i osposobljavanje da samostalno pretražuju i konkurišu za različite programe ili stipendije )\n5. Socijalno umrežavanje (veštine razvijanja mreže kontakata značajnih za profesionalni razvoj);\n6. Meke veštine – npr. veštine komunikacije, veštine prezentovanja, veštine timskog rada, veštine organizovanja i upravljanja vremenom,\n7. Metode i tehnike učenja;\nProgrami praksi i volonterskog rada\nSPORAZUMI O POSLOVNOJ SARADNjI VISOKE ŠKOLE SOCIJALNOG RADA\n1 CENTAR ZA ZAŠTITU ODOJČADI, DECE I OMLADINE\n2 FSS-FONDACIJA SOLIDARNOSTI\n3 GERONTOLOŠKI CENTAR SUBOTICA\n4 GC ZA SOCIJALNO PREDUZETNIŠTVO\n5 LOGOMEDIKA DOO\n6 CRVENI KRST ČUKARICA\n7 UNIVERZITET CRNE GORE FPN\n8 OSNOVNA ŠKOLA „MIODRAG MATIĆ“\n9 INSTITUT ZA MENTALNO ZDRAVLjE\n10 GRUPA 484\n11 KREATIVNO EDUKATIVNI CENTAR\n12 CENTAR ZA SOCIJALNI RAD JAGODINA\n13 ZAVOD ZA VASPITANjE DECE I OMLADINE BEOGRAD\n14 GEROTOLOŠKI CENTAR JAGODINA\n15 CENTAR ZA SOCIJALNI RAD „ĆUPRIJA“ ĆUPRIJA\n16 DOM ZA DECU I MLADE SREMČICA\n17 SREDNjA ZANATSKA ŠKOLA BEOGRAD\n18 CENTAR ZA SOCIJALNI RAD VRŠAC\n19 CENTAR ZA SOCIJALNI RAD BELA CRKVA\n20 CENTAR ZA SOCIJALNI RAD PLANDIŠTE\n21 NVO KOKORO – BOR\n22 CENTAR ZA PORODIČNI SMEŠTAJ I USVOJENjE BEOGRAD\n23 PREDŠKOLSKA USTANOVA” PAMETNICA DIPLOMAT“\n24 OSNOVNA I SREDNjA ŠKOLA „VOŽD“ BEOGRAD\n25 CENTAR ZA SOCIJALNI RAD PARAĆIN\n26 CENTAR ZA SOCIJALNI RAD SVILAJNAC\n27 CENTAR ZA SOCIJALNI RAD KRALjEVO\n28 CENTAR ZA SOCIJALNI RAD VRNjAČKA BANjA\n29 DOM“GVOZDEN JOVANČIČEVIĆ“ VELIKI POPOVAC\n30 ADVENTISTIČKI RAZVOJNI I HUMANITARNI RAD „ADRA“\n31 DOM ZDRAVLjA „ DOBRIVOJE GER POPOVIĆ“ ALEKSANDROVAC\n32 CENTAR ZA SOCIJALNI RAD „ DANILOVGRAD“ DANILOVGRAD\n33 JU ZAVOD „KOMANSKI MOST“ GORNjA GORICA“ PODGORICA CRNA GORA\n34 CENTAR ZA BRIGU O STARIMA I DECI SVILAJNAC\n35 CENTAR ZA SOCIJALNI RAD BLACE\n36 DOM ZA SMEŠTAJ ODRASLIH TRBUNjE – BLACE\n37 CENTAR ZA SOCIJALNI RAD NOVI PAZAR\n38 CENTAR ZA RAZVOJ LOKALNIH USLUGA SOC.ZAŠTITE VRANjE\n39 J.U. DOM STARIH GRABOVAC RISAN CRNA GORA\n40 JU DEČJI DOM „MLADOST“ BIJELA – BIJELA BB,CRNA GORA\n41 REPUBLIČKI ZAVOD ZA SOCIJALNU ZAŠTITU\n42 DOM ZA LICA MENTALNO OMETENA U RAZVOJU TUTIN\n43 JU CENTAR ZA SOCIJALNI RAD NIKŠIĆ\n44 II GRADSKI CENTAR – RUSKA 4 BEOGRAD\n45 GERONTOLOŠKI CENTAR KNjAŽEVAC\n46 CENTAR ZA SOCIJALNI RAD ARILjE\n47 CENTAR ZA SOCIJALNI RAD OPŠTINE BAČKA TOPOLA I MALI IÐOŠ\n48 SPECIJALNA BOLNICA ZA PSIHIJ. BOLESTI DR SLAVOLjUB BAKALOVIĆ VRŠAC\n49 CENTAR ZA PRUŽANjE USLUGA SOCIJALNE ZAŠTITE KIKINDA\n50 GERONTOLOŠKI CENTAR MARIJE BURSAĆ\n51 DOM ZA DUŠEVNO OBOLELA LICA ČURUG\n52 CENTAR ZA SOCIJALNI RAD GRADA ZRENjANINA\n53 PREDSKOLSKA USTANOVA “KUĆA MALIH STOPALA”, ZVEZDARA\n54 DOM ZA SMEŠTAJ STARIH LICA”ANDREA”,ZEMUN\n55 CENTAR ZA OSOBE SA INVALIDITETOM,KRAGUJEVAC\n56 KLINIKA “REA MEDICA”,BEOGRAD\n57 OSNOVNA SKOLA MONTESSORI,BEOGRAD\n58 SIGURNA KUCA,ZRENJANIN\n59 OPSTINA ZVEZDARA VOLONTERSKI SERVIS\n60 CARITAS ŠABAC\n62 HLEB ŽIVOTA BEOGRAD\nVisoka škola socijalnog rada, Terazije 34, Beograd\nKoordinator Centra: doc dr.Ana Grbić, ana.grbic@asp.edu.rs\nStručni saradnik Centra: ma Mina Simatković, mina.simatković@asp.edu.rs\nPoziv za angažman studenata na projektu 2021\nPoziv za angažman studenata na projektu slepa lica 2021


Planinarski savez BiH/FBiH » Poziv za certificiranje učitelja planinarstva\nPoziv za certificiranje učitelja planinarstva\n14 Mart u sekciji Novosti, Obavijest, Poziv\nU cilju stvaranja kadrovskih uslova za pokretanje planinarskih škola u interesu osnovnog obrazovanja planinara radi organizovanog rada u planinarskoj organizaciji i istovremeno stvaranje jednoobraznog vaspitnog sistema školovanja Upravni odbor Planinarskog saveza na XIII sjednici održanoj 14.07.2016. godine donio je odluku o certificiranju učitelja planinarstva, a na XVII sjednici održanoj 18.02.2017. godine produžio rok za prijave do daljnjeg.\nCertificiranje učitelja planinarstva mogu da konkurišu isključivo stručna lica:\nInstruktori svih specijalnosti Planinarskog saveza\nPripadnici specijalističkih zanimanja kao što su vodiči, alpinisti, speleolozi, orijentacisti i gorski spasavaoci\nIskusni planinari sa više od 5 godina rada u planinarskoj organizaciji\nKandidati za učitelje planinarstva treba da dostave sljedeće dokumente:\nDokaz o stručnosti ili iskustvu u vođenju planinarskih ili sličnih organizacija (npr. kopija diplome o stečenom zvanju, predsjednici planinarskih organizacija, članovi Upravnih odbora, vođe sekcija/odsjeka, itd.)\nČlanstvo u Planinarskom savezu najmanje 5 godine\nStariji od 25 godina\nPisana potvrda da matično društvo/klub prijavljuje kandidata\nFotografija za licencu\nUplatu kotizacije za licencu u iznosu od 30,00 KM (bankovni račun: 101 101 0057 798 068)\nPrijava na Poziv se podnosi u pisanoj formi i treba da sadrži pisane dokaze za sve tražene uslove.\nPrijave se dostavljaju isključivo elektronskim putem!\nPrijave slati na mail: psbih1@bih.net.ba\nOcjenu prijava pristiglih na Poziv vršit će Komisija za licenciranje učitalje planinarstva a potvrditi Upravni odbor PS FBiH na prvoj narednoj Sjednici.\nNakon pozitivno ocjenjene prijave, Planinarski savez će na adresu svakom kandidatu poslati plastificiranu licencu „UČITELJ PLANINARSTVA“ i nastavni plan i program škole planinarstva kako bi mogao raditi na školovanju planinarskog kadra unutar svoje planinarske organizacije.


Faktor | Na obali rijeke Vrbas pronađena ručna bomba bez osigurača, niko ne reaguje devet dana\nNa obali rijeke Vrbas pronađena ručna bomba bez osigurača, niko ne reaguje devet dana\n20.05.2020. / 09:15\nU Banjoj Luci, u blizini mjesta gdje se gradi novi most u Gornjem Šeheru, Banjalučanin Danko Balaban je u ponedjeljak, 11. maja, pronašao razornu ručnu bombu M75 na adi usred rijeke Vrbas, o čemu je odmah obavijestio policiju, koja je potom o tome obavijestila Upravu za civilne poslove RS-a.\n- Oprezno sam prišao i shvatio da bomba nema ni osigurač, a ni kašiku i da može da se aktivira u svakom trenutku. Pozvao sam policiju koja je došla na mjesto događaja, nakon čega sam im pokazao lokaciju i sliku koju sam napravio prije toga - rekao je Balaban.\nIpak, ni nakon devet dana niko nije došao da ukoni bombu koja se nalazi na dijelu koji je često poplavljen i postoji realna mogućnost da se pomakne nizvodno, čak i na obližnje gradilište koje je svakodnevno puno radnika.\n- Ovo je velika opasnost za svakog i velika sramota institucija kao i u milion drugih primjera do sad - smatra Balaban.\nU Upravi civilne zaštite RS-a rekli su da im je taj slučaj poznat, ali da čekaju akreditacije od Komisije za deminiranje na nivou BiH.\n- Ta komisija je skoro imenovana i mi čim dobijemo akreditacije, izaći ćemo na teren. Situacija je prilično komplicirana, ne smijemo poslati ljude da rade bez akreditacije. Ostaje na policiji da čuva i osigura na neki način to mjesto - poručili su iz Sektora za deminiranje.\nIpak, iz Policijske uprave Banja Luka kažu da su oni, što se njih tiče, uradili što su mogli. Dok se napokon ne riješe administrativne prepreke i bomba ne ukloni, svaki dan je obilazi Balaban kako bi spriječio slučajne prolaznike da se približe bombi koja, ako bi se aktivirala, ima ubojitu moć do 15 metara radijusa, a za ranjavajuće djelovanje do 30 metara.\nručna bombaBanja Luka\nU RS-u testirano 529 uzoraka, koronavirus potvrđen kod još 14 osoba


Matična ploča čipset Q965/Q963 express\n06-22-2020, 06:37 AM (This post was last modified: 06-22-2020, 06:51 AM by Vlada021.)\nE ovako, imam problem. Počeli su kompjuteri u CNC mašinama da nam riknjavaju, većinom zbog naduvanih kondenzatora na matičnoj ploči. U pitanju su HP koji radi na XP-u u pljosnatim kućištima, matična je chipset Q965/Q963.\nMoje pitanje je ima li novih da se kupe? Ove koje sad imam su negde 2006 godište (2008). Sutra bih uslikao - danas se nisam setio. Ne razumem se u te stvari ali mašine ne mogu da rade ni na jednom operativnom sistemu sem XP.\nP. S. Izvinjavam se na tonu, malo sam izgoreo danas jer sam ostao na jednoj mašini a posla preko glave....\nDobra lemilica sa pristojnim termalnim kapacitetom i izmenjaj elektrolite.\nProbaj da iskopaš oznake ploča pa potraži na bleju imali tako nešto da se nađe.\nZa XP su dobre Intel D201GLY ploče sa procesorom na sebi i integrisanom grafikom. Meni za CNC bolje ne treba.\n06-22-2020, 08:58 AM (This post was last modified: 06-22-2020, 08:58 AM by Vlada021.)\nHvala, ali ja sam mislio na ove CNC mašine, na njima radim.\nIntermac Master 45/43 i 30\nKloniraj HDD sa jedne mašine i ubaci ga u neki drugi računar sa Intel CPU.\nMalo ćeš da se zezaš sa driverima, ali bi trebalo da se podigne sistem i da radi kao i na staroj mašini.\n06-22-2020, 09:40 AM (This post was last modified: 06-22-2020, 09:40 AM by Vlada021.)\nVeć probano, ne štima to tako, doduše ja nisam to radio, imamo "neke" tehničare za kompove koje zovemo..., mada ne ulivaju mi puno pouzdanja jer na takvoj spravi uvek nešto ne radi, a da čekam još par meseci da se pojavi neki od intermakovih servisera iz australije baš i ne ide. Uslikaću sutra, XP je tu samo da tera iCam i taj softver za samu mašinu, uslikam sutra pa pokažem, nije tako jednostavno kao klonirati.., nisu ni drajveri problem.\n06-22-2020, 12:03 PM (This post was last modified: 06-22-2020, 12:06 PM by Vlada021.)\nPreneću tehničaru šta si rekao, pa će ponovo probati, kloniranje je pokušano pre malo više od 3 godine što je dovelo do totalnog gubitka svih mera alata (a ima ih), i mašina nije znala štaje, mislim koji model, pa sam je ugasio i posle 2 godine je dobila novi komp, a koštao je kao svetog petra kajgana, plus na to i usb stick ključ - oko 10.000 dolara,na sve to treba da prebrusim ceo sto jer vakumi ne drže.... Sad je riknula druga koja mi je jedina polirala granit kako treba, a na trećoj sam skoro radio ceo servis, od menjanja kablova do brušenja stola, menjanja svih cevi i creva.... Pa mi malo zapala muka danas. Na četvrtoj smo menjali spindlu (ne znam kako da nazovem na srpskom), kompletno ležajeve na celoj mašini.... Znači od početka godine stotka potrošenog a da nismo ni trepnuli. Sad još da počne i CNC testera da zeza i onda ću se obesiti.\nP. S. A waterjet popravljam od kad sam došao na NZ, radi 2 dana, onda ne radi 3 meseca, niko ovde ne zna da ga popravi, niko i ne sme od vodoinstalatera da priđe kad je jako visok pritisak (60.000psi).\nSve moram sam jer nema ko.\nA koji softver pokreće samu mašinu ?\n(06-22-2020, 01:17 PM)Želja Wrote: A koji softver pokreće samu mašinu ?\nU BIOS-u ima opcija "Resume by Alarm" pomocu koje moze da se podesi da se racunar pokrene u odredjeno vreme svakog dana ili kako se vec podesi.\nMozda se u nekim BIOS-ima drugacije zove ta opcija ali postoji svakako...\nPaz' 'vako, donglica koja košta k'o bubreg i levo plućno krilo bi morala da radi 1/1 sa kloniranog diska, jerbo je klon==original.\nJa ti preporučih ploču koja tera XP bez pardona i za nju postoje drajveri baš za XP, direkt od Intel-a.\nUpazariš ploču sa bleja, može i ona PreOwned. utakneš na nju klonirani disk i ukoliko je potrebno instaliraš drajvere za tu ploču. Ništa preterano komplikovano (osim ako nemaš tupe tehničare - a izgleda da samo takve imaš).\nOsim, ako program za CNC nije štićen na još neki način (serijski broh HDD-a, zapisivanje kojekakvih podataka u EEPROM na RAM modulu,...\nVelike su sanse da je SW zakljucan samo na dongle, kloniranje HD-a ili instalacija novog XP na drugom racunaru bi mozda prosla. To treba prvo probati. Ako to radi onda vec na dalje je jasno, ne znam kako je periferija spojena, da li ima neke kartice u PC masini ili nemaju ili je neki seriski/paralleni/usb port u pitanju, mora slot da se pogodi na "novijoj" PC ploci, to je glavna stvar i kada se to resi ostalo je vec prosto.\nPC kao i svaki drugi, ima parce HW u kucistu i poseban software zakljucan na dongle i to je to. Ako su zakljucali na seriske brojeve onda nista, to mora da probate pa da potvrdite da li je do toga ...\nHvala na odgovorima, pogledaćemo tu ploču što je ZASto preporučio... A i ostatak ćemo tako odraditi.\nUslikaću karticu samo da rasklopim komp.\n...gledam sad tu matičnu, jel istona da samo 1GB rama može, meni bi trebalo 2+GB.\n06-23-2020, 08:46 AM (This post was last modified: 06-23-2020, 08:48 AM by ZASto.)\nNa D201 može da se stavi 2GB i radi bez problema.\nPrvo pogledaj koji su slotovi u pitanju, moras ista takva dva slota da imas na toj novoj ploci, to kad resis sve ostalo je manje bitno, memorija se doda, moze SSD da se stavi, moze to da menjas, ove 2 kartice i kljuc su ti najbitniji u celoj prici.\n06-23-2020, 10:46 AM (This post was last modified: 06-23-2020, 10:47 AM by ddanijel.)\nNajbitnije u celoj prici je da dongle i softver nisu zakljucani na osnovu serijskog broja hdd ili jos necega vezanog za HW fingerprint jer ako je to u pitanju onda dzaba sva ova prepiska. Ako su elkici u pitanju mislim da se najvise isplati pozabaviti se servisom postojece ploce i izmenjati ih kao sto je i predlozio @ZASto , to zahteva najmanje truda i rezultat nece izostati.\n06-23-2020, 11:09 PM (This post was last modified: 06-23-2020, 11:10 PM by Vlada021.)\nNije zaključan, dongle otključava samo mogućnost kreacije G koda iz programa za crtanje, nije vezan za sam softver koji prima taj G kod i koji upravlja drajverima osa. .. Proverio sam to danas. Čak i da nemam dongle u samoj mašini mogu da kreiram G kod sa drugog kompjutera koji ima dongle i pošaljem u mašinu, samo tada mreža mora da bude extra.\nHvala na upozorenjima, sad vidim da nam IT tehničari baš ne rade kako bi trebalo.\n(06-23-2020, 10:46 AM)ddanijel Wrote: Najbitnije u celoj prici je da dongle i softver nisu zakljucani na osnovu serijskog broja hdd ili jos necega vezanog za HW fingerprint jer ako je to u pitanju onda dzaba sva ova prepiska. Ako su elkici u pitanju mislim da se najvise isplati pozabaviti se servisom postojece ploce i izmenjati ih kao sto je i predlozio @ZASto , to zahteva najmanje truda i rezultat nece izostati.\nImam par ploča pa ću pregledati koji kondovi trebaju pa naručiti.\n(06-23-2020, 10:17 AM)mikikg Wrote: Prvo pogledaj koji su slotovi u pitanju, moras ista takva dva slota da imas na toj novoj ploci, to kad resis sve ostalo je manje bitno, memorija se doda, moze SSD da se stavi, moze to da menjas, ove 2 kartice i kljuc su ti najbitniji u celoj prici.\nNisam video ovaj post i 100% si u pravu!\nA da ti malo dođeš na zeland, ovde ima posla za ljude koji znaju oko ovih stvari...\nPošto je to neki HP u pitanju, dodatne pločice su nabodene na rajzer koji je utaknut u jedan slot na osnovnoj ploči.\nPratim temu, i bilo bi dobro da Vlada slika unutrašnjost PC\ni odgovori koji softver izvršava Gkod, odnosno upravlja mašinom.


Kako doći do Que Pasa u Podgorica pomoću Autobus | Moovit\nQue Pasa, Podgorica\nKako do Que Pasa na Podgoricai pomoću Autobus?\nSmernice do Que Pasa (Podgorica) korišćenjem gradskog prevoza.\nOve linije prevoza prolaze blizu Que Pasa:\nKako doći do Que Pasa korišćenjem Autobusa?\nAutobusske stanice u blizini Que Pasa u Podgoricau\nAutobus linije do Que Pasa u Podgoricau\nKoje su stanice najbliže Que Pasa?\nStanice najbliže Que Pasa su:\nBulevar Mihaila Lalića, 6 je 258 metara daleko, 4 min. pešačenja.\nTološi I je 370 metara daleko, 5 min. pešačenja.\nDalmatinska III je 808 metara daleko, 11 min. pešačenja.\nCapital Plaza je 852 metara daleko, 12 min. pešačenja.\nKoji Autobus staje u blizini Que Pasa?\nOve linje Autobus staju u blizini Que Pasa: 4, 5, 7.\nGradski prevoz do Que Pasa u gradu Podgorica\nPitaš se kako da dođeš do Que Pasa u na Podgoricai, Crna Gora? Moovit ti pomaže da dođeš do Que Pasa sa korak-po-korak smernicama od najbližeg stajališta gradskog prevoza.\nMoovit pruža besplatne mape i uživo smernice koje ti pomažu da se krećeš kroz grad. Pogledaj planirana vremena vožnje, trase, redove vožnje, i otkrićeš koliko dugo će ti trebati da dođeš do Que Pasa u realnom vremenu.\nTražiš najbližu stanicu ili stajalište od Que Pasa? Pogledaj ovu listu najbližih stajališta do tvoje destinacije: Bulevar Mihaila Lalića; Tološi I; Dalmatinska III; Capital Plaza.\nMožeš doći do Que Pasa korišćenjem Autobus. Ovo su linije i trase koje imaju stajališta u blizini - Autobus: 4, 5, 7\nŽeliš da pregledaš ako postoji neka druga trasa koja će te odvesti tamo, ali ranije? Moovit ti pomaže da pronađeš alternativne trase ili vremena. Preuzmi smernice od i smernice do Que Pasa jednostavno putem Moovit aplikacije ili web sajta.\nMi pojednostavljujemo vožnje do Que Pasa, a to je razlog zašto više od 930, uključujući korisnike u gradu Podgorica, veruju da je Moovit najbolja aplikacija za gradski prevoz. Nije potrebno da preuzimaš individualne aplikacije za autobus ili voz. Moovit je aplikacija koja podržava sve tipove prevoza, i pomaže ti da nađeš najbolje vremen autobusa ili voza koje je dostupno.\nZnamenitosti u bilizini Que Pasa na Podgoricai\nLinije gradskog prevoza sa stanicom najbližom Que Pasa u Podgoricau\nAutobusske linije najbliže Que Pasa u Podgoricau\nLakše dođi do Que Pasa sa aplikacijom!


(VIDEO) ŠOKANTNA BEŠĆUTNOST: Ljevičarski zastupnici odbili održati minutu šutnje za ubijenu djevojku\nZastupnik AfD-a Thomas Seitz tijekom svog govora u Njemačkom parlamentu pozvao je na minutu šutnje za Susannu F. koju je silovao i ubio irački imigrant. Međutim, poziv nije naišao na odobrenje ljevičarskih zastupnika.\nClaudia Roth, članica ljevičarske stranke Zelenih te dopredsjednica parlamenta, odlučila je prekinuti minutu šutnje jer se Seitz nije držao predviđenog dnevnog reda u kojem minuta šutnje nije bila navedena, prenosi tribun.hr\nSeitz je iskoristio priliku uvodno govoriti o ubijenoj djevojčici, a minutu šutnje su zastupnici AfD-a odlučili provesti do kraja, dok su ljevičarski zastupnici stvarali sve veći žamor te u konačnici aplaudirali Roth.\nDječaku je poginuo otac: 15 godina kasnije ih je nazvao neznanac...\nŽeljko Sačić: “Zabrinutost raste, Rusi trljaju ruke, a Hrvatska je u...


Sudan osporava tvrdnje SAD da je u Darfuru počinjen genocid\nMinistar inostranih poslova Sudana smatra da predsjednik Buš pogrešno sukob i nasilje u Darfuru naziva genocidom. Vašington istovremeno nastavlja da insistira na brzom raspoređivanju mirovne misije UN u Sudanu.\nSudanski šef diplomatije, Lam Akol, prznaje da su krvoproliće i nedaće ophrvale njegovu zemlju već godinama. Medjutim, on je gostujući u programu CNN-a Late Edition, ocijenio da se situacija u Darfuru ne može karakterisati kao genocid, kao što to vide u Bušovoj administraciji.\n"Mi ne negiramo da se u bilo kom ratu ljudi mogu naći u unakrsnoj vatri, da ima mepotrebnog ubijanja. To je uobičajeno za rat. Ali nismo saglasni sa načinom na koji se sve preuveličava i klasifikuje kao genocid. Samo jedna država u svijetu tvrdi da je počinjen genocid u Sudanu. A 'genocid' je precizna formulacija koja ima preciznu definiciju. Ta se defiunicija, medjutim, ne može, primijeniti na Sudan”.\nPrije nešto manje od dvije sedmice, predsjednik Buš je ponovio da se u Darfuru događa genocid. Obraćajući se u UN, američki predsjednik nije pokazao previše razumijevanja za one koji se dvoume u vezi sa terminologijom.\n"Moja zemlja je ono što se događa u Darfuru označila genocidom. Možda neki misle da to nije genocid. Ali kad lutajuće bande ubijaju ljude bez milosti, onda znate da se radi o genocidu."\nProcjenjuje se da je oko 200 hiljada ljudi u Darfuru ubijeno proteklih godina. Uglavnom su ubijale paravojske pod kontrolom vlade u Kartumu. Na stotine sela je uništeno, mnogi su utočište potražili u izbjeglištvu.\nSuzen Rajs, bila je pomoćnik državnog sekretara za Afriku u vrijeme Klintonove administracije. Ona je takođe bila gost CNN-ovog programa Late Edition.\n"Ovo je mnogo više od građanskog rata. Građanskih ratova imamo svuda u svijetu. Međutim, vlada Sudana je svjesno odlučila da ode korak dalje i primijeni taktiku koja je rezultirala genocidom: silovanja, raseljavanje ljudi, ubijanja, spaljivanje sela kako bi se eliminisali djelovi ili cijela plemena", kazala je Suzen Rajs.\nUz Rajsovu, gost programa bio je i čelnik Međunarodne krizne grupe za Darfur, Džon Pendergast. Po njegovim riječima Kartum je ciljao specifične grupe ljudi da bi ih, kako je rekao "zbrisao ili iskorijenio”. Pendergast smatra da mnoge države izbjegavaju da konflikt u Darfuru nazovu genocidom jer bi to od njih onda zahtijevalo konkretnu akciju.\nMirovna misija UN trebalo bi da preuzme dužnost od malog kontigenta snaga Afričke unije u Darfuru početkom naredne godine.


source.ba | Rijad Kobiljar ponovo u dresu FK Sarajevo\nRijad Kobiljar novi je igrač Fudbalskog kluba Sarajevo. Dvadesetpetogodišnji veznjak je povratnik u "Bordo" ekipu, a potpisao je ugovor na dvije godine.\n- Lijepo je opet biti dio Fudbalskog kluba Sarajevo, sada dolazim kao dosta iskusniji igrač u odnosu na prošli put i nadam se da ću se nametnuti stručnom štabu i dati svoj doprinos na terenu. Sarajevo je najveći klub u državi i veliku čast predstavlja biti dio takvog kolektiva, te se nadam da ćemo zajedno ostvariti brojne uspjehe - rekao je Kobiljar.\nRođeni Sarajlija tokom karijere igrao je za Jacksonville, Travnik, Olimpik, Zrinjski, GOŠK, Olimpiju, Rudar iz Velenja, te KFC Uerdingen. U okviru Premijer lige upisao je 48 nastupa na kojima je postigao dva pogotka, te ostvario tri asistencije. Kao član mostarskog Zrinjskog osvojio je i titulu prvaka Bosne i Hercegovine u sezoni 2016./17., saopćeno je iz FK Sarajevo.\nTagovi: Rijad KobiljarFK Sarajevobordo tim


PORTAL KRUG - Pre 75 godina u Kraljevu je utihnulo oružje\nPrevious Article „Sidža“ – časopis o Kraljevčanima i Kraljevu (VIDEO)\nNext Article Priče iz Jasenovca: „Još smo živi, sećamo se“\nU noći 28. na 29. novembar jedinice Četvrte crnogorske brigade, u sadejstvu sa ostalim partizanskim jedinicama i crvenoarmejcima, prešle su Ibar i zauzele delove Kraljeva oko porušenog mosta. Nakod toga usledile su žestoke borbe na samim gradskim ulicama. Istorija je zabeležila da su borbe za oslobođenje Kraljeva trajale 45 dana. Zbog strateške važnosti grada na Ibru za vojnike Vermahta, te borbe su bile najobimnije i najteže u okviru završnih bitaka za oslobođenje Srbije. Snage oslobodilaca, partizana i crvenoarmejaca, bile su uslemerene ka sprečavanju grupisanja nemačkih trupa u jak front i presecanje povlačenja hitlerovaca. Od 16. oktobra 1944. godine, kada su kod Čukojevca snage Treće srpske brigade Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije, uz sadejstvo jedinica 65. korpusa Crvene armije, sukobile sa Es-Es divizijom „Princ Eugen“, ove borbe postaju svakodnevne.\nU dnevnim izveštajima Druge proleterske divizije, upućenim Glavnom štabu, 29. novembra, njen komandant potpukovnik Sredoje Urošević navodi:\n„Osvojivši u toku jučerašnjeg dana sve prilaze gradu, naše jedinice uz sadejstvo Rusa, u toku prošle noći, na juriš zauzele su Kraljevo. Pri direktnom napadu na Kraljevo naročito su se istakli borci Četvrte proleterske i Treće srpske brigade koji su, jurišajući, prešli Ibar istočno i zapadno od Kraljeva i u snažnom naletu nastavili ulične borbe sve do potpunog uništenja neprijatelja...“\nZa Kraljevčane prvi dan slobode bio je 29. novembar 1944. godine. Narednog dana, oslobodilačka vojska i narod odali su poštu streljanima u oktobru 1941. u Lagerskom groblju pod Grdičkom kosom.\nNa današnjoj Svečanoj akademiji, zamenik gradonačelnika Vukman Rakočević poručio je da je naša i obaveza generacija koje dolaze posle nas da se vekovima borimo da sve istine o srpskim žrtvama u Drugom svetskom ratu nikada ne padnu u zaborav.\n- Mi nemamo na to pravo, ni prema žrtvama ni prema borcima za oslobođenje – kazao je Rakočević, zamerivši što danas mnogi znaju šta je „Black Friday“, ali su mnogi istorijski bitni datumi pali u zaborav, „a treba da pamtimo svaki datum koji je bitan za istoriju grada +, da zastanemo i ispoštujemo te junake i njihovu žrtvu“.\nDr Milan Matijević, predsednik Društva za negovanje tradicija oslobodilačkih ratova „Jovo Kursula“ Milan Matijević podsetio je kako su novine „Borba“ i „Politika“ 30. novembra 1944. objavile Ratni izveštaj Vrhovnog štaba NOV i POJ u kojem se navodi da je Kraljevo oslobođeno i da naša vojska čisti dolinu Zapadne Morave:\n„Zarobljen je veliki ratni plen, važna ibarska pruga nalazi se u našim rukama!“\n- Krajem oktobra i celog novembra 1944. godine, kiša je padala skoro svakog dana. Ibar je bio težak za forsiranje, zbog naraslog nivoa vode za više od metar i po, ali su u zoru 29. novembra, iz pravca Kovanluka i Robnice u Kraljevo ušle jedine druge proleterske brigade, u čijem sastavu su bile jedinice IV crnogorske brigade i jedinice II i III srpske udarne brigade – podsetio je Matijević.\nSvoj doprinos današnjoj svečanoj akademiji dali su učenici i profesori kraljevačke Muzičke škole „Stevan Mokranjac“.\nKraljevo\tportal krug\tDrugi svetski rat\tDan oslobodjenja Kraljeva


Skandalozno mlaka, nedovoljna i zakašnjela reakcija ravnatelja te lokalne policije, govore koliko duboku podršku ustaška ideologija ima u vladajućoj klasi i državnom aparatu! > Zadarski\nTribina 2019-02-08 14:30 675\nRADNIČKA FRONTA O SLUČAJU ŽIGOSANJA U EKONOMSKOJ ŠKOLI Skandalozno mlaka, nedovoljna i zakašnjela reakcija ravnatelja te lokalne policije, govore koliko duboku podršku ustaška ideologija ima u vladajućoj klasi i državnom aparatu!\nPiše Radnička fronta\nZa sve one, mahom situirane "urbane liberale", koji su kao papagaji ponavljali mantru o tome kako "se samo treba ostaviti prošlosti"; nadamo se da će ovaj incident poslužiti kao konačno buđenje. Hrvatska je, nažalost, kroz sve generacije "od 7 do 77" zaražena otrovnom, gubitničkom i krvoločnom ideologijom fašizma i ustaštva. To se očituje na brojne načine - medijski upadljivo kroz ovakve incidente, ali također i na "pozadinski i svakodnevni" način, tolerancijom policijskih i pravosudnih organa, koja u drugom koraku funkcionira kao poticaj i ohrabrenje za daljnje napade i incidente ove prve kategorije.\nZa medijsku radnu grupu, Marko Milošević Radnička fronta


Kopke Colheita 1981 | Vinoteka Beograd\nŠifra artikla: 10402185 1981\nŠifra proizvođača: 34864\nSvako vino priča priču. Kopke Colheita, međutim, priča jedinstvenu priču. Degustirati vino znači kusati istoriju, a u slučaju ove Colheite iz 1981., to znači sećanje na izuzetan događaj kao što je prvi let spejs šatlom Columbia. Vina Kopke Colheita su poznata širom sveta po svom izuzetnom nagrađivanom kvalitetu. Ovaj Vintage Port je napravljen od jedinstvene žetve, odležava u drvetu što je duže moguće i flašira se samo po narudžbini. Dok stari, njegove mlade voćne i sveže arome se razvijaju oksidacijom da bi stvorile povećanu glatkoću i harmoniju i složenost.\nBoja: Živa jantarna boja.\nMiris: Miris je fin, elegantan, dobro izbalansiran i otkriva note karamelizovane narandže i fine note kandirane korice karamele povezane sa blagim notama lešnika, oraha kao i diskretnim dodirom moke i smeđeg šećera.\nUkus: Na nepcu je voćno, fino, sveže, izdašno, dobro izbalansiran. Ima lepu mineralnost i svilenkastu teksturu, kao i dobru dužinu i upornost.\nKoličina šećera u gr 112.5\nVrsta zemljišta Škriljac i granit\nSavršeno slaže sa desertima napravljenim od karamela, sušenog voća i začina, kao što su karamel fondant, tart tatin ili krem brulee i polutvrdi sir.\nPortugal 10401010 2021\nVale da Judia je belo suvo vino dobijeno od autohtone sorte grožđa 100% Moscatel Graudo


Podele, podvajanja i jednomislije: slučaj u 1Kor 11, 17–19 – Teologija.net\nApostol Pavle se često sagledava kao teolog jedinstva Crkve, kao neko ko se oštro protivi podelama unutar crkvene zajednice. Imajući to u vidu, njegove reči u 1Kor 11, 17–19 mogu zvučati čudno: „A ovo nalažući ne hvalim vas, jer se ne sakupljate na bolje nego na gore. Jer, pre svega, kada se sakupljate u Crkvu, čujem da postoje podele među vama, i nešto od toga verujem. Jer treba i podvajanja da budu među vama, da se pokažu koji su postojani među vama“. Apostolova konstatacija „jer treba i podvajanja da budu među vama“ neretko se koristi kao argument za opravdavanje podela, kao da je i sam apostol smatrao da su one nužnost i da imaju neki više smisao. Ovakvo tumačenje apostolovih reči, međutim, uopšte ne odgovara njegovom shvatanju Crkve. Stavljene u širi kontekst apostolovih izlaganja one se mogu razumeti na jedan drugačiji način: podele nisu nužnost i ne treba da ih bude, one su nedopustivo stanje koji jedini smisao ima u tome da se pokaže koji su „postojani“.\nApostol Pavle nikako ne može smatrati da treba ili mora da bude podela u Crkvi, pošto je jedinstvo svih u Hristu njegov eklisijalni progam. Apostol počinje obraćanje Korinćanima na sledeći način: „Molim vas pak, braćo, imenom Gospoda našega Isusa Hrista da svi isto govorite, i da ne budu među vama razdori, nego da budete utvrđeni u istom razumu i istoj misli“ (1Kor 1, 10). Korintska korespodencija u njenoj kanonskoj formi se privodi kraju sledećim rečima: „Najzad, braćo, radujte se, usavršavajte se, tešite se, isto mislite, mir imajte, i Bog ljubavi i mira biće sa vama“ (2Kor 13, 11). Celokupna, dakle, izlaganja Korinćanima uokvirena su apelom za jedinstvo i molbom da ne bude podela. U poslanici Rimljanima apostol Pavle piše: „Budite jedne misli među sobom“ (Rim 13, 16), kao i: „A Bog trpljenja i utehe neka vam da isto da mislite među sobom po Hristu Isusu, da bi jednodušno, jednim ustima slavili Boga i Oca Gospoda našega Isusa Hrista“ (Rim 15, 5–6). Ovi momenti otklanjaju svaku nedoumicu u pogledu toga da li podela treba ili ne treba da bude. Jedinstvo i jednomislije su suštinski zadaci crkvenih zajednica. Podele su, međutim, realnost, ali ne i nužnost.\nU prvim glavama poslanice 1. Korinćanima apostol Pavle je opširno govorio o tome kako su podele strane biću Crkve. Posle niza izlaganja na druge teme, on se ponovo vraća podelama unutar zajednice koje su ovaj put nešto drugačije prirode. Posle rasprave o pokrivalu na glavama žena na hrišćanskim bogosluženjima (11, 2–15), apostol se posvećuje jednom daljem problemu koji je takođe vezan za bogoslužbena sabranja. Ovaj put apostol za podele koristi dva različita izraza: u st. 18 koristi pojam σχίσμα, bukvalno „podela“, koji je već jednom upotrebio u 1Kor 1, 10. Čini se da apostol ovaj pojam koristi kao opšti za podele kao takve, a koje u zajednici mogu biti iz različitih razloga. Tako npr. za podelu na grupe (Pavlovi, Apolovi, Kifini, Hristovi) koristi pojam ἔριδες bukvalno „razdori“, dok u 11, 19 gde se i pojavljuje sporno „treba“ (δεῖ) koristi pojam αἱρέσεις („podvajanja“, „izdvajanja“). Iz ovoga je jasno da apostol smatra samo da „podvajanja (αἱρέσεις) treba da budu“, ne i podele (σχίσμα), mada razlika nije suštinska, već više označava prirodu podela. U kom odnosu se nalaze podele na grupe iz 1Kor 1–4 i podele i podvajanja navedene u 1Kor 11, 18–19 ne može se sa sigurnošću konstatovati. I za ove podele je apostol „čuo“ kao i za prethodne, najverovatnije od Hlojinih ljudi (1Kor 1, 10). Moguće je da su podvajanja iz st. 19 bila posledica podela na grupe iz ranijih izlaganja, ali to nije sigurno. Uglavnom, apostol je o tome čuo i nešto od toga veruje (11, 18). Dok su podele na grupe potresale zajednicu na opštem nivou, ove podele ovde se odvijaju u konkretnoj formi „podvajanja“ na crkvenim sabranjima. O čemu se radi? Okupljajući se na evharistijska sabranja pojedine grupice hrišćana se izdvajaju i večeravaju među sobom. Ovde treba pojasniti da su crkvena sabranja u Pavlovo vreme bila sačinjena od obeda i pričešća. Tek od vremena Justina Mučenika obed se odvaja od samog evharistijskog čina. Pojedini hrišćani, dakle, jedu večeru pre drugih koji ostaju bez večere (11, 21–22). Na taj način je zajedništvo na evharistijskom sabranju narušeno. Tumači se slažu da se ovde radi o socijalnim podvajanjima, tj. da bogati zajedno donose hranu i jedu i piju u izobilju, dok siromašni i robovi nemaju hrane. Radi se o prenošenju socijalnih modela ponašanja ovoga sveta na evharistijski prostor hrišćanske zajednice. Apostol se protivi takvoj praksi i smatra je suštinski necrkvenom. Kako onda kaže da tako nečeg „treba da bude“?\nPodvajanja i postojani\nU st. 19 apostol ne kaže ništa drugo do sledeće: pošto se inače delite (st. 18) onda je sasvim logično („treba“) da budu podvajanja među vama (st. 19) i to na mestu na kome sva podvajanja treba da budu prevaziđena. Međutim, pošto već podvajanja postoje, ona će pokazati ko je postojan među vama. Pod „postojanim“ se u tumačenjima često vide oni koje će u Dan Suda izaći iz svega kao opravdani za ono čega su se držali (up. 1Kor 3, 13; 2Kor 10, 18). Inače je eshatološki prizvuk formulacije evidentan (apokaliptičko „treba“). Međutim, moguće je da Pavle ovde misli na one koji, sledujući njegovom učenju, ne pristaju na takva podvajanja i ne učestvuju u Crkvi neprimerenim praksama. Postojani bi mogli biti oni koji su postojani u onome što ih je Pavle poučavao, naime tome da su na krstu Hristovom obrisane razlike ovoga sveta koji deli ljude i da su svi jednaki pred Bogom (Gal 3, 27–28). Takva vera za posledicu ima izvesne prakse, koje sigurno nisu one koje se događaju na korintskim sabranjima.\nPodvajanja i jednomislije\nPodele i podvajanje nastaju tamo gde nema jednomislija za koje se apostol Pavle zalaže. To jednomisilije nije ono na koje nas ova reč najčešće asocira, a koje je bilo parola najrepresivnijih političkih sistema. To je jednomislije koje je motivisano jedino verom u Boga otkrivenog u Isusu Hristu i samožrtvenom ljubavlju: „Niko neka ne traži njegovo, nego svaki što je drugoga“ (1Kor 10, 24), baš kao što i Gospod Isus Hristos nije tražio ono što je njegovo nego ono što je Drugoga: „Zato neka je u vama ista misao koja je u Isusu Hristu, koji budući u obličju Božijem, nije smatrao za otimanje to što je jednak s Bogom, nego je sebe ponizio uzevši obličje sluge…“ (Fil 2, 4–11). Podele i podvajanja su u hrišćanskom razumevanju sveta besmisleni i ne treba da ih bude. Samo jednomislije u ljubavi projavljuje tajnu Hrista, baš kao što izražavaju, u duhu apostola Pavla, reči poznate iz Svete Liturgije: „Ljubimo jedni druge, da bismo jednodušno ispovedali Oca i Sina i Svetoga Duha“ (up. takođe 2Kor 13, 13).\nApostol Pavle Biblistika Nova srpska biblistika Novi Zavet Predrag Dragutinović


Derbi kola: Evropska Crvena zvezda dočekuje evropski Radnički\nDerbi meč 2.kola Super lige Srbije igra se na stadionu ’’Rajko Mitić’’ u Beogradu gde domaća Crvena zvezda dočekuje goste iz Niša, ekipu Radničkog. Biće to duel prvoplasirane i trećeplasirane ekipe prošlog šampionata, kao i naša dva predstavnika na evropskoj sceni, pa treba očekivati kvalitetnu i borbenu utakmicu.\nOba tima su ostvarila pobedu u duelima sa novim superligašima na startu šampionata, crveno-beli kao domaćini protiv Dinama iz Vranja (3:0), a Nišlije kao domaćini ekipi Proletera (3:1). Tokom prethodne sezone dva tima su odigrala tri međusobna susreta, a Beograđani su sva tri dosta ubedljivo rešili u svoju korist. Prvi meč na stadionu ’’Rajko Mitić’’ crveno-beli su rešili u svoju korist rezultatom 3:0(1:0), dok su naredna dva meča u Nišu završena rezultatima 0:4(0:3) i 1:3(1:1).\nDomaćini u ovaj meč ulaze sa puno samopouzdanja, zadovoljni dosadašnjim partijama i rezultatima. U izjavi za medije datoj pred ovu utakmicu šef stručnog štaba crveno-belih Vladan Milojević ipak ističe da je protivnik izuzetno kvalitetna ekipa, sa velikim ambicijama, i da očekuje pravi derbi:\n’’Sa pravom može da se kaže da je sutrašnja utakimica prvi derbi u ovogodišnjem šampionatu. Dolazi nam ekipa koja je prošle godine sa pravom izborila izlazak na evropsku scenu. Vidimo da dobro igraju i sa promenjenim stručnim štabom i sa dosta novih, kvalitetnih igrača. Oni su jako ambiciozna ekipa i sigurno i ove godine imaju visoke ciljeve pred sobom, što Radničkom kao klubu sa velikom tradicijom i pripada. Još jednom mogu da im čestitam na povratku u vrh domaćeg fudbala, Niš kao grad to zaslužuje, a i Radnički kao klub sa bogatom istorijom, dugom tradicijom i odličnim navijačima. Očekujem jako zanimljivu utakimicu, jer se susreću prošlogodišnji prvak i trećeplasirana ekipa. Obe ekipe su učesnici u evropskim kvalifikacijama, Radnički je u četvrtak sa respektabilnim protivnikom odigrao dobar meč i želim im da u revanšu nadomeste rezultat. Verujem da to mogu, imaju apsolutno pravo da se nadaju. Objektivno imaju šanse da izbace ekipu kao što je Makabi, a to govori o jačini Radničkog. Što se tiče moje ekipe raduje me što ću imati na raspolaganju sve igrače, u punom trenažnom procesu su i Stojiljković i Srnić. Mi smo imali dva dana više da pripremimo utakmicu i ako tako gledamo to je neka naša prednost. Termini su takvi i to ne utiče na nas. To je cena kada igrate evropske utakmice. Mi smo profesionalci i ne verujem da će to uticati na igrače Radničkog.’’\nU taboru gostiju svesni su težine zadatka koji je pred njima, naročito zbog toga što vaj duel dolazi između dve evropske utakmice. O tome je u izjavi za medije datoj pred ovaj susret govorio i prvi golman niškog tima Mladen Živković:\n’’Posle iscrpljujućeg gostovanja ekipi Makabija, gde smo se prilično istrošili odrađujući defanzivne zadatke, očekuje nas podjednako zahtevna utakmica protiv Crvene zvezde koja je pokazala u poslednjoj utakmici sa Suduvom da je u značajnom usponu forme. Nemamo mnogo vremena da se oporavimo i pripremimo za meč, ali nam ne preostaje ništa drugo sem da zbijemo redove i iskoristimo sav preostali kapacitet kako bismo ostvarili pozitivan rezultat.’’\nNjegov saigrač, desni bek Nikola Aksentijević, takođe je govorio o predstojećem susretu istakavši da je ekipa umorna, ali i da se ipak nada pozitivnom rezultatu:\n’’Znam da je ekipa umorna od naporne utakmice i puta, a ja ću pokušati da svežinom pomognem koliko je u mojoj moći. O kvalitetima Crvene zvezde ne treba trošiti reči. Oni su po meni ubedljivo najbolji tim u Srbiji i apsolutni su favoriti protiv svakog rivala, pa i protiv nas. Očekujem da i oni nastupe u izmenjenom sastavu u odnosu na onaj koji je igrao evropksu utakmicu sa Suduvom, ali to neće umanjiti njihovu jačinu, jer smo videli u duelu sa Dinamom koliko su opasni njihovi rezervisti. Ipak, i pored svega mi ćemo probati da se nadigravamo sa njima i da pozitivnim rezultatom pokažemo da smo sa pravom tim koji ponovo juriša na sam vrh tabele.’’\nUlaznice za ovu utakmicu su od juče u prodaji na blagajnama stadiona ’’Rajko Mitić’’, a na dan njenog odigravanja radiće u periodu od 10:00 do 19:00 časova. Cene ulaznica su sledeće: Sever – 300,00 dinara, Istok – 400,00 dinara i Zapad – 500,00 dinara.\nDerbi meč 2.kola Super lige Srbije između Crvene zvezde i Radničkog igra se danas, u nedelju 29.jula 2018.godine, sa početkom u 19:00 časova. Obezbeđen je direktan televizijski prenos ovog susreta na prvom programu TV Arena sport.


Teslić: 5.000 KM za zapošljavanje – Glas Regije\nTeslić: 5.000 KM za zapošljavanje\nTESLIĆ – Opština Teslić raspisala je javni oglas za dodjelu podsticajnih sredstava za zapošljavanje nezaposlenih lica u oblasti proizvodne djelatnosti u iznosu od 5.000 KM po jednom radnom mjestu.\nKako je saopšteno iz ove opštine pravo na dodjelu podsticajnih sredstava imaju svi domaći poslodavci koji se bave proizvodnim djelatnostima, pod uslovima utvrđenim Odlukom o stimulativnim mjerama i uslovima dodjele podsticajnih sredstava za zapošlјavanje nezaposlenih lica.\n– Podsticaji se dodjeljuju poslodavcima koji ponude zapošljavanje minimalno dva radnika koja se nalaze na evidenciji Zavoda za zapošlјavanje i koji nisu smanjivali broj zaposlenih u posljednja tri mjeseca. Poslodavci su dužni novozaposlene radnike zadržati u radnom odnosu najmanje 24 mjeseca – kaže se u saopštenju.\nOdjelјenje za privredu i društvene djelatnosti će pratiti realizaciju ugovorenih obaveza poslodavaca u pogledu broja zaposlenih i vremenskog perioda trajanja radnog odnosa novozaposlenih lica, o čemu će, jednom godišnje, informisati Skupštinu opštine Teslić o dinamici i stepenu realizacije ugovorenih obaveza od strane investitora.\n« Značajna pomoć medija tokom poplave\nOštetila povjerioce i Poresku upravu za oko 22.000 KM? »\n6. Decembra 2019., 21:13


Datalogic Memor K - Android\nMemor K najnoviji je član najprodavanije porodice PDA uređaja Memor koji će postati ključan za prikupljanje podataka u bilo u prodaji ili skladištu.\nCijena je povoljna, a isporučuje se s fizičkom tipkovnicom tako da je možete koristiti u svim okruženjima i za bilo koju aplikaciju. Iako je malen i lako stane u džep, može podnijeti udarce i padove. Sa svojim snažnim osmojezgrenim procesorom od 2 GHz i 3 GB memorije, Memor K udobno će pokretati vaše najzahtjevnije aplikacije. Vrhunske specifikacije i kompaktna veličina čine Memor K jedinim uređajem kojim trebate opremiti svu svoju radnu snagu.\nTipkovnica s pozadinskim osvjetljenjem omogućuje korisnicima da brzo ukucaju podatke poput količine, opisa ili mjesta bilo kojeg skeniranog predmeta. Munjevit 2D skener omogućuje korisnicima lako čitanje bilo kojeg 1D ili 2D crtičnog koda s bilo koje površine, uključujući mobilne zaslone.\nZaštićen gumom što ga čini otpornim na pad na beton s 1,2 m.\nMoćna Wi-Fi veza koja uključuje AC standard omogućuje korisnicima pristup vrlo brzim vezama za preuzimanje i prijenos, dok USB-C osigurava iznimnu brzinu razmjene podataka i punjenja.\n1.2 m, 1.5 m sa zaštitnom navlakom\nDatalogic MEMOR K brošura


Jelena uživa na egzotičnoj destinaciji, a jedna fotografija je izazvala LAVINU KOMENTARA (foto)\nIzvor: Story, 05.Nov.2018, 11:09\nPevačica Jelena Tomašević otputovala je na odmor u Zanzibar, gde se maksimalno prepustila uživanju. View this post on Instagram 😘 A post shared by Jelena Tomasevic Bosiljcic (@jelenatomasevic_official) on Nov 4, 2018 at 10:35pm PST Pored prizora sa prelepih plaža, Jelena je sa publikom podelila i jedan selfi u kupaćem kostimu, a budući da to ... The post Jelena uživa na egzotičnoj destinaciji, a jedna fotografija je izazvala LAVINU KOMENTARA (foto) appeared first on Story.\nU poseti estetskom hirurgu: Evo šta Stefan Živojinović MENJA NA LICU I ZAŠTO!\nIzvor: Story, 05.Nov.2018\nIako o estetskoj hirurgiji uglavnom pričaju pripadnice lepšeg pola, poseta tzv. “plastičarima” nije strana ni muškarcima, a Stefan Živojinović otvoreno priznaje da je on jedan od njih. View this post on Instagram A post shared by Stefan Zivojinovic (@stefanzivojinovic) on Feb 9, 2018 at 4:52am...


Spektakl na vodi: U Banjaluci otvoreno Svjetsko prvenstvo u raftingu\nFoto: Velibor Tripić | Spektakl na vodi: U Banjaluci otvoreno Svjetsko prvenstvo u raftingu\nGoran Karać 26.05.2022 23:29\nSpektakularnom ceremonijom otvaranja na rijeci Vrbas ispod zidina tvrđave Kastel, u Banjaluci je večeras otvoreno Svjetsko prvenstvo u raftingu u kategoriji R4.\nPrvenstvo je zvanično otvorio srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik, a rafting plamen upalila je proslavljena košarkašica Slađana Golić.\n"I ovo večeras je dokaz da radimo odgovorne poslove kako bismo sačuvali mir i stabilnost, a to se može uraditi samo saradnjom među ljudima i među narodima. Republika Srpska i Banjaluka su ponosni na ovaj događaj, na Rafting klub Kanjon, na sve one koji su dali doprinos da ovo takmičenje ima tradiciju. Vama koji ste došli iz daleka i iz blizine želim sve najbolje i da proglasim ovo prvenstvo otvorenim", naveo je Dodik.\nTokom devedesetominutnog programa veliki broj gledalaca koji se okupio na obali Vrbasa, uživao je u ovom istinskom sportsko-scensko-muzičkom spektaklu koji je priredio tehnički organizator šampionata Rafting klub Kanjon.\nIzmeđu ostalog na rijeci Vrbas bila je postavljena platforma sa zastavama svih zemalja učesnica, njih 22, a iznad korita rijeke Vrbas bilo je 12 sajli na kojima su bile ribe u bojama zastava učesnica.\nGost svečanog otvaranja bila je najveća muzička zvijezda Banjaluke i predstavnica BiH na pjesmi Evrovizije Marija Šestić koja je izvela svoju evroviozijsku numeru "Rijeka bez imena" u haljini dugoj više od 20 metara.\n"Dobro došli na otvaranje 19. IRF Svjetskog prvenstva u raftingu, dobro došli u Banjaluku i dobro došli na naš Vrbas. Ponosni smo što po drugi put Rafting klub Kanjon ima to zadovoljstvo da organizuje Svjetsko prvenstvo u raftingu, prvi put u R-4 kategoriji i drago nam je da možemo reći da smo organizacijom ovog prvenstva jedini u svijetu uspjeli da organizujemo rafting takmičenja na svim nivoima i u svim kategorijama", kazao je između ostalog Aleksandar Pastir direktor trke SP u raftingu.\nPredsjednik Svjetske rafting federacije Džozef Vilis Džons je naglasio da su iza cjelokupnog svjetskog sporta, pa tako i raftinga izuzetno teške godine zbog pandemije virusa korona a gradonačelnik Banjaluke Draško Stanivuković naveo je da je ponosan što je najveći grad Srpske uz Foču domaćin ovog velikog takmičenja.\n"Danas svi zajedno možemo da budemo ponosni što smo domaćini nečega što nije lokalnog, balkanskog ni evropskog, nego svjetskog nivoa. Svima vama koji ste ovdje, želim da se ugodno osjećate u najljepšem gradu, u gradu koji ima dušu, koji zna šta je sport, u kojem gostuju velikani. Srećan je i ponosan onaj grad koji ima ovakvu rijeku, ovakve ljude ali i ovakve goste", rekao je Stanivuković.\nDomaćin drugog dijela šampionata biće Opština Foča, a na rijeci Tari odvijaće se posljednja disciplina Svjetskog prvenstva spust koji je na programu 1. juna.\nFilmovi o Rafaelu i Branki\nTokom otvaranja Svjetskog prvenstva pušteni su kratki filmovi o Rafaelu Galu i Branki Štulić. Galo koji je preminuo prošle godine bio je predsjednik Svjetske rafting organizacije i veliki prijatelj Rafting kluba Kanjon i Banjaluke.\nBranka Štulić je bila vječni kapiten ženske posade Rafting kluba Kanjon, a tragično je nastradala na Evropskom prvenstvu u italijanskom Val di Soleu. Ove godine, tačnije 10. juna navršiće se 12 godina od njene smrti.\nNa Svjetskom prvenstvu u raftingu nastupa 61 tim iz 22 države. Zemlje učesnice su: Argentina, Australija, Brazil, Bugarska, Kanada, Kostarika, Hrvatska, Češka Republika, Njemačka, Velika Britanija, Mađarska, Indonezija, Japan, Kazahstan, Mongolija, Rumunija, Srbija, Slovačka, Slovenija, Letonija, Sjedinjene Američke Države i Bosna i Hercegovina.


Aukcija OD NULE i dodela nagrade Pohvala | News | Designed.rs - Dizajn web portal\nAukcija OD NULE i dodela nagrade Pohvala održaće se u petak, 14. juna od 18 časova, u Kulturnom centru Magacin (Kraljevića Marka 4).\nUčešće u licitaciji može uzeti svako ko kupi čip sa brojem, simbolične cene 150 dinara, a aukcija je zamišljena tako da je početna cena svih radova 0 dinara.\nCelokupan prihod od aukcije ide direktno u nagradni fond POHVALE.\nNakon Aukcije, sledi dodela nagrada POHVALA: Ove godine dodeljuju se dve pohvale na osnovu procesa javnog predlaganja kandidata.\nJednu POHVALU dodeljuje petočlani žiri poznavalaca zbivanja na umetničkoj sceni (Marko Rajković, Vesna Milosavljević, Vladimir Nikolić, Ivan Zupanc i Luka Knežević - Strika), a drugu POHVALU dodeljuju učesnici AUKCIJE od nule (svi umetnici koji doniraju rad i svi koji kupe čip za licitaciju).\nKandidati za ovogodišnje POHVALE na osnovu predloga zainteresovane javnosti su: Aleksandar Popović Zverko, Aleksandra Sekulić, Darko Vukić, Đorđe Balmazović, Draško Roganović, Dušan Savić, Gordana Žikić, Igor Marsenić, Irina Subotić, Johanna Marcadé-Mot, Maida Gruden, Marija Radoš, Milan Kralj, Milica Babić, Boba Mirjana Stojadinović, Miroslav Karić, Nebojša Milikić, Nela Tonković, Predrag Peđa Milošević, Radmila Jeremić, Aleksandar Dimitrijević, Saša Brkić, Slađana Petrović Varagić, Tamara Vučenović, Višnja Kisić, Wuper Kec, Zoran Todorović, Maja Ćirić, Jovan Jović, Dušan Rajić, Dragan Stojmenović Sima Белаква Шу i Goran Stojčetović.\nUskoro će biti objavljena i lista umetnika koji su donirali radove za AUKCIJU od nule, kao i fotografije svih radova. Ukoliko želite da donirate rad, pišite na nagradapohvala@gmail.com ili na FB profilu.


11:55 >> 10:15\nPostoji pravilo za bezbedno slušanje muzike\nNaučnici upozoravaju da postoji pravilo koje će obezbediti sigurno slušanje muzike sa slušalicama na uhu. Morate imati na umu koliko dugo smete imati slušalice na ušima i koja jačina zvuka treba da bude kako biste sačuvali zdravu glavu. Ako imate tinejdžere u kući, prenesite im važna saznanja.\nKad je reč o upotrebi slušalica za slušanje muzike preko mobilnog ili kompjutera, većina stručnjaka poziva na to da se držimo pravila 60:60, prema kojem je do 60 minuta slušanja muzike bezopasno ako se držite jačine zvuka na – 60 odsto ili manje od maksimalne jačine. Ako prekršite to pravilo, mogu se javiti posledice, od šumova u uhu, mučnine, pa čak i poremećaja spavanja. I to je tek deo problema koji se mogu razviti ako slušalice koristite prečesto i slušate muziku preglasno.\nSvi koji pate od migrene imaju jedan zajednički problem\nPet dobrih stvari koje će vam se dogoditi ako svakoga dana protrljate uši (VIDEO)\nEvo šta o tome kažu stručnjaci za portal „Bright Side“:\nGlavobolja izazvana pritiskom\nLjudi koji predugo nose slušalice izlažu glavu pritisku koji nije prirodan. Kao rezultat toga, naše vlasište i unutarnje uho se skupljaju pod stresom, zbog čega može da se javi glavobolja. Nošenje slušalica takođe može pogoršati migrenu ako ste joj skloni.\nPrema naučnicima, većina 30-godišnjaka trebalo bi da čuje zvuk od 17 kiloherca. To znači da mogu čuti i komarca koji im se približava. Ali sve više mladih ljudi ne može da čuje na ovom nivou. Štaviše, na rođenju imamo 15.000 slušnih ćelija, ali kad ih jednom izgubimo, ne mogu se obnoviti. Naučnici ovaj problem gubitka ćelija vežu i uz često korišćenje slušalica.\nZačepljenje ušiju cerumenom\nSlušalice zaustavljaju vosak da prirodno izlazi iz ušnih kanala, pa se on može nakupljati i začepiti uši. Štaviše, slušalice deluju poput pamučnih štapića i mogu gurati vosak dublje u ušni kanal, što može rezultirati bolom uha i vrtoglavicom.\nVrtoglavica je osećaj gubitka ravnoteže, iluzija pokreta kojeg nema. Često je praćena mučninom. To se događa kad su nam uši začepljene slušalicama koje izoluju buku. Dodatni činilac koji može uzrokovati osećaj jeste slušanje muzike na maksimalnoj jačini.\nNepostojeći zvukovi u potpunoj tišini\nAko preterujete u nošenju slušalica, možete razviti neugodan osećaj tinitusa. U ušima možete početi čuti zvonjavu, zujanje ili šištanje, čak i kad ste u potpunoj tišini i odmarate se. Ova senzacija nema leka, ali može se lako sprečiti smanjenjem vremena tokom kojeg koristimo slušalice i smanjenjem jačine zvuka na njima.\nProblemi s kožom i akne\nPrema stručnjacima, oni koji često nose velike slušalice preko ušiju, pogotovo dok vežbaju i znoje se, omogućavaju množenje na hiljade neugodnih bakterija. To može dovesti do akni i infekcija kože. Uz to, ako koristite čepiće za uši, prekomerno ulje iz vašeg uha može početi da se nakuplja, stvarajući idealno tlo za bakterije koje mogu uzrokovati bubuljice na uhu.\nSlušalice Uho Uši zdrav zivot


Trijumf Crne Gore za kraj Mundobasketa\nAutor:\tMina / foto FIBA.Basketball 09.09.2019, 11:21 Košarka\nMuška seniorska košarkaška reprezentacija Crne Gore pobijedila je danas u Donguanu selekciju Japana 80:65 (26:16, 14:17,21:18 i 19:14), u utakmici drugog kola novoformirane O grupe, u razigravanju za plasman od 17. do 32. mjesta na Svjetskom prvenstvu u Kini.\nTo je prvi trijumf crnogorske selekcije u drugoj fazi šampionata, nakon startnog poraza od Turske 79:74.\nZa Crnu Goru Nikola Vučević postigao je 18 poena a imao je i sedam skokova. Nikola Ivanović postigao je 12 poena, Bojan Dubljević i Milko Bjelica po deset. Dino Radončić postigao je osam poena, imao je šest skokova kao i pet blokada, dok je Derek Nidam upisao pet poena.\nU ekipi Japana Juta Vatanabe postigao je 34 poena i devet skokova.\nU prvom dijelu Svjetskog prvenstva, u F grupi, poražena je od Grčke 85:60, Novog Zelanda 93:83 i Brazila 84:73.\nJapan je bez pobjede završio nastup u Kini, nakon što je ubjedljivo izgubio od Novog Zelanda 111:81, a u grupi od Turske (86:67), Češke (89;76) i Sjedinjenih Američkih Država (98:45).\nJapan je poveo na startu 4:0, ali su crnogorski košarkaši serijom od devet uzastopnih poena došli do vođstva (9:4), koje je u šestom minutu iznosilo 11 (17:6), a u samom finišu prve četvrtine 12 poena (26:14).


Kao prvo, onaj tko je procitao tekst moze vidjeti da su repiblike mogle same da se zaduzuju. To znaci ne Bravar.\nKao drugo, ako bi poljoprivrednik uzeo kredit pa ga potrosio na kocku i ne otplacivao rate kako bi prosao.\nKao trece , stecenu imovinu koju su podigli gradjani SFRJ odnsono Srbije nakon 2000 g. prisvojili su pojedinci poastali ugledni privrednici a kredite nisu otplacivali.\nJel treba jos nesto.\nKao peto .......\nSamo recite koliko sto ce vam dokazati da narod nepravedno otplacuje kredite ne zbog Tita , vec zboG danasnje novonastele privredne narko i ne znam kakve sve mafije.\n(NIKOLAKRAJINALONDON, 21. januar 2020 12:53)\nSFRJ je tri puta bankrotirala: 1.krajem sestdesetih, kad su Ameri smanjili pomoc jer smo se izmirili sa Rusima. Spas: oprost Nemackoj ratne stete u zamenu za odlazak par miliona gastarbajtera na rad. Srbija je tu najvise izgubila jer je pretrpila najvecu stetu! 2. 1981., samo godinu dana posle Titove smrti, kad je MMFu javljeno da ne mozemo vise da servisiramo dugove. Sledecih deset godina je bila "stabilizacija", "reforme", zabrane uvoza kafe i slicnih "luksuznih" proizvoda. Posebnu stetu je napravila zabrana uvoza kompjutera, i danas smo u proseku kompjuterski nepismeni! Spasa nije bilo, samo mrcvarenje desetak godina. 3. Pocetak devedesetih je treci i finalni bankrot: drugovi su se setili nacionalizma, razbili drzavu, opljackali staru deviznu stednju, u Srbiji i Zajam za preporod, inflacijom izvukli devize od naroda, sve svoje brljotine pokrili ratom i odbranom nacionalnih interesa...Toliko o uspesnosti SFRJ ekonomije! E sad, jeste izgradjeno puno fabrika, ali je vecina bila vrlo neprofitabilna, nekonkurenta, i molila Boga da dobaci do "pozitivne nule"...Opstajale su zahvaljujuci kreditima i zatvorenim granicama, tj. nemanju konkurencije. Ko je mogao, isao je u Trst da se obuce, kupovao polovne bube i golfove iz Nemacke, itd...Dzabe Varteks, Borovo, Zastava...njihovi proizvodi su bili samo za sirotinju! I da, jeste danas mnogo gore, jer su negativna selekcija i sve greske iz toga doba stigle na naplatu! Tad je korov posejan i negovan, sad doslo vreme berbe! Kusajmo...\n(Nenostalgicar, 21. januar 2020 12:26)\nŠta nam uradi èovek... Oæemo jugoslaviju, eto nam. Lepo se živelo tada, a šta je posle toga sve došlo?.!\n(Kimi, 21. januar 2020 11:34)\nDug od 2012. do danas porastao s 14 milijardi na 26 milijardi dolara a sad 241 milion je problem?!\nI "pauza" u otplati od 1992-2002, ko li je za to zaslužan?!\nTito je veæ mrtav 40 godina i danas je on za sve kriv!\n(Lady Olivera, 21. januar 2020 10:32)\nZadnji pasus je sve objasnio. Nije kriv Tito.\n(billy_the_cat, 21. januar 2020 10:16)\nA gde su otisle te pare? Hajde da pricamo o tome! Da li su date u socijalni mir ili u puteve i fabrike?\nKoliko god je komunizam bio los, ovi danas (a i ono pre ovih) ima još mnogo da uèe...\n(nebitan, 21. januar 2020 10:16)\nduzni smo ko Grcka vracajte\n(backo, 21. januar 2020 09:57)\nJugoslavija nije nista drugacije i losije radila od ostalih "normalnih" zemalja.\nU velikim dugovima su i Amerika i Japan i Kina i Nemacka, prakticno svi.\n(Mikula, 21. januar 2020 09:51)


adidas FCB CLB HOME, lopta za fudbal, crvena | Intersport\nCrvena / GT3913\nadidas FC Bayern Home Club Ball je svestrana fudbalska lopta. Njom će posebno biti impresionirani navijači nemačkog fudbalskog kluba FC Bayern. Napravljena je od savremenog materijala koji pruža odličan osećaj i aerodinamiku. Ukrašena je bojama i grbuom FC Bayerna.\nNapravljena je od savremenog materijala koji pruža odličan osećaj i aerodinamiku\nUkrašena grafikom fudbalskog kluba FC Bayern\nKako vam se čini... adidas FCB CLB HOME, lopta za fudbal, crvena


Novi Južni Vels bez novih slučajeva, vlasti zovu na testiranj\nTanjug 4. januara 2021. 13:19\nSIDNEJ – Najmnogoljudnija australijska država Novi Južni Vels prijavila je danas da nema novih slučajeva Covid 19, prvi put posle skoro tri nedelje, a vlasti, koje trenutno vode bitku sa nekoliko lokalnih žarišta u Sidneju, pozivaju desetine hiljada ljudi na testiranje kako bi se ovakva situacija održala.\nBroj testiranja na Covid 19 u Novom Južnom Velsu pao je na oko 20.000 u poslednja dve nedelje, sa približno 70.000 testova zabeleženih na Božić, 25. decembra, a većina testiranja je u glavnom gradu savezne države, Sidneju.\n„Brojke su vrlo niske, ako želimo biti korak ispred pandemije, ključno je testiranje velikog broja ljudi, tako da možemo da verujemo podacima kad donosimo odluke“,rekao je novinarima premijer NSV, Džon Barilaro, prenosi Rojters\nVlasti su od danas za pet miliona građana Sidneja uvele obavezno nošenje maski u zatvorenim prostorima i u javnom prevozu, a za one koji krše ovu meru predviđena je kazna od 200 australsijkih dolara.\nZvaničnici ove države odbacivali su poziv da se uvede obavezno nošenje maski od početka pandemije, dok je promena politike usledila nakon poslednjeg izbijanja zaraze u Sidneju.\nNovi južni Vels i Sidnej, izolovani su od ostatka Australije zatvaranjem državnih granica ili 14-dnevnim obaveznim pravilima karantina za međudržavne dolaske iz NSV-a u ostatak zemlje.\nSusedna australijska država Viktorija, koja se takođe bori sa novim slučajevima u glavnom gradu države Melburnu , danas je izvestila o tri lokalna prenosa zaraze koji su povećali broj aktivnih slučajeva u državi na 36.\nAustralija je uglavnom izbegla velike razmere pandemije sa ukupno nešto manje od 28 500 slučajeva i 909 smrtnih slučajeva od posledica novog koronavirusa u poređenju sa drugim razvijenim zemljama, navodi agencija.


Kako da spriječite pucanje cijevi zbog niskih temperatura – Haber.ba\nSmrzavanje cijevi - Nezavisne.com\nNa niskim temperaturama može doći do smrzavanja vode na priključnim vodovima prema potrošačima, što može da uzrokuje pucanje stakla vodomjera i spojne cijevi, javlja “N1“…\nPotrošači moraju da vode računa o tome da instalacije ne ostavljaju na duže vrijeme (odlazak na put) bez kontrole u stanju napunjenosti sistema vodom, a bez protoka, kako bi se na internim instalacijama spriječilo smrzavanje.\nPotrošači koji imaju vodomjerne ormariće u vanjskim zidovima objekata trebaju da ih pregledaju i po mogućnosti zaštite od smrzavanja (posebno ako grijaći elementi unutar ormarića ne rade ili nisu ugrađeni).\nTeme:cijevi, niske temperature, pucanje, savjeti


Zaprepastila fanove: Naša poznata glumica i manekenka pokazala opekotine i otvorene rane! FOTO - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\nZaprepastila fanove: Naša poznata glumica i manekenka pokazala opekotine i otvorene rane! FOTO\n09:25 10. AVG 2017.\nFoto: Instagram/Ivana Korab\nNaime, iako na svoj Instagram profil običnbo postavlja provokativne snimke, snimke nekih dešavanja ili njeno izvođenje domaćih pesama, ovoga puta iznenadila je sve kada je postavila sliku na kojoj je sva u živim ranama i opekotinama. Ipak. iako su se mnogi uplašili, reč je o fotografiji koja je nastala tokom snimanja filma "Neprirodno", u kome je imala manju ulogu.\nTo accomplish great things we must first dream, then visualize, then plan... believe... act! #tb to my #unnatural #movie form 2015 @unnaturalmovie #lovelife #lovepeople #la #lamodels #film @roncarlson1226\nA post shared by Ivana Korab (@ivanakorab) on Aug 8, 2017 at 11:05pm PDT\nUdala se ćerka Anice Dobre! Mina ..\n11. april 2022.. 11:24\nPrva ljubav Zdravka Čolića bila ..\n11. mart 2022.. 09:47\nTijani Čurović pokucali su ..\n20. februar 2022.. 08:56\nBalaban se kaje! Presela mu veza ..\n7. novembar 2021.. 11:24


Ko ne pamti, iznova proživljava – otvorena izložba “Ledena tišina – sećanje na žrtve Novosadske racije 1942. godine”\nU okviru obeležavanja 75. godišnjice Novosadske racije, u Likovnom salonu Kulturnog centra Novog Sada otvorena je izložba „Ledena tišina – sećanje na žrtve Novosadske racije 1942. godine”. Izložbu su otvorili direktor Kulturnog centra Novog Sada Bojan Panaotović, pomoćnik pokrajinskog sekretara za kulturno nasleđe dr Milan Micić i direktor Muzeja Vojvodine dr Drago Njegovan.\nKulturni centar Novog Sada i ove godine nizom kulturnih događaja obeležava jedan od najtragičnijih događaja u istoriji grada Novog Sada, „Novosadsku raciju“. Program je započet izložbom koja predstavlja retrospektivu onih programa koje je Kulturni centar Novog Sada realizovao u periodu od 2013. do 2016. godine, a povodom nemilog događaja koji se desio 1942. godine.\nDirektor Kulturnog centra Novog Sada istakao je da se nikada više ne sme dozvoliti takva tragedija koja se desila tog hladnog januara 1942. godine, dodavši da Kulturni centar Novog Sada uz podršku Grada kroz raznovrsne programe neguje kulturu sećanja ne samo na ovaj nemili događaj već i na druge koji su zadesili narode sa ovih prostora. – Stari Latini kažu da je istorija učiteljica života, a jedan od savremenijih pesnika rekao je to na drugačiji način – Ko ne pamti iznova proživljava! Onaj ko zaboravi, sopstvene tamne slike iz prošlosti izlaže se riziku da mu se nedaće i ogromna tragedija ponovi. Ono što mi moramo da učinimo, ako već nismo, to je da ojačamo kulturu sećanja, ali i da edukujemo mlade ljude o događajima koji su se desili od 1941. do 1945. godine i sva stradanja koja su zadesila nedužne ljude na ovim prostorima. – rekao je Panaotović dodavši da treba da se stidimo i naših zločina, ali da glavni motivi za budućnost treba da nam budu praštanje, pomirenje i dobri komšijski odnosi, ali i da negujemo kulturu sećanja na zločine koji su nad nama izvršeni.\nPomoćnik pokrajinskog sekretara za kulturno nasleđe dr Milan Micić istakao je da smo kao narod stalno i dugo bili raspeti između kulture sećanja i kulture zaborava te da je to jedna neprekidna borba koja traje u nama kao narodu. – Neprekidna borba koja ugrožava jasno i čisto kolektivno pamćenje, zbog koje smo godinama unazad raspeti između kulture sećanja i kulture zaborava – rekao je Micić dodavši da ako zaboravimo, pre svega zaboravićemo na nevine ljude, na žrtve i izgubićemo se u moralnom diskursu te nećemo prepoznati ni šta je dobro, ni zlo, a ni šta je laž, a šta istina. Direktor Muzeja Vojvodine doktor Drago Njegovan, koji je nakon otvaranja izložbe održao predavanje „Ulazak mađarske vojske u Bačku aprila 1941“ istakao je da ovakav događaj nažalost imao i nastavak ali da je Mađarska vojska tokom ulaska u Bačku sprovela raciju i pre Racije. Na predavanju koje je održano na Tribini mladih, autora doktora Draga Njegovana, prisustvovali su i đaci srednjih škola, što ukazuje na činjenicu da se negovanjem kulture sećanja edukuju mladi ljudi koji će ovu tradiciju nastaviti.\n– Racija je jedan izuzetan, ali nažalost ne i usamljeni masovni zločin a ova tema dokazuje da je veliki broj nevinih ljudi stradalo i pre same “Novosadske racije”.\nOn je poseticima svoje predavanje dokumentovao i fotografijama iz zbrike Muzeja Vojvodine i na taj način približio nemili događaj kada je Mađarska vojska 1942. godine ušla na teritoriju Bačke.\nProgram “Ledena tišina nastaviće se predavanjima 25. januara kada će doktor Milan Micić govoriti na temu „Kolonistička naselja u Bačkoj 1920–1941“, a 26. januara tema predavanja će biti „Mađarski okupacioni režim u Bačkoj 1941“, autora doktora Aleksandra Horvata. Obe tribine počinju u 12 časova na Tribini mladih.


Holandija porodicama trojice ubijenih Srebreničana ponudila po 20.000 eura odštete - Klix.ba\n10.4.2014. u 17:21\nPravna zastupnica porodica, Liesbeth Zegveld, rekla je da iznos sramotan. "Jasno je da država ne želi da se ovo poglavlje zatvori", rekla je ona za AP.\nSud je utvrdio da je holandska država “djelimično odgovorna” za smrt Nuhanovićevog oca i brata, i za smrt Rize Mustafića zato što su ih holandski vojnici izbacili iz svog logora i predali snagama Vojske RS koje su ih zatim\nJednostran potez Holandije\nNuhanović je kazao da se radi o jednostranom potezu Holandije.\n"Ovo je njihov potez uzmi ili ostavi. Neću to da komentarišem. Mi smo pristali na vansudsku nagodbu u okviru koje su se trebali voditi pregovori visini odštete, ali u sedam mjeseci je bio samo jedna sastanak. Za ponudu o visini nematerijalne štete saznali smo iz medija" kaže Nuhanović za Klix.ba, a visinu odštete koja je saopćena nije želio komentirati.\nDražen Mikulić osuđen na godinu i po zatvora zbog zločina protiv civilnog stanovništva\n10.04.2014. u 16:56


RTS :: Mali: Prognoze Svetske banke još jedna potvrda naših dobrih rezultata\nEkonomija Mali: Prognoze Svetske banke još jedna potvrda naših dobrih rezultata\nsreda, 06. okt 2021, 12:29 -> 12:42\nMali: Prognoze Svetske banke još jedna potvrda naših dobrih rezultata\nMinistar finansija Siniša Mali izjavio je da ga je vest koja je stigla iz međunarodnog okruženja, da je ugledna svetska finansijska institucija - Svetska banka, povećala prognozu rasta Srbije na šest procenata, samo dodatno ohrabrila da se sa još većom posvećenošću bori za veći privredni rast i životni standard građana Srbija.\nSvetska banka je, objavljeno je danas, povećala prognozu rasta Srbije za 2021. godinu za 1 procetni poen na 6 posto, u ažururanom jesenjem izveštaju o Svetskim ekonomskim izgledima.\nMinistar je podsetio da je samo devet meseci ranije, u januaru, Svetska banka predviđala rast Srbije od 3,1 odsto, što znači da je svoju projekciju povećala za čak 2,9 procenata. U junu je iznela projekcije da će rast iznositi pet procenata a sada, svega tri meseci kasnije - na šest.\n"Ja verujem da smo iznanadili sve, pa čak i njih sa svojim rezultatima. Srbija, u uslovima najveće svetske ekonomske krize, pokazuje koliko je njena privreda vitalna i otporna. Verujem da je za delimičan uspeh zaslužna i država jer smo imali sluha za zahteve privrednika i trudimo se da sa njom uspostavimo partnerski odnos, zasnovan na poverenju. Uveren sam da će Svetska banka još jednom revidirati svoje projekcije naviše. Mi verujemo da ćemo biti i bolji od toga, tako da ćemo po drugi put revidirati našu projekciju, i to na 7 odsto do kraja ove godine ", naveo je Mali.\nOn je naveo da je ovo najbolji odgovor na sve one koji kritikuju ekonomsku politiku Republike Srbije.\n"Nema boljeg demantija od toga, kad vaš uspeh meri i prepoznaje svet. Kako se približava kraj godine, naš trud da ekonomiju održimo na visokim razinama, odgovorno vođenje fiskalne i ekonomske politike, dobiće potvrdu i od mnogih drugih a to će se ogledati kroz stabilan rast i konstantan priliv invesiticija, koje su samo u prvih sedam meseci ove godine iznosile 2,14 milijardi evra", rekao je Siniša Mali i podsetio da je i MMF ranije ove godine, u maju povećao svoje projekcije na šest odsto rasta BDP-a Srbije.\nMali je naveo da će se posvećenost Vlade Srbije da se bori za bolji život građana Srbije još bolje videti u danima koji dolaze.\n"Ta naša posvećenost najbolje će se videti u budžetu za 2022. godinu koji ozbiljno pripremamo. To će biti ekonomski, finansijski i socijalno izbalansiran budžet. Sledeće godine očekujemo deficit od oko tri odsto BDP-a. Raspoloživ fiskalni prostor u 2022. godini biće opredeljen za nastavak ulaganja u kapitalne investicije i zdravstveni sistem, umereno povećanje penzija i plata u javnom sektoru kao i nastavak poreskog rasterećenja privrede. Ove mere dizajnirane su tako da ne ugroze stabilnost javnih finansija i tempo smanjenja javnog duga, zatim da održe životni standard stanovništva i pomognu privredni razvoj", naveo je Mali.


Predstavljen program 126. Smederevske jeseni – Semendria\nPredstavljen program 126. Smederevske jeseni\n22. avgust 2013. KULTURA – Program 126. Smederevske jeseni, koja će biti održana od 6. do 29. septembra, predstavljen je na konferenciji za novinare u Malom gradu Smederevske tvrđave.\nRukovodstvo Grada Smedereva predstavilo je brojnim novinarima iz Beograda, Vršca Požarevca, Smedereva i drugih gradova program tradicionalne turističko-privredne manifestacije Smederevska jesen, 126. po redu, koja će ove godine prvi put biti održana tokom septembarska četiri vikenda.\n„Ove godine smo odlučili da manifestacija traje nešto duže, imali smo razloga za to – podizanje novih vinograda i novih zasada voća na 120 hektara, izgradnja više vinarija i dolazak novih investitora u naš grad. Ono što nas je nateralo da duže slavimo u ime vina i grožđa su nove vinarije i novi objekti, kako podrumi tako i smeštajni kapaciteti. Tokom mesec dana trajanja manifestacije, programi će se dešavati na Gradskom trgu, gde će se prodavati nakvalitetniji vinogradarski i voćarski proizvodi i u Malom gradu Smederevske tvrđave. U Vinskom gradu će svaka vinarija vikendom imati svoj program“, naglasila je gradonačelnica Smedereva, dr Jasna Avramović.\nGradonačelnica je rekla da je ove godine promenjena koncepcija privredne izložbe, pa su predviđene četiri sesije vezane za privredu u poslednjoj nedelji manifestacije. Ugledni univerzitetski profesori govoriće na temu privrednih kretanja, malih i srednjih preduzeća u poljoprivredi i zadrugarstvu, a biće reči i o fondovima koje naši poljoprivredni proizvođači mogu da koriste.\n„Dosadašnje manifestacije trajale su tri, pa sedam dana, a sada četiri vikenda poklanjamo našim proizvođačima, zato što svaki produžetak Smederevske jeseni, osim većeg broja posetilaca, dovodi i veći broj zainteresovanih kupaca i ulagača, a ove godine imamo najavu početka izgradnje velike farme u Mihajlovcu. Mislimo da je ovo dobar način da Smederevo, pored toga što će slaviti, radi na prezentaciji svih kapaciteta Grada. Program je ove godine podeljen u četiri celine – zabava, sport, kultura i privreda. Naravno, ima još zanimljivih stvari, poput defilea, učestvovaće predstavnici 12 država, umesto prošlogodišnjih 8, pa sada poprima jedan ozbiljan karnevalski karakter“, ocenila je gradonačelnica.\nPredsednik Skupštine grada Smedereva i predsednik Organizacionog odbora ovogodišnje manifestacije Branče Stojanović, govoreći o istorijatu Smederevske jeseni i kultu gajenja vinove loze u ovom kraju, istakao je da je pred Odborom bio težak zadatak da se dostojno organizuje jedna od najstarijih manifestacija te vrste u Srbiji i na specifičan način pokaže svim gostima da može i ima u šta da se ulaže.\n„Pre 125 godina održana je prva izložba grožđa, voća, vina i stoke, kada su dereglije došle Dunavom iz Evrope da kupe to naše voće. Obaveza ovog Organizacionog odbora i svakog drugog je da tu dugu tradiciju nastavi kako je i započeta i predstavimo ono što je specifično zahvaljujući podneblju i klimatu, a to je smederevsko voće“, poručio je Stojanović.\nOn je dodao da je obaveza ovog Organizacionog odbora da kroz manifestaciju pokuša da valorizuje sve navedene vrednosti i pokaže ih gostima koje je pozvao da posete nekada prestono Smederevo od 6. do 29. septembra. Posebno je apelovao na Beograđane da dođu u što većem broju na ovogodišnju Smederevsku jesen.\n“Programi 126. Smederevske jeseni koncipirani su tako da zadovolje sve ukuse, želimo da se družimo sa našim gostima i želimo da pokažemo sve ono što ovo podneblje pruža i može da proizvede, a istovremeno da se prezentuje šta je Smederevo danas i kakvi su potencijali.\nZamenik gradonačelnika Bojan Teofilović je naglasio da se Organizacioni odbor maksimalno potrudio da ovogodišnja manifestacija prevaziđe po kvalitetu sve prethodne i bude impozantna, sa sadržajima za uzraste od 7 do 77 godina i izrazio nadu da ćemo na pravi način predstaviti svoje voće, vino, etno selo, uz deset koncerata za sve ukuse.\n„Organizacioni odbor se maksimalno pripremio da sve protekne u najboljem redu, sve službe rade svoj posao, sa pojačanim aktivnostima. Sa bezbedonosne strane čini se sve da nadležne službe obezbede realizaciju planiranih programa, uz posetu koja se očekuje u fascinantnom broju“, kazao je Teofilović.\nTokom šest dana gradskog festivala, zanimljiv program, osmišljen u slavu grožđa i vina, biće organizovan na nekoliko atraktivnih lokacija, kao što su reprezentativni Mali grad Smederevske tvrđave, na Gradskom trgu, duž obale Dunava, u prostorima ustanova u kulturi i sportskim terenima.\nPored zanimljivog programa za najmlađe, planirani su i nastupi folklornih grupa, stend – ap komedije, izložbe, radionice ali i nastupi afirmisanih izvođača etno i narodnog melos, pop – rok muzike i lakih kamernih nota – Frajle, Riblja čorba, Sanja Ilić i Balkanika, Jadranka Jovanović i Oliver Njego, Galija, Kerber, Zvezde Granda, Piloti, Haris Džinović i drugi.\nNovina je i Smederevski astronomski vikend, odnosno pokretna opservatorija Astronomskog društva “Ruđer Bošković”, koja će posetiocima biti na raspolaganju nedeljom od 17 do 23 sata u Malom gradu Smederevske tvrđave.\nPosebna pogodnost za sve posetioce biće cene voća koje će se prodavati po velikoprodajnim cenama, a vinarije će ponuditi svoje proizvode iz rinfuza, takođe po sniženim cenama.\n„Smederevska jesen“ je privredno-turistička manifestacija koja se održava 126 godina u Smederevu i spada u najstarije manifestacije tog tipa u Srbiji. Od svog nastanka 1888. godine, više puta je menjana sadržina manifestacije, ali ono što je ostalo kao osnovno obeležje jeste izložba grožđa i vina.\n« Mađarska želi da povrati železaru\nFijat zainteresovan za saradnju sa Železarom »


07. Januar 2017. » Trinaesti po redu sajam poslova i praksi - JobFair!\nOrganizatori projekta, studenti volonteri, trinaestu godinu zaredom pomažu kolegama da pronađu šansu za zaposlenje i rade na ostvarivanju misije Sajma — smanjenje nezaposlenosti među mladima i sprečavanje odliva stručnog kadra, problemi sa kojima se pretežno susrećemo u oblasti tehničkih nauka u našoj zemlji.\n„JobFair‟ godinama unazad predstavlja vezu između studenata, kompanija i obrazovnog sistema u našoj zemlji. Studenti i diplomci će imati šansu da se kroz direktan kontakt upoznaju sa kompanijama iz tehničko-tehnoloških i prirodno-matematičkih oblasti. Posetioci će imati priliku da besplatno prisustvuju tribinama na aktuelne teme koje će držati stručnjaci i predstavnici kompanija, učestvuju u razgovoru za posao i seminaru profesionalnih veština „LevelUp — Podigni nivo svojih veština‟. Od ove godine dodatni sadržaj edukativnog dela Sajma čini i interaktivna radionica „Case Study‟ u kojoj će učesnici rešavati problem dat od strane kompanije u realnom vremenu.\nIz godine u godinu, organizatori rade na jačanju nacionalnog karaktera „JobFair‟-a kroz promocije Sajma studentima na univerzitetima u Beogradu, Nišu i Kragujevcu. Podršku projektu su pružili Ministarstvo omladine i sporta, Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Grad Beograd, Nemačka privredna komora kao i svi dekani tehničkih fakulteta Univerziteta u Beogradu.


070201 FLORAL PATTERNED TOP | AVANGARDIA CONCEPT STORE\n070201 FLORAL PATTERNED TOP\nŠifra artikla: 763086-EGG-PRINT\nŠifra proizvođača: 763086\nŽenska, ravna košulja sa kragnom i dugim rukavima sa cvetnim dezenom u različitim nijansama braon i narandžaste boje na beloj podlozi. Skriveno kopčanje dugmićima sa prednje strane. Sastav: 100% Poliester


Centar Denver Nagetsa ove sezone beleži impresivne brojke u uobičajenom delu ove sezone. Na 64 mečeva je prosečno postizao 16,1 poena, te beležio 9,5 skokova uz 5,1 asistenciju, te 1,1 ukradenu loptu po susretu. Njegov menadžer Miodrag Miško Ražnatović je otkrio kada možemo očekivati odluku Jokića kada je u pitanju nastup u dresu sa državnim grbom.\nNikola Jokić predvodi Denver Nagetse do plej-ofa NBA lige\n- Rekao sam da još nikakva odluka tu nije doneta niti je uopšte razgovarano o tome. Nedavno sam pročitao da ni Vučević nije razmišljao o tome, ljudi su zaokupirani potpuno drugom tematikom i nije bilo vremena da se razgovara sa selektorom ni o planovima ni o bilo čemu drugom. Čim se NBA sezona završi, što je verovatno april ili maj, biće više nego dovoljno vremena da se odluka donese - rekao je Ražnatović, između ostalog, za "Sportklub".\nTo znači da odluku ljubitelji košarke mogu očekivati najranije 10. aprila kada se završava uobičajeni deo sezone. Ali, verovatno ni tada Jokić neće biti fokusiran na to jer je za očekivati da njegov Denver uđe u plej-of i to kao jedan od bolji timova Zapadne konferencije. Plej-of startuje 13. aprila, a finalne utakmice su zakazane su za poslednje dane maja, odnosno prve dane juna.\n- Smatram da će proći prvu rundu, a teško je reći hoće li ući u finale konferencije. Činjenica je da mnogi nisu igrali u plej-ofu, ali to je isti sport. Mislim da će mnogo zavisiti od toga kako počnu serije, eventualne pobede na početku davale bi im samopouzdanje za dalje, mada je nezgodno predvideti bilo šta sada - kazao je Ražnatović.


Užičanin potpisao za Voždovac - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Transferi Fudbal Užičanin potpisao za Voždovac\nUžičanin potpisao za Voždovac\nI Voždovac se pojačava. Među redove “zmajeva” stigao je doskorašnji fudbaler Zemuna – Nenad Cvetković. Dvadesettrogodišnji Užičanin igra na poziciji centralnog beka, a do sada je igrao za Crvenu Zvezdu, Rakovicu, Rad i Zemun. Prošle sezone je upisao 18 nastupa uz 2 pogotka.\nU redove Voždovca dolazi kao slobodan igrač, kao što se navodi i na zvaničnom tviter profilu kluba.\nFK Voždovac predstavio je prvo pojačanje u letnjem prelaznom roku, a novi igrač Zmajeva postao je Nenad Cvetković ????????\nStameni štoper dolazi u redove Voždovčana kao slobodan igrač, čitajte na našem sajtu! ????????⬇https://t.co/pX1zOMJHUc pic.twitter.com/mrIG9TPRbv\n— FK Voždovac (@FKVozdovac) June 16, 2019\nZa klupski sajt izjavio je sledeće: “Utisci posle potpisivanja ugovora i prvog odrađenog treninga sa ekipom su fenomenalni. Svi dobro znamo da je Voždovac jedan od klubova u Srbiji koji sjajno funkcioniše i ponosan sam što ću imati priliku da zaigram u dresu Zmajeva i da budem deo ovog kluba.“\nPrethodni tekstPortugalci nastavljaju da “pazare” u Subotici\nSledeći tekstPoznati protivnici Crvene Zvezde na pripremama!