Čitaoci DEPO Portala glasaju: Najbolje ljude i programe u Kantonu SDP, NiP, Naša Stranka, Platforma za progres, SDA,... | BL!N Magazin\nČitaoci DEPO Portala glasaju: Najbolje ljude i programe u Kantonu SDP, NiP, Naša Stranka, Platforma za progres, SDA,...\nFront 16.02.22, 19:53h\nU toku je velika anketa DEPO Portala čiji je cilj otkriti šta čitaoci i pratioci na FB našeg portala misle o kadrovima i konkretnim programima političkih stranka u Sarajevu. Pogledajte kako trenutno stvari stoje, sami glasajte i dajte svoje mišljenje o tome\nŠta stranke nude građanima u Kantonu Sarajevo – glavna je tema velikog istraživanja DEPO Portala u kojem želimo da istražimo odnos budućih glasača prema ovom, najvećem kantonu u FBiH, a shodno političkoj ponudi koju trenutno imamo na stolu.\nPodsjećamo, DEPO Portala je prije nekoliko dana okončao anketu gdje su naši čitoaci i pratioci imali priliku da odgovore na pitanje : Za koju političku stranku bi ste danas glasali u Kantonu Sarajevo. Preko dvije hiljade čitaoca DEPO Portala se uključilo u ovo anketu i po njoj u Sarajevu trenutno najviše podrške imaju SDA, SDP i NiP, ali i Stranka za BiH, koja se novim rukovodstvom ambiciozno ulazi u izbornu godinu.\nCilj ove ankete je istražiti šta čitaoci i pratioci DEPO Portala na Facebooku misle o političkim strankama, njihovim kadrovima, programa i politikama.\nOvo su pitanja na koja se traže odgovori:\nKoja stranka ima najbolje ljude/kadrove u Kantonu Sarajevo?\nNajbolji odnos prema ideji države BiH ima...?\nNajviše za ideju ekonomskog razvoja i progresa BiH radi...?\nNajbolji odnos prema EU i evropskim vrijednostima i regionalnoj suradnji ima...?\nNajbolji odnos prema socijalnoj državi i pravdi ima...?\nNajbolji odnos prema idejama demokratije, tolerancije i multikulturalnosti BiH ima...?\nNajbolji odnos prema kulturi, sportu, turizmu i javnom rtv servisu ima...?\nNajbolji odnos prema mladima ima...?\nAnketa je počiela u ponedeljak i traje do petka (18. februara) u 24 sata, dok će rezulati i analiza istraživanja biti objavljeni preko vikenda.\nNapominjemo da je moguće glasati samo jednom sa svoje IP adrese i uz otvoreni Facebook profil pratioca DEPO Portala.\nTakođer, vaš odgovor će biti valjan jedino u slučaju ako odgovorite na sva pitanja postavljena u anketi.\nRazmisli i glasaj!\n#istraživanje #anketa #političke stranke #interes #planovi #glasači #građani #kadrovi #politike #program


BNV će jednim dijelom finansirati rad TV Sandžak i TV Tutin | SANA\nHome Vijesti BNV će jednim dijelom finansirati rad TV Sandžak i TV Tutin\nBNV će jednim dijelom finansirati rad TV Sandžak i TV Tutin\n29. 12. 2015. 17:22\nDanas je održana redovna sjednica Bošnjačkog nacionalnog vijeća na kojoj se raspravljalo o rebalansu budžeta za 2015. godinu kao i o usvajanju budžeta za 2016. godinu.\nPosebnim zaključkom na prijedlog dr. Admira Muratovića jednoglasno usvojeno da TV Sandžak i TV Tutin, kao institucije od nacionalnog značaja, budu jedinom dijelom finansirane iz budžeta BNV-a u iznosu od po milion dinara godišnje.\nŠef vijećničke grupe “Za Bošnjačke, Sandžak i Muftiju” dr. Jahja Fehratović smatra da su ovim činom prevaziđena dnevno-politička dešavanja i da su vijećnici počeli trezvenije razmišljati po određenim pitanjima.\n“Drago mi je što se u određenim segmentima došlo do one faze kada Bošnjaci imaju dovoljno svijesti da o određenim stvarima glasaju konsenzusom” kaže Fehratović.\nRadna sjednica BVN-a na kratko je bila prekinuta, jer je u posjetu Vijeću stigao predsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine Denis Zvizdić koji se obratio prisutnima.\nPrevious articleLjajić i Zvizdić u Novom Pazaru\nNext articlePrijepolje usvojilo budžet za 2016. godinu


MAGNEZIJ U HRANI Koje nepripremljene - sirove žitarice i derivati žitarica imaju najmanje magnezija? | Nutricionizam - kalorije, vitamini, ugljikohidrati, proteini, masti, minerali - prehrambena vrijednost, sastojci, sastav hrane\nMAGNEZIJ U HRANI Koje nepripremljene - sirove žitarice i derivati žitarica imaju najmanje magnezija?\nŽELJEZO U HRANI Koliko željeza ima biljno ulje (prosječno)?\nVITAMIN B1 U HRANI Koliko vitamina B1 (tiamin, aneurin) ima pile?\nKALCIJ U HRANI Koliko kalcija ima grgeč?


1 2 3 4 5 U Intelu predviđaju 3D internet za pet godina VESTI |\nInternet će za pet do 10 godina izgledati mnogo drugačije jer će većina sadržaja biti ponudjena u trodimenzionalnom (3D) formatu, naveo je u svojim predvidjanjima Intelov tehnološki stručnjak Šon Koel.\nPenzije stečene u BiH i Srbiji neće biti umanjivane VESTI |\nPotpredsednik Vlade Srbije Jovan Krkobabić dogovorio je danas sa delegacijom Bosne i Hercegovine da se što pre reše problemi vezani za umanjenja penzija koje su stečene na osnovu radnog staža u obe države.\nOčekuje se 35 miliona transakcija u "Dinakard" sistemu VESTI |\nIzvor: Tanjug foto:credybanka.com\nU "Dinakard" sistemu se u 2010. godini očekuje blizu 35 miliona transakcija i realizacija oko 100 milijardi dinara prometa, zahvaljujući razvoju tog sistema, saopštila je danas Narodna banka Srbije.\nPDV od 22 odsto nije omča po privrednike VESTI |\nCiljevi poreske reforme, u okviru koje će biti smanjen porez na dohodak i povećan PDV, biće da se stimulišu proizvodnja, investicije i izvoz i smanjenje potrošnje, odnosno uvoza, rekla je Diana Dragutinović, ministarka finansija.\nIndeksi Beogradske berze u porastu VESTI |\nIndeksi Beogradske berze danas su ostvarili rast vrednosti - BELEX15 za 0,49 odsto, na 757,81 indeksnih poena, a BELEXline za 0,30 odsto, na 1.417,43 poena.\nMMF povećao prognozu rasta BDP-a u svetu u 2010. VESTI |\nMedjunarodni monetarni fond (MMF) je danas povećao prognozu rasta globalne privrede na 4,2 odsto, sa januarske procene od 3,9 odsto, ostavivši prognozu za sledeću godinu na nivou od 4,3 procenta.\nTrgovanje obveznicama smanjeno četiri puta VESTI |\nTrgovanjem obveznicama Republike Srbije danas je ostvaren četiri puta manji promet nego juče - 47.872 evra, a najviše je trgovano serijom A2011 - u vrednosti 19.876 evra, po ceni od 95,71 do 95,73 odsto nominalne vrednosti.\nPotrebno što pre doneti novi zakon o banjama VESTI |\nPotrebno je što pre doneti novi zakon o banjama, jer treba da pokrije bitan segment srpskog turizma koji raspolaže sa više od 50 odsto smeštajnih kapaciteta i ostvaruje više od 50 odsto noćenja domaćih turista, rečeno je danas na zajedničkoj sednici Odbora za turizam i ugostiteljstvo privrednih komora Srbije i Vojvodine.\nNova fabrika sladoleda u Novoj Pazovi VESTI |\nIzvor: Tanjug foto:radiimamomleko.com\nMinistar trgovine Slobodan Milosavljević otvorio je danas u Novoj Pazovi novu fabriku sladoleda "Ajs krim fektori", koja je izrasla iz nekadašnjeg zanatskog pogona.\nLako se ulazi u kreditno „ropstvo“ VESTI |\nKoliko god je primamljivo to što će građani od maja lakše moći da dođu do kredita, stručnjaci upozoravaju na oprez. U kreditno “ropstvo” lako se ulazi, a ako plata kasni i dinar slabi, rata raste i svakodnevica se pretvara u agoniju.\nAko i oni pričaju o tome nema mesta za sumnju: Stanija je trudna?! (VIDEO+FOTO) Greška o kojoj svi bruje na društvenim mrežama: Nacionalni dnevnik na "Pinku" postao glavna tema podsmeha (FOTO) Ne može da prestane da ga spominje: Zgodni pevač "oborio s nogu" Saru Jovanović (FOTO) S ovnom se ne treba kačiti, a škorpija je spremna i na niske udarce "Bacila" se na strogu dijetu a rezultata nigde: Ako je suditi po ovom prizoru glumica je prevarila javnost (FOTO) Ako i oni pričaju o tome nema mesta za sumnju: Stanija je trudna?! (VIDEO+FOTO) Greška o kojoj svi bruje na društvenim mrežama: Nacionalni dnevnik na "Pinku" postao glavna tema podsmeha (FOTO) Ne može da prestane da ga spominje: Zgodni pevač "oborio s nogu" Saru Jovanović (FOTO) S ovnom se ne treba kačiti, a škorpija je spremna i na niske udarce "Bacila" se na strogu dijetu a rezultata nigde: Ako je suditi po ovom prizoru glumica je prevarila javnost (FOTO) Da li je porođaj ostavio posledice: Znamo da nema celulit a šta je sa grudima? Goca Tržan se prodrala "stoko": Kad je njen prijatelj spomenuo detalje iz pevačicinog života skočila kao "oparena" Kilogrami se "tope" ali zato energija "puca": Kad se pojavila u uskom kombinezonu publika je "odlepila" za folkerkom (FOTO) Čak ni Lea Kiš nije videla šta se dešava usred studija: Bizarno ponašanje njene gošće ipak je upalo u kadar (VIDEO+FOTO) Više to nisu pekare i male prodavnice: Tri najunosnija biznisa u Srbiji su... Ako i oni pričaju o tome nema mesta za sumnju: Stanija je trudna?! (VIDEO+FOTO) Greška o kojoj svi bruje na društvenim mrežama: Nacionalni dnevnik na "Pinku" postao glavna tema podsmeha (FOTO) Ne može da prestane da ga spominje: Zgodni pevač "oborio s nogu" Saru Jovanović (FOTO) S ovnom se ne treba kačiti, a škorpija je spremna i na niske udarce "Bacila" se na strogu dijetu a rezultata nigde: Ako je suditi po ovom prizoru glumica je prevarila javnost (FOTO) Da li je porođaj ostavio posledice: Znamo da nema celulit a šta je sa grudima? Goca Tržan se prodrala "stoko": Kad je njen prijatelj spomenuo detalje iz pevačicinog života skočila kao "oparena" Kilogrami se "tope" ali zato energija "puca": Kad se pojavila u uskom kombinezonu publika je "odlepila" za folkerkom (FOTO) Čak ni Lea Kiš nije videla šta se dešava usred studija: Bizarno ponašanje njene gošće ipak je upalo u kadar (VIDEO+FOTO) Više to nisu pekare i male prodavnice: Tri najunosnija biznisa u Srbiji su... POTRAGA TRAJALA 44 DANA: Tražili nestalu devojku, a ona se udala u Crnoj Gori! Košarkašima Zvezde preti selidba u drugu ligu! Momenat u toku finala "Eurosonga" koji će svi dugo pamtiti: Devojka se obrukala pred celom Evropom usred uključenja NAJTUŽNIJA SLIKA NA SVETU: Otac fotografisao ćerkicu sat vremena pre nego što se udavila PAZITE DA NE ZAVRŠITE KAO ŽRTVA NARKO KARTELA: Novosađanki na „putu iz snova” namestili 2,5 kg kokaina VRUĆE TEME


"Odluka Apelacionog suda u Beogradu doprinosi pomirenju u regiji" - Klix.ba\nIzvjestitelj Evropskog parlamenta za Srbiju Jelko Kacin pozdravio je u ponedjeljak odluku Apelacionog suda u Beogradu kojom je ukinuta presuda Iliji Jurišiću na 12 godina zatvora za zločine počinjene u Tuzli 1992. godine.\n"Činjenica da Jurišić nije izravno sudjelovao u zbivanjima u Tuzli 15. maja 1992. godine je od trenutka njegovog uhićenja bacila sjenu na čitav proces. Na to su jasno ukazale institucije Evropske unije i u tom smislu iskreno pozdravljam odluku Apelacionog suda da se Jurišić pusti na slobodu i da se ponovljeni postupak vodi pred novim sudskim vijećem“, navodi Kacin u saopćenju.\nKacin dalje smatra kako će ovako značajni sudski procesi na najbolji način pokazati koliko je reforma pravosudnog sustava u Srbiji uspješna.\nKonačni ishod ove reforme, smatra on, mora biti čvrsto uspostavljena vladavina prava u kojoj će sve izrečene kazne biti potpuno primjerene izvršenim djelima, a politički faktori neće imati nikakav utjecaj.\n„Današnje oslobađanje Jurišića doprinosi daljnjem napretku u regionalnom pomirenju", zaključuje Jelko Kacin u saopćenju dostavljenom medijima.\nRudari prave ugovor o jednakoj podjeli prihoda od priče\n11.10.2010. u 18:01


Zahvalnost Bogu kom niko nije ravan\nBožja dela se ne mogu nabrojati (5)\nBogu nisu najvažnije žrtve (6)\n„Ja uživam da činim ono što je po tvojoj volji“ (8)\nHorovođi. Davidov psalam. Pesma. 40 Svim srcem sam se pouzdao u Jehovu*,on se sagnuo i saslušao me*, čuo je moj vapaj.+ 2 Izvukao me je iz jame u kojoj huče vode,iz mulja i blata. Podigao me je na stenu,učvrstio je moje korake. 3 U usta mi je stavio novu pesmu,+hvalu našem Bogu. Mnogi će to gledati sa strahopoštovanjemi pouzdaće se u Jehovu. 4 Srećan je čovek koji se uzda u Jehovu,koji se ne oslanja na drske ljude niti na lažljivce. 5 Jehova, Bože moj,mnoga si čudesna dela učinioi mnogo toga si naumio s nama.+ Niko ti nije ravan.+Kad bih pokušao da pričam o svemu tome,ne bih to mogao ni da nabrojim.+ 6 Žrtve i prinose nisi želeo,+nego si mi otvorio uši da bih te slušao.+ Nisi tražio žrtve paljenice i žrtve za greh.+ 7 Tada sam rekao: „Evo, došao sam, o meni piše u svitku*.+ 8 Bože moj, ja uživam* da činim ono što je po tvojoj volji+i tvoj zakon je duboko u meni.+ 9 Usred okupljenog mnoštva* objavljujem dobru vest o pravednosti.+ Moja usta nisu zatvorena.+Jehova, ti to dobro znaš. 10 Ne skrivam tvoju pravednost u svom srcu. Objavljujem tvoju vernost i spasenje koje daješ. Usred okupljenog mnoštva ne ćutim o tvojoj vernoj ljubavi i istini.“+ 11 Jehova, nemoj mi uskratiti svoje milosrđe. Neka me tvoja verna ljubav i istina uvek čuvaju.+ 12 Okružilo me je toliko nevolja da ih ne mogu izbrojati.+ Od mnoštva svojih prestupa ne vidim put pred sobom.+Ima ih više nego vlasi na mojoj glavi,pa mi je srce klonulo. 13 Molim te, Jehova, spasi me!+ Jehova, požuri da mi pomogneš!+ 14 Neka se postide i osramotesvi koji hoće da me ubiju. Neka budu poniženi i ustuknuoni koji se raduju mojoj nevolji. 15 Neka se oni koji mi govore: „Tako ti i treba!“ zaprepaste kad ih snađe sramota. 16 A oni koji ti služe+neka ti se raduju i vesele.+ Neka oni koji željno očekuju spasenje koje daješ uvek govore: „Neka se veliča Jehova.“+ 17 A ja sam bespomoćan i jadan.Neka se Jehova brine za mene. Ti mi pomažeš i izbavljaš me.+Bože moj, nemoj zakasniti!+\n^ Ili: „Strpljivo sam čekao na Jehovu.“\n^ Doslovno: „On je prignuo uho k meni“.\n^ Doslovno: „svitku knjige“.\n^ Ili: „želim“.


SKFD Filokalija - Zanimljive knjige-Mikailo Bodiroga-Roman o Jeremicku\nIzdanje: Književna omladina Srbije, Beograd, 1994.\nRoman o Jeremičku\nDionisije Dejan Nikolić\nRoman o Jeremičku je, roman–reka. Ali reka ponornica! Čitaoče, da bi nas poštedeo, budući tvoj rob, odnosno pedagog, genijalni autor Bodiroga nam je prikazao samo nadzemni tok, tako pogodan da vaspita tvoje i moje srce – a ipak toliko Lep, da nam donosi čudesne kristaliće iz pećina (gde boraviše i duhovi trifara) u kojima ćemo jednog Dana, kada za to bude došlo vreme, odnosno kad nastupi punina vremena, da pijemo opasno čistu i vrelo–studenu Vodu – Lek od davnina, od Davljina…\nZađimo sada prijatelju, o’ lepa čitateljko i još lepši čitaoče, u žuborne Brzake, rasanimo se od pene, i okvasimo se prvim Kapima! Pred nama je Roman–reka ponornica u dvanaest brzaka! Pod nama, i – nad nama.\nIstorija svetske književnosti oskudeva u delima, koja bi mogla da nas pripreme za „Roman o Jeremičku”. Lepo je rečeno da je Genije Usamljenik (ali o i te kako Druželjubivi Usamljenik!) koji razgovara sa Genijima, dovikujući se kroz vekove, šapućući, i milenijume; kroz Generacije…\n(iz prikaza "Bodiroga ili Tajna Antinomične Svidevojčice")


Zemlja slobodnih i dom obespravljenih – balkanin\nHome/politika/Zemlja slobodnih i dom obespravljenih\nDvadesetak godina sam po jedan semestar godišnje predavao na američkim pravnim fakultetima. Tokom prošlog meseca, sedeći kod kuće, stvari sam gledao sa balkona (ili kao sa balkona), pa sam tako zabeležio dva dešavanja u američkom pravu. Počeću sa vešću koja me nije obradovala.\nU “Njujork tajmsu” od 28. aprila 2020. čitam osvrt sa naslovom “U braku sa imigrantom bez dokumenata? Nećeš moći da dobiješ ček za pomoć”. Reč je o pravnim pravilima koja se tiču paketa pomoći (relief package), odnosno novčane pomoći koja se deli onima koji su zbog korona virusa ostali bez sredstava za život. Pomoć se može deliti (i deli se), ali ne svima. Migrantima se ne deli. Pa ni onim migrantima koji redovno rade (ili su radili dok nije došao virus), koji su plaćali porez i imaju poreski broj (Taxpayer Identification Number), ali još uvek nisu stekli sva dokumenta, još nemaju Social Security Number.\nJoš neobičnije je da pomoć ne mogu dobiti ni oni koji su rođeni Amerikanci, koji imaju i Social Security Number, ali su u braku sa osobom koja je u očima vlasti više migrant nego pravi Amerikanac. Stvari se još više zaoštravaju ako muž i žena podnose zajedničku poresku prijavu (što je čest slučaj u američkim porodicama). To je bio problem i sa Valentinom Pulidom. On je Amerikanac rođen u Kaliforniji, ali je oženjen migrantkinjom iz Meksika Luizom Marijom Ortiz de Pulido. Žive u Teksasu, imaju četvoro dece rođene u Americi. Njihove tri kćerke još nisu napunile 16 godina, te bi i one bile kvalifikovane za pomoć. Marija je spremačica, ranije je zarađivala, plaćala porez, ali je došao korona virus. Nastala situacija je uticala i na muža. Pitanje pomoći je za njih pitanje preživljavanja. Ali pomoć nije dostupna ženi migrantkinji (iako je bila zaposlena i plaćala porez). Štaviše, pomoć nije dostupna ni mužu Amerikancu (jer je sa ženom migrantkinjom podneo zajedničku poresku prijavu). Nije dostupna ni deci Amerikancima (jer imaju majku migrantkinju).\nOvaj predlog zakona o pomoći je došao pred Senat 19. marta.\nPredlog su usvojili i Kongres i Senat. Tramp je sve potpisao 27. marta. U aprilu su se javili prvi pravni slučajevi koji su dobili odjeka i u štampi.\nPROKLETSTVO MEŠOVITIH BRAKOVA\nZakon (koji je poznat kao CARES Act) mnogima obezbeđuje pomoć. Ali sadrži i one odredbe na osnovu kojih Valentino Pulido ne može da dobije pomoć jer ima ženu migrantkinju sa kojom je podneo zajedničku poresku prijavu, a ni njihova deca jer imaju majku migrantkinju.\nPošto se poslednjih godina bavim slučajevima iz porodične advokatske arhive, razmišljam o tome šta bi u toj situaciji činili bečkerečki advokati. Vidim jednu paralelu sa okolnostima iz vremena Drugog svetskog rata. Preterao bih ako bih rekao da je situacija ista. Dostojanstvo žrtava nacističkog ludila ne dozvoljava olako upoređivanje. Ali ipak postoji neka sličnost između obrazaca.\nZa vreme nemačke okupacije brak sa osobom nepoželjne rase smatrao se za prokletstvo. Jevreji su deportovani iz Bečkereka, uglavnom na beogradsko Sajmište i Topovske šupe, i malo ko je preživeo. Oni koji su bili u braku sa Jevrejima mahom nisu deportovani, ali su žigosani. Adolf Hitler je 31. maja 1941. doneo naredbu o proširenju nemačkih zakona na novopriključene teritorije (tu je spadao i Banat, dakle i Bečkerek). Tako je i u Banatu počeo da važi Zakon o zaštiti nemačke krvi i nemačke časti (Gesetz zum Schutze des deutschen Blutes und der deutschen Ehre) koji je14. novembra 1935. godine jednoglasno usvojio Rajhstag. Prema paragrafu 1 ovog zakona zabranjeni su brakovi Jevreja sa državljanima nemačke ili srodne krvi. Mislilo se na arijevce. Kasnije je u zakonima korišćen izraz “arijevci”. Jedino ne znam da li je poslanicima Rajhstaga palo na pamet da najčistiji arijevci zapravo nisu Nemci, pa ni Srbi, ni Mađari, ni Hrvati, ni Rumuni ni Slovaci – da ostanem kod naroda iz okoline Bečkereka – već Romi.\nParagraf 2 Zakona iz 1935. godine je zabranio i polne odnose između Jevreja i ne-Jevreja pod pretnjom zatvorske kazne. U ovoj situaciji u Bečkereku je došlo do tobožnjih razvoda. (Pišem Bečkerek, mada je za vreme nemačke okupacije grad imao dva druga paralelna službena imena: Grossbetschkerek i Petrovgrad. Ali su građani uglavnom za današnji Zrenjanin koristili “Bečkerek”.)\nO lažnim razvodima sam pisao u knjizi dokumentarne proze Spisi i ljudi. Reč je bila o tome da su mnoge Nemice, Mađarice ili Srpkinje podnosile tužbu za razvod braka protiv muža Jevrejina, ali – kao što vidim iz pisama koja su ostala u spisima – nisu stvarno htele da se razvedu, već su nastojale da spasu deo imovine i da poboljšaju položaj dece. Vidim da je postojala i neka nada da će se muž vrati “kada prestane ova strahota”. Do povratka na žalost najčešće nije došlo.\nVidim da je tobožnjih razvoda bilo i u prvim godinama posle rata, kada su se Srpkinje i Mađarice razvodile od muževa Nemaca, da bi poboljšale svoj i položaj svoje dece. Mnogi banatski Nemci su nepravedno trpeli, ali kod Nemaca vidim više primera da se bračni život ipak uspostavio kroz nekoliko godina. Dakle, lažni razvodi su bili od pomoći. Neki spisi pokazuju da je već sam zahtev za razvod braka pomogao da se poboljša položaj supruge “nepodobnog” muža, pa su neki zastali nakon podnošenja tužbe protiv muža Jevrejina ili Nemca.\nĆUTI I PLIVAJ…: Tražioci azila i američka granična policija na granici SAD-Meksiko\nZAJEDNIČKA PORESKA PRIJAVA\nSada se pitam da li bi te bečkerečke veštine koristile porodici Pulido u Teksasu. Šta bi bilo ako bi gospodin Pulido tobože zatražio razvod braka – ali se ne bi stvarno rastao od supruge. Koliko vidim, prema američkim propisima negativne posledice ima brak sa osobom neprikladnog (emigrantskog) soja – ali se ne kažnjava polni odnos sa neprikladnom osobom. Prema tome, ako bi se Valentino razveo, postao bi opet čovek kome pripadaju puna građanska prava (pa i pravo na novčanu pomoć), a za pomoć bi bile kvalifikovane i njegove kćerke (Melanija, Natalija i Valentina), pod uslovom da budu dodeljene na staranje ocu. Mogli bi računati na pomoć u iznosu od 2700 dolara. (Znači, nešto bi ostalo i Trampu.)\nPored toga – mada sada već vanbračno – Marija i Valentino bi mogli i dalje da spavaju u istom krevetu. Kako je čovečanstvo evoluiralo, evoluirali su i razni pokazatelji, pa i pokazatelji veza. Ranije je brak bio apsolutno dominantan pokazatelj. Tu se nešto promenilo. Sada je ponegde od ključne važnosti zajednička poreska prijava koja postaje i indikator pogrešne veze. Dakle, bečkerečki model bi mogao da bude od koristi, bilo u opciji da se zatraži lažni razvod, ili da se ne podnosi zajednička poreska prijava.\nNo, postoji i drugi ugao gledanja. Marija je čekala da postane punopravna američka građanka (da dobije i Social Security Number) – ali to postaje nedostižan cilj ako više nije u braku sa američkim državljaninom i ako ne podnose zajedničku poresku prijavu. Trebalo bi izvesti računicu da li se, ipak, više isplati da se bez novčane pomoći sačeka da virus nestane. Ponudio bih pomoć porodici Pulido, ali bih im prepustio da sami odluče šta će da rade – jer nisam siguran šta bi za njih bilo najbolje.\nDrugi američki pravni događaj je jedna odluka američkog federalnog apelacionog suda, šesti okrug (U.S. Court of Appeals, Sixth Circuit) sa sedištem u Detroitu, država Mičigen. Presuda je doneta 23. aprila 2020. godine. Sud je trebalo da odgovori na pitanje da li je pravo na pismenost zagarantovano Četrnaestim amandmanom Ustava SAD.\nAmeričke škole su me uvek zanimale. Imao sam sreću da studiram na Harvardu. Tu sam video (što su i pre mene svi videli) da je to izuzetna škola. Video sam u Americi i druge sjajne univerzitete koji su na svetskom vrhu. No, kada sam 1988. godine predavao na univerzitetu Emori u Atlanti, bio sam sa porodicom i dobio širi uvid u američko obrazovanje, jer su nam sinovi pohađali jednu tamošnju osnovnu školu. Imao sam utisak da ta škola pruža manje od osnovne škole u koju su mi sinovi išli u Novom Sadu.\nSaznao sam nešto i o nastavnicima. Jednom sam u Atlanti započeo razgovor sa kelnerom u tržišnom centru Lenoks mol. Rekao je da je srednjoškolski profesor. Radio je kao kelner u kafiću da bi dopunio svoju zaradu. Rekao mi je i da se kao pomoćni kelner bolje oseća nego kao nastavnik. To u Novom Sadu (te 1988. godine) nisam mogao da zamislim. Još sam manje mogao tako nešto da zamislim dok sam bio đak u Zrenjaninu. Društveni položaj učitelja i srednjoškolskih profesora je ranije bio mnogo bolji (sada mislim na Srbiju i na Mađarsku gde donekle poznajem situaciju – a verovatno je to važilo i za mnoge druge zemlje). Sada su stvari drugačije. Često me je kopkalo pitanje kada ćemo se suočiti sa tom stvarnošću, i kada ćemo to percipirati kao problem. Možda je ova odluka američkog suda, doneta u vreme korona virusa, korak ka suočavanju. U vreme kada se ne možemo kretati, valjda bolje vidimo stvari oko sebe.\nPRAVO NA PISMENOST\nTužioci u sporu su srednjoškolci iz Detroita, uglavnom pripadnici crnačke ili latinoameričke manjine, koji potiču iz siromašnih radničkih porodica. U pet državnih srednjih škola koje su predmet spora nije bilo dovoljno kvalifikovanih nastavnika, neki nastavnici jednostavno nisu ni dolazili u školu. Za časove iz fizike deljeni su udžbenici iz biologije.\nTokom leta je u učionicama bila nesnošljiva vrućina, tokom zime nije pomoglo ni to što su đaci i nastavnici sedeli u kaputima. U učionicama su se vrzmali pacovi. Nije bilo dovoljno knjiga – nije bilo ni rezultata. Postavilo se pitanje da li se za to može tužiti država Mičigen – i da li je pravo na čestitu pismenost ustavom zagarantovano ljudsko pravo.\nZahtev je ranije odbijen, pa je tako došao pred žalbeni sud. Naspram tužilaca stajala je kao tužena guvernerka države Mičigen Grečen Vitmer. Žalbeni sud je 23. aprila 2020. godine sa dva glasa “za” i jednim “protiv” odlučio da pravo na pismenost jeste ustavom garantovano ljudsko pravo.\nOvo ne mora da bude poslednja reč. Moguća je i žalba Vrhovnom sudu SAD. Pored toga ostaje još otvoreno pitanje kako bi se pravo na pismenost moglo ne samo priznati već i ostvariti i garantovati.\nNo ova sudska odluka od 23. aprila je ipak važan korak. U svojim zaključcima sud kaže da je pismenost od fundamentalnog značaja i da je obrazovanje “preduslov gotovo svake interakcije između građana i vlasti”.\nMožda je vreme izolacije pravi čas da pogledamo oko sebe. Mogli bismo i da postavimo neka pitanja. Nekima bi, recimo, moglo da padne na pamet sledeće: ako je već otkazana olimpijada, mogle bi se otkazati i neke druge trke. Pa i trka u naoružanju. Istina, podstrek za tu trku se još može naći. Recimo u tome da jedan od učesnika u takmičenju primeti da je nakrcao samo toliko oružja kojim može tri i po puta da razori svet, dok je drugi takmičar već opskrbljen sa oružjem kojim bi mogao da to učini pet puta. No, možda je sada čas (i šansa) da se distanciramo od ovih podstreka. Takmičar koji može pet puta da uništi svet bi mogao da skine sa zida parolu “Napred u nove radne pobede!”. A takmičar koji može da razori svet svega tri i po puta bi mogao da shvati da ne mora da bude pokunjen. Dakle moglo bi se stati, i ne bi trebalo dalje investirati u oružje. Možda bi se najmoćnije (a i manje moćne) sile mogle okrenuti ka zdravstvu i obrazovanju.\nIstina, kod nekih vođa bi se mogla pojaviti sumnja i otvoriti neka nova pitanja. Recimo, pitanje da li bi mogli biti izabrani, ako bi birači bili zaista pismeni.


DOK KORONA BUKTI PO SVETU ONI PRAVE ŽURKE: Gužve su nenormalne, a adresa je tajna, organizuju se i kod naših komšija | Najnovije vesti - Srbija danas\n25.11.2020. • 09:05 Srbija Danas/Blic\nDOK KORONA BUKTI PO SVETU ONI PRAVE ŽURKE: Gužve su nenormalne, a adresa je tajna, organizuju se i kod naših komšija\nU mračnoj uličici u Parizu postoji delimično otvoren ulaz u napušteni podzemni železnički tunel. Tu se odvija ilegalna "rejv zabava“ za 300 ljudi koji traže bekstvo od "zaključavanja“ nametnutog u Francuskoj zbog jačanja drugog talasa pandemije.\nRUSIJA U KANDŽAMA KORONE: Oboren crni rekord, najviše preminulih u jednom danu\nSVET SE SLAMA POD PRITISKOM PANDEMIJE: Alarmantni podaci SZO - za sedam dana zaraženo je više od ČETIRI miliona ljudi\n- Zatvori vrata - šapuće nosač, skriven u senci do koje je dopirala samo svetlost sa mobilnog telefona učesnika žurke.\nUlaznice od 15 evra za subotnju zabavu "Želim da se oslobodim“ prodate su članovima privatne Fejsbuk grupe. Razgrabljene su za nekoliko sati.\nAli adresa privatnog događaja u 13. okrugu bila je tajna do poslednjeg trenutka. Pravila su stroga - dođite sami ili u grupi do najviše tri osobe između 20 i 21 sat.\nPulsirajuća tehno muzika odjekivala je iz pećine ukrašene neonskom svetlošću i psihodeličnim projekcijama na zidovima.\nPlesači su pohrlili na prašnjavi podijum pored šanka i bine sa DJ-em.\nFête clandestine à #Marseille ,45 personnes verbalisées. #Paris #joinvillelepont ...Il y en a partout, même à côté de chez moi, rave party organisée par des étudiants claquemurés dans une maison 😡 Les inconscients qui «veulent continuer à vivre librement» https://t.co/QccLysm9uE\n— 🌟 Béatrice L 🌟 (@beatriceLBB) November 24, 2020\n- Odlučili smo da se odupremo i objavimo ovaj poziv da se zajedno sakrijemo i zabavimo, jer više nema mesta na kojima se mladi mogu okupljati - rekao je 27-godišnji organizator. Nije želeo da kaže svoje pravo ime i zatražio je da ga zovu "Aleksandar“.\n- Sada znamo kako to da organizujemo, za manje od dva sata možemo da se nađemo bilo gde i priredimo privatnu zabavu poput ove -dodao je.\nAko bude uhvaćen, Aleksandar bi mogao da dobije kaznu do 15.000 evra.\nIvan (23) i njegova devojka sede blizu zvučnika i gledaju ljude kako ulaze. Većina njih nije nosila maske.\n- Upravo sam dobio prvi posao, ugovor o radu na neodređeno vreme, puno sam radio, tako da sam zaista morao da se izduvam. Zatvaranje mi je život izbacilo iz ravnoteže. Nisam izlazio iz stana čitav mesec - ova zabava mi je potrebna zbog mentalnog zdravlja - rekao je Ivan.\n'I want to break free': Underground Paris Rave party defies lockdown https://t.co/acCJtzEitl via @FRANCE24\n— FallOfChicago (@FallOfChicago) November 24, 2020\nTaj osećaj je očigledno široko rasprostranjen jer je francuska policija već naletela na desetine ilegalnih žurki od uvođenja karantina u oktobru u borbi protiv novog talasa korona virusa.\nPolicija je u nedelju rasturila zabavu u privatnoj kući zapadno od Pariza i izrekla novčane kazne za 15 ljudi zbog nepoštovanja zakona, rekao je za AFP izvor blizak istrazi.\nAli policajci se nisu pojavili na podzemnoj zabavi u Parizu, rekao je u nedelju policijski izvor za AFP.\n- O tajnim zabavama uglavnom saznajemo kada se komšije žale na buku - rekao je izvor.\nIlegalne žurke i u Hrvatskoj?\nVest da je u subotu uveče do sitnih noćnih sati u Zadru organizovana ilegalna zabava, kojoj je prisustvovalo 200 ljudi, odjeknula je u gradu u nedelju. Navodna zabava organizovana je na Višnjiku, u podrumu male poslovne zgrade u kojoj se sada nalaze stanovi.\nNavodno je kontroverznoj zabavi prisustvovalo 200 ljudi, uglavnom mladih ljudi, nakon 24-časovnog zaključavanja kafića na poluostrvu. Alkohol je, kažu, bio u punom jeku, iz zvučnika se tresla narodna muzika i ulaz se naplaćivao.\n- Кažu mi da je bila gužva, čovek na čoveku. Morali ste da platie ulaznicu od sto kuna, a niste mogli uđete ako niste dobili poruku. Кažu da su tamo ljudi ludeli do sedam ujutru - rekao je sagovornik medija, koji je ove podatke saznao iz "treće ruke". Ni sam ne zna koliko je istina ono što govori, ali kaže da je realno moguće da se tako nešto dogodi jer ako može u Zagrebu, zašto ne i u Zadru?\nMeđutim, zvaničnih informacija o ilegalnoj žurki nema. Većina ljudi sa kojima su mediji razgovarali, stanovnici ulice u kojoj se nalazi zgrada, ali i okolnih ulica, kažu da su za stvari koje im se navodno dešavaju u susedstvu čuli iz medija i da niko o tome ništa ne zna.\n- Zaista ne znam šta se dogodilo, sve sam čuo na televiziji i bio sam šokiran. Pa, pretpostavljam da bi neko od nas komšija čuo nešto da je dve 200 ljudi prošlo kroz našu ulicu. Znam da zgrada ima veliki podrum, ali ne verujem da može da primi dve 200 ljudi - kaže starija žena i dodaje da se leti iznajmljuju stanovi turistima, ali zimi je zgrada pusta.\nŠta se tačno dogodilo na zadarskom Višnjiku, da li je zabava uopšte bila organizovana ili nije? Ako je bilo organizovano, da li je zaista moguće da niko od komšija ništa nije čuo ili video? Кako je moguće da policija nije dobila nijednu prijavu narušavanja javnog reda? Ono što se sigurno zna je da policija obavlja obaveštajne razgovore kako bi utvrdila okolnosti navodne stranke.\n- Utvrđuju se sve okolnosti navedenog događaja. Policija je u nedelju ujutru dobila izveštaj o navodnom incidentu, a brifinzi su u toku. Nakon završetka istrage, policija će obavestiti javnost - rekla je Ivana Grbin, portparolka PU Zadarske.\nZadarska policija informacije o ilegalnoj žurki dobila je od Jedinice civilne zaštite grada Zadra. Primetili su manje grupe ljudi koje su u zoru u nedelju napuštale Višnjik, ali do jutarnjih sati nisu mogle da odgonetnu gde tačno.\n- Nismo uspeli odmah da lociramo adresu stranke, a čim smo saznali koja je adresa, odmah smo obavestili policiju. Ne znamo tačan broj ljudi koji su bili na zabavi, ali znamo da se zabava održala. Potrudićemo se da saznamo ko je to organizovao i da pronađemo ljude koji su bili na njemu da saznamo više o tome - rečeno je iz Jedinice civilne zaštite.\nKorona virus pandemija žurke Hrvatska


Neverovatan bazen u obliku jednoroga koji će biti pravi ukras dvorišta i omiljena letnja zabava\nRaspršivač na repu jednoroga koji se povezuje na obično baštensko crevo\nDimenzije naduvanog bazena: 272x193x104 cm\nBazen Jednorog sa prskalicom je najlepši bazen za Vaše mališane! Ovaj neverovatan dizajn će oduševiti i Vas, a tek klince! Dečiji bazen sa prskalicom ima glavu i šaren krila jednoroga, a njegov rep krije posebno iznenadjenje! Ovaj dečiji bazen može da se poveže sa baštenskim crevom i onda iz repa jednoroga prska voda i pravi ludu zabavu! Svaka devojčica osećaće se kao princeza u ovom prelepom bazenu!\nBazen jednorog sa prskalicom\nRaspršivač koji se povezuje na obično baštensko crevo\nDimenzije: 272x193x104 cm\nPreporučeno za decu starosti 2+\nKapacitet 151 litara (napunjen do 17 cm visine bazena)


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Napreduje izgradnja mosta i modernizacija puta ka Đalovića pećini\n22. 10. 2020. 14:54 >> 15:08 0\nRADOVI ĆE BITI INTENZIVIRANI\nNapreduje izgradnja mosta i modernizacija puta ka Đalovića pećini\nModernizacija oko devet kilometara puta Gubavač – Bistrica i izgradnja mosta na rijeci Bistrici svakodnevno napreduju, a radovi će narednih dana biti dodatno intenzivirani, kako bi se iskoristile povoljne vremenske prilike, kazali su iz Uprave javnih radova.\nIz Uprave podsjećaju da je riječ o projektu u okviru valorizacije Đalovića pećine, jednoj od najvećih investicija države Crne Gore u razvoj turizma, vrijednoj oko 23 miliona eura.\nNjegovom realizacijom dobićemo još jednu atraktivnu destinaciju, imajući u vidu izuzetne prirodne ljepote pećine sa okolinom.\n"Rekonstrukciju dionice od Gubavča do Bistrice sa mostom preko rijeke, Uprava javnih radova je u postupku javne nabavke ugovorila sa preduzećem 'Crnagoraput', sa vrijednošću radova od pet miliona eura. Ukoliko vremenske prilike budu naklonjene i ne bude dodatnih otežavajućih okolnosti, radovi bi trebalo da budu završeni u drugoj polovini naredne godine", navodi se u saopštenju.\nDo sada su, kako su kazali, zgrađene betonske stope mosta, a u toku je priprema za postavljanje ploče, kao i podizanje kamene zaštitne konstrukcije – gabiona.\n"Građevinci su takođe angažovani i na izgradnji betonskog vodopropusta koji će vodu usmjeravati do obližnje vodenice", kazali su iz Uprave.\n"Nakon što svi radovi budu završeni, ovaj dio bjelopoljske opštine dobiće modernu putnu infrastrukturu od Gubavča do početne stanice žičare kod manastira Podvrh. Sa već završenih 5,7 kilometara pristupne saobraćajnice od Bistrice do parkinga za žičaru, modernizacija će obuhvatiti dionicu od ukupno 15 kilometara, što će u značajnoj mjeri unaprijediti kvalitet života mještana ovog kraja", navodi se u saopštenju.\nIz Uprave navode da su radovi u Đalovića klisuri i okolini u punom jeku, imajući u vidu da je trenutno otvoreno nekoliko građevinskih pozicija za potrebe ovog kompleksa.\n"U toku je izgradnja žičare preko Đalovića klisure, od manastira Podvrh do same pećine, kao i probijanje ulaza u pećinu, ispred kojeg će biti izgrađeni servisni objekti sa završnom stanicom žičare", zaključuju iz Uprave javnih radova.


Ruski predsjednik Vladimir Putin potpisao je zakon kojim se Vladi daje pravo da uvede vanrednu situaciju u zemlji.\nIzmeđu ostalog, predlaže se da vlada Rusije dobije pravo da u slučaju prijetnje ili nastanka pojedinačnih vanrednih situacija izvršava ovlašćenja koordinacionog državnog tijela za sprječavanje i likvidaciju vanredne situacije.\nZakon predviđa da Vlada dobije pravo da uvodi režim povećane gotovosti ili vanredne situacije na teritoriji cijele Rusije ili u jednom njenom dijelu, kao i pravo da utvrdi obavezujuća pravila ponašanja u tim režimima.\nVladimir Putin vanredno stanje\nSjednica banjalučkog Štaba za vanredne situacije


Vijesti - Stranica 156 od 174 - Općina Bosanska Krupa\nPotpisan ugovor o kupoprodaji devastiranih objekata i zemljišta na području nekadašnje farme „Pučenik“\n27/05/2016 by Jasmin Rekić\nNačelnik Općine Bosanska Krupa Armin Halitović i vlasnik kompanije „Arifagić-Investment“ Jusuf Arifagić potpisali su danas ugovor o kupoprodaji devastiranih objekata i zemljišta na području nekadašnje farme „Pučenik“. Time su ispunjeni svi formalno-pravni uslovi za uvođenje u posjed investitora i početak radova na izgradnji moderne farme norveških goveda.\nOdržana 50. redovna sjednica Općinskog vijeća Bosanska Krupa\nDanas je održana 50. redovna sjednica Općinskog vijeća Bosanska Krupa na kojoj je između ostalog razmatran Prijedlog zaključka o davanju saglasnosti na tekst kupoprodajnog ugovora koji će Općina Bosanska Krupa radi izgradnje farme norveških goveda zaključiti sa vlasnikom firme „Arifagić-Investment“, zatim prijedlozi odluka o davanju na poklon putničko motorno vozilo, privremenom korištenju poslovnih prostorija, a među tačkama našli su se i zaključci i izvještaji koji se odnose na rad javnih ustanova i mjesnih zajednica.\nUspješne reforme u općinama Bosanska Krupa i Tešanj uvrštene među najbolje svjetske prakse\n25/05/2016 by Općina Bosanska Krupa\nGrupacija Svjetske banke i ove je godine u Washingtonu organizovala sastanak na kojem su razmijenjene najbolje prakse i iskustva sa prethodnih projekata vezanih za poboljšanje poslovnog okruženja. Tom prilikom su putem video linka iz Sarajeva predstavljeni i primjeri općina Bosanska Krupa i Tešanj. Prezentirana su iskustva i rezultati Projekta poboljšanja poslovnog okruženja u BiH kojim su, između ostalih, bile obuhvaćene i ove dvije općine.\nPodrška za sve redovne studente: Potpisano 176 ugovora o dodjeli općinskih stipendija\n24/05/2016 by Općina Bosanska Krupa\nDanas su u Domu kulture studenti s područja općine Bosanska Krupa s načelnikom Arminom Halitovićem potpisali ugovore o dodjeli stipendije za akademsku 2015./2016. godinu. Ovo je sedma godina zaredom kako Općina Bosanska Krupa dodjeljuje stipendiju svim redovnim studentima.\nObilježena 21. godišnjica oslobođenja Kobiljnjaka u Bosanskoj Krupi\nDvadeset trećeg maja prije dvadeset jednu godinu od okupatora je oslobođen Kobiljnjak. To je zapravo bio početak puta koji je okončan oslobađanjem Bosanske Krupe. Zbog toga se taj datum u bosanskokrupskoj općini smatra izuzetno važnim pa se svake godine i obilježava na prigodan način, pješačkim maršem i polaganjem cvijeća na spomen-obilježja.\nNačelnik Armin Halitović u posjeti Medžlisu IZ Bosanska Krupa\n20/05/2016 by Općina Bosanska Krupa\nNačelnik Općine Armin Halitović danas je posjetio Medžlis IZ Bosanska Krupa i sa glavnim imamom Hazimom Muzaferovićem, predsjednikom Medžlisa Amirom Mehićem i predstavnikom Udruženja Ilmija Asminom Mahmićem razgovarao o zajedničkim aktivnostima u narednom periodu. One se uglavnom odnose na sveti mjesec ramazan, najradosniji muslimanski praznik Bajram, ali i na mogućnosti izgradnje ili kupovine objekta u kojem će biti smješten bosanskokrupski Medžlis.\nOdgađa se 5. bosanskokrupska Čorbarijada za 28. maj (subota)\n20/05/2016 20/05/2016 by Općina Bosanska Krupa\nZbog nepovoljnih vremenskih prilika, Organizacioni odbor 5. bosanskokrupske „Čorbarijade“ donio je odluku da se ova manifestacija odgodi i da se prolongira za 28. maj kada se očekuje sunčano i toplo vrijeme.\nUdruženje za razvoj sporta na igralištu SRC „Ade“ pravi sportsku balon halu\nNakon donošenja odluke od strane Općinskog vijeća da se betonsko igralište na Sportsko-rekreacionom centru „Ade“ u Bosanskoj Krupi da na petogodišnje korištenje Udruženju za razvoj sporta, između načelnika Armina Halitovića i predstavnika udruženja Avde Mahića potpisan je ugovor o tom korištenju.\n255 hiljada maraka za 11 puteva u općini Bosanska Krupa, uskoro još toliko\n18/05/2016 by Općina Bosanska Krupa\nOve godine, izdvajanjima iz općinskog budžeta za putnu infrastrukturu, neće biti zadovoljni samo mještani Hadžića u mjesnoj zajednici Pištaline. Nisu oni jedini koji će uskoro asfaltnim putem obavljati svoje svakodnevne potrebe. Uz njih, na jedanaest novih putnih pravaca asfalt će „leći“ tokom ovog ljeta. I to nije sve, poslije potpisanih ugovora za 11 puteva, u narednih mjesec dana očekuju se odabiri izvođača i potpisi ugovora za još deset puteva.\nObavještavaju se studenti i njihovi roditelji da će se potpisivanje ugovora za dodjelu općinskih stipendija za akademsku 2015/2016. godinu obaviti u utorak, 24. maja 2016. godine, s početkom u 10:00 sati u Velikoj sali Doma kulture Bosanska Krupa.\nUgovor o stipendiranju potpisuju s jedne strane Općinski načelnik, a s druge student i jedan roditelj. Ukoliko student iz opravdanih razloga nije u mogućnosti da lično potpiše Ugovor, može ovlastiti drugo lice. To ne može biti isti roditelj koji u svoje ime potpisuje Ugovor. Može biti drugi roditelj ili treće lice koje na potpisivanje Ugovora o stipendiranju mora donijeti punomoć.\n← Previous 1 … 155 156 157 … 174 Next →


Prodavnica Sunce - katalozi, akcije i ponude | Promotheus\nPočetna / Prodavnica Sunce\nProdavnica Sunce katalozi\nOdaberite najblizu prodavnicu:Altina, Pavla Vujisica br.24Altina, Ugrinovacki put 64aAltina, Vojni put blok 2 br. 196ž Banovo Brdo, Požeška br. 48, pijaca lokal 15Batajnica, Carice Jelene 2 Batajnica, Stanka Tišme br. 9Beograd, Dr.Ivana Ribara 116Beograd, Jurija Gagarina 275aBeograd, Vojvodjanska 100 Bežanijska Kosa, Peđe Milosavljevića 72aBusije, Zemunska 299Dobanovci, Uginovački put 65Dorćol, Cara Dušana br. 55aDorćol, Tadeuša Košćuška 70 Dušanovac, Ljube Nedića, pijaca lokal 20Galenika, Momčila Radivojevića 34 Grmovac, Nova 4 br.92Jakovo, Vozda Karadjordja 177Kaluđerica, Žikice Jovanovića Španca 31 Kanarevo Brdo, Kanarevo Brdo 1Ledine, Surcinska 9pLedine, Surčinska 21kLedine, Surčinska br. 27bLedine, Vinogradska 165 Ledine, Vinogradska 71Ostružnica, Karađorđeva 1 Palilula, Zdravka Čelara br. 2 Pančevo, Pijaca aerodrom, lokal garderobaRadiofar, Svetog Save 53aResnik, Palih boraca 31aSavski Venac, Pijaca Zeleni venac, lokal 30 Savski Venac, Višegradska 6 Višnjica, Višnjički venac 1b Voždovac, Brace Jerkovic 95c Voždovac, Ustanička 64Voždovac, Vojvode Vlahovića 39GZeleni Venac, Pijaca Zeleni venac, lokal 11Zemun, Dragana Rakića 10Zemun, Nikolaja Saltikova br.2Zemun, Prvomajska 104b Zemun, Slobodana Bajića 12Zvezdara, Bulevar kralja Aleksandra 303 lokal 23 Zvezdara, Cvetanova ćuprija 24dZvezdara, Smedereski put 16a\nNajbolje Prodavnica Sunce akcije i katalozi na mreži\nKod nas možete pronaći informacije o uglavnom svakom Prodavnica Sunce katalogu i sniženju koji su aktuelni u Srbiji! Bez obzira na to da li su sakriveni u katalogu, na internetu ili van mreže, možete ih pronaći na našem veb sajtu Promotheus.rs.\nPronađite najveća Prodavnica Sunce sniženja\nVeliki broj ljudi želi da uštedi tokom kupovine u Prodavnica Sunce prodavnici. Kod nas možete pronaći sve informacije o Prodavnica Sunce popustima, pa možete iskoristiti najpristupačnije cene i uštedeti novac. Ovde pronađite najnovije akcije i kataloge i saznajte na koji način možete uštedeti Vaš novac prilikom kupovine fantastičnih proizvoda. Zapamtite, štednja je osnova uspeha!\nUšteda u velikoj meri zavisi od ispravnog načina razmišljanja. Možda ćete na početku uspeti da uštedite veoma mali iznos, ali čak je i on značajan, a ušteda uz Prodavnica Sunce akcije vam omogućava da svoj novac upotrebite na najbolji mogući način. Da biste ostvarili značajnu uštedu, morate biti pametan kupac i obaviti istraživanje neposredno pre kupovine u Prodavnica Sunce prodavnici. To će Vam oduzeti malo vremena, a naši katalozi mogu da Vam uštede dosta novca!\nNa ovoj stranici ćete pronaći 0 trenutnih kataloga prodavnice Prodavnica Sunce koji važe do -. U katalozima ćete pronaći specijalne ponude i akcije uglavnom za proizvode iz kategorije Marketi i supermarketi, konkretno: - koje možete kupiti u 44 prodavnica u mestima Beograd, Zemun, Pančevo, Altina, Palilula, itd. Ako ste zainteresovani za sniženja, akcije i specijalne ponude u drugim prodavnicama, pogledajte akcije nekog od 120 drugih prodavaca čija ponuda je dostupna na Promotheus.rs. Takođe možete pretražiti arhivu prodavnice Prodavnica Sunce da biste videli 102 ponude koji više ne važe.\nIzaberite mesec iz arhive:7/20226/20225/20224/20223/20222/20221/202212/202111/202110/20219/20218/20217/20216/20215/20214/20213/20212/20211/202112/202011/202010/20209/20208/20207/20206/20205/20204/20203/20202/20201/202012/2019


Beta\t 20. juna 2016. 17:10\nKandas Pejn, prozvana “Čubaka mama”, pre nepunih mesec dana postavila je snimak na Fejsbuku u kojem govori koliko je oduševljena poklonom koji je sebi kupila za rodjendan, a zatim stavlja masku Čubake, lika iz filmova “Ratovi zvezda”, i počinje zarazno da se smeje bez prestanka.\nSnimak, koji je postavila s opisom “To su jednostavne radosti u životu…”, do sada je na Fejsbuku pogledalo 157 miliona ljudi.\nFigurica “Čubaka mama” izgovara i nekoliko rečenica koje je Pejnova rekla u video snimku, kao što su “Ne pravim ja taj zvuk, to je maska” i “Ja sam baš srećna Čubaka”.


Tokom kampanje za izbore, objavljivaćemo profile lidera glavnih britanskih političkih partija. Ovaj tekst objavljen je prvi put u julu 2019, a u međuvremenu su dodati novi podaci.\n„Neću da se tučem s tobom”, rekao mi je Boris Džonson, posle male stanke. „Ogroman si!”\nOvu suludu ideju sam predložio telefonom tadašnjem konzervativnom poslaniku za oblast Henlija, koji je bio i svojevrsna poznata ličnost, u jesen 2002.\nNakon nekoliko minuta natezanja i blagog ubeđivanja, on je popustio i promenio stav. „Okej, ajde da se boksujemo“, rekao je Džonson. „Ali moraš da mi obećaš da mi nećeš slomiti nos.“ Obećao sam, naravno. Da mu neću slomiti nos.\nPozvali su me da učestvujem na televizijskom boks meču uživo na BBC 2.\nNa kraju, Britanski nadzorni odbor za boks bio je razumniji od mene, barem na trenutak, i Džonsona. Oni su odlučili da meč visokog profila između dvojice srednjovečnih amatera, koji su malo trenirali može biti „neodgovorna i bezobzirna“ akcija. Meč je otkazan.\nU svakom slučaju, Džonson se do tog trenutka već povukao. Ne zbog toga što nije „imao herca“. Sve što sam video, čuo ili pročitao o novom lideru Velike Britanije govori da se on nije plašio fizičkog, svakako ne političkog ili društvenog rizika.\nJasno je da on o sebi voli da misli kao o borcu, osobi koja se neće povući iz obračuna.\n„Da li si čovek ili miš?“ često kaže pre nego što uputi iznenadni dečački izazov prijatelju ili kolegi da odigraju partiju stonog tenisa u njegovoj kancelariji ili da se trkaju.\nU intervjuu koji je nedavno dao za Dejli mejl, rekao je da mu je omiljeni citat: „Nije važna veličina psa u borbi, važan je njegov borbeni duh.“\nNi tada, a ni kasnije nisam primetio nekakav konvencionalni instinkt za zaštitu dostojanstva. Upravo suprotno. Pozvali smo Džonsona, baš zato njega uopšte nije bilo briga za to. Ali on je, siguran sam, pretpostavljao da će biti možda ipak suludo, čak i za njega, da rizikuje svoj status na taj način pred publikom uživo, čak i ako je čitava stvar organizovana u dobrotvorne svrhe.\nSlučajno, godinama kasnije, dok je bio gradonačelnik Londona, Džonson je demonstrirao znanje borilačkih veština kada se fizički sukobio sa Dejvidom Kameronom u prostoriji za sastanke, poput dvojice ostarelih školaraca, oko iznosa koji je Ministarstvo finansija odredilo za budžet kompanije za gradski prevoz u Londonu.\nPosle incidenta, o čemu Endru Gimson piše u Džonsonovoj biografiji, obojica su tvrdili da su pobedili. Nikad nećemo znati istinu. Barem nam je to omogućilo da na drugi način sagledamo duboko rivalstvo koje se krije ispod navodno prijateljskog odnosa između njih dvojice.\nU nesigurnom i nestabilnom trenutku za britansku politiku, privredu i mesto zemlje u svetu, članovi Konzervativne partije su odabrali lidera koji prkosi svim pravilima.\nSvaki pokušaj objektivne procene Džonsonovih dostignuća, moći rasuđivanja i karaktera samo rađa nove sumnje koje su potpuno opravdane.\nMeđutim, njegova sposobnost da se poveže sa ljudima (iako ne sa svima i ne u svakom trenutku), kako bi oni mislili dobro o njemu, ali i o sebi samima, prosto je jedinstvena pojava u javnom životu. Bez obzira da je u pitanju prijatan period nacionalnog optimizma ili vreme oštrih podela i pesimizma, ta osobina se ispostavila kao poklon koji mu je pomogao da se domogne Dauning strita.\nČvrstina karaktera Borisa Džonsona ne izaziva poverenje ni kod njegovih kritičara, čak ni kod izvesnog broja podržavalaca, ali kada se Tereza Mej povukla, on je od sebe napravio kandidata za liderstvo kome najviše veruju suštinski euroskeptični Torijevci.\nPa zašto onda Boris Džonson? Ko je on zapravo?\nJasno je da on o sebi voli da misli kao o borcu, osobi koja se neće povući iz obračuna. „Da li si čovek ili miš?“ često kaže pre nego što uputi iznenadni dečački izazov prijatelju ili kolegi da odigraju partiju stonog tenisa u njegovoj kancelariji ili da se trkaju.\nBoris ostavlja sjajan utisak kada uspeh može biti postignut samo inteligencijom, a ne upornim radom\nPrva stvar koji moramo da znamo je da se on ne zove Boris uopšte, iako je on pod tim imenom univerzalno poznat.\nRođen je kao Aleksander Boris de Pfefel Džonson 19. juna 1964. Odabrao je da ga zovu Boris, pa su mu porodica, prijatelji i na kraju i svi drugi, prijateljski izašli u susret.\nZa nekoga ko je stereotipni Englez, njegovo poreklo predstavlja iznenađujuću mešavinu – engleskih hrišćana, turskih muslimana i istočnoevropskih Jevreja. Njegov pradeda sa majvb\nstrane bio je ortodoksni rabin iz Litvanije. Sa očeve strane, njegov pradeda je turski politički aktivista Ali Kemal, koji je navodno linčovan nakon što se sukobio sa nacionalistima koji su bili na vlasti. Boris, Sonja Parnel piše u biografiji Džonsona, bilo je ime porodičnog prijatelja koji je bio ruski emigrant.\nDžonson je rođen u Njujorku, a najranije detinjstvo proveo je s ocem Stenlijem i majkom Šarlotom u kući prekoputa čuvenog Čelzi hotela, u kome su u tom trenutku boravile mnoge poznate rok zvezde.\nNjegov otac započeo je master program u oblasti ekonomije u poljoprivredi, a nakon što je navodno pokušao da postane špijun bez uspeha (prošavši “najintenzivniji trening u tajnim tehnikama poznatim čoveku”), kratko je radio u Svetskoj banci u Vašingtonu, da bi brzo bio otpušten.\nNavodno, kao dokaz da iver ne pada daleko od klade, on je predložio da se Egiptu odobri kredit od 100 miliona dolara da bi se izgradile tri lažne piramide i sfinga u pokušaju da se privuku turisti. To je bila prvoaprilska šala. Njegovim poslodavcima nije to bilo smešno.\nKada su se vratili u Veliku Britaniju, Stenli i Šarlot su se bavili podizanjem porodice: kćerke Rejčel, koja je nedavno pristupila Liberalno demokratskoj stranci, a zatim je prešla u Nezavisnu grupu kao kandidatkinja za Evropski parlament (uspešnija je kao novinarka nego kao političarka); Leo koji se bavi finansijama i Džo, koji je radio u Dauning stritu kao savetnik u vladi Dejvida Kamerona, a zatim je postao minister u vladama Kamerona i Tereze Mej. Braća i sestre su bili veoma takmičarski nastrojeni. Stenlijeva ambicija je bila da osnuje novinarsku i političku dinastiju, u čemu je uspeo.\nMladi Boris se školovao na Itonu, a porodica je živela u Briselu, kada su mu se roditelji razveli. O toj temi i posledicama koje je trpeo, on ne želi da priča, ali sigurno je osećao bol. Šarlot, poznata umetnica, kasnije je doživela ozbiljni nervni slom i provela je devet meseci kao pacijent u psihijatrijskog bolnici.\nDetinjstvo Borisa Džonsona ne može biti opisano kao lako i bezbolno. Njegova sada prepoznatljiva prijatna, brbljiva ličnost, skoro preslikana od njegovog oca, može se smatrati vrstom odbrambenog mehanizma, koji skriva oštar um i fini, ali dobro skriveni instinkt za ličnu korist.\nU svakom slučaju, nakon kratkog boravka u internatu Ašedaun haus, Džonson je pohađao Iton, dobivši prestižnu kraljevsku stipendiju. Njegov savremenik u školi bio je Dejvid Kameron, a postao je blizak prijatelj viskontu od Altorpa (koji danas nosi titulu Erl Spensera), bratu princeze Dajane i Darijusu Gapiju, koji je kasnije otišao u zatvor zbog prevare.\nAleksandar Boris de Pfefel Džonson, dobitnik kraljevske stipendije na Itonu\nNa Itonu, A.B. Džonson postao je „Boris“, pomalo snobovski, izrazito engleski, na izvestan način ekcentričan i veoma poseban, namerno razbarušen lik kakvog ga znamo i danas.\nBio je veoma pametan, jedan profesor ga je nazvao „brilijantnim“, obdaren nečim što je kasnije zasigurno postalo osećaj privilegije da može da osmisli i igra igru po sopstvenim pravilima.\nNije bilo lako učestvovati s njim u debatama, a postao je vešt u izbegavanju nezgodnih pitanja davanjem neodređenih odgovora (što može da potvrdi svaki novinar koji ga je intervjuisao).\nIzveštaj njegovog razrednog starešine deluje sada kao zanimljivo štivo. O Borisu je pisao njegovom ocu: „Mislim da on stvarno veruje da je grubo s naše strane što ga ne tretiramo kao izuzetak – osobu koja bi trebalo da je oslobođena razrađene mreže dužnosti koje obavezuju svakog drugog. Boris je prilično impresivan kad uspeh može da se postigne čistom inteligencijom, koja nije praćena marljivim radom.“\nNjegov karakter – to da je pametan, sposoban da postigne impresivne rezultate mada uvek izričito po njegovim pravilima – počeo je da se formira. Budući protivnik Ken Livingston napisao je napad na privatne škole dok je Džonson još bio učenik.\nOn je napisao odgovor u školskom listu, koji je prepričan u biografiji Sonje Parnel, rekavši za argumente njegovog budućeg protivnika da su „bakrači, potpune gurabije, koještarije, tupljenje motke, turpijanje i baljezganje“. Čini se da je još tada počeo da se formira i njegov prepoznatljivi rečnik.\nIspod: Boris Džonson tokom mandata 1986. godine kao predsednika Oksfordske unije, u razgovoru sa grčkom političarkom Melinom Merkuri\nDobio je stipendiju za koledž Baliol, na Oksfordu, koji je pratila impresivna lista političkih i novinarskih imena kao savremenika. Tada su na Univerzitetu u Oksfordu među njima bili Dejvid Kameron, Vilijam Hejg, Majkl Gov i Džeremi Hant. Braća Milibend iz Laburističke stranke, Dejvid i Ed, baš kao i Ed Bols i Ivet Kuper. „Kakva smo samo laktaška i suštinski odbojna ekipa bili“, bila je njegova ocena, izrečena, pretpostavljamo, uz veselu ironiju. „Uvek smo se hvalisali i začikavali jedni druge. I na neki način to i dan-danas radimo.“\nDžonson, kao Dejvid Kameron i Džordž Osborn – ali i Džeremi Hant – slavno su se pridružili ozloglašenom Klubu Bulingdon, sačinjenom od bogatih i neotesanih studenata, pripadnika elite.\n1985: Na 21. rođendanu viskonta Altorpa sa budućom suprugom Alegrom Mostin-Oven (levo) i sestrom Rejčel\nKamerom je u međuvremenu pokušavao da ublaži ovaj aspekt svoje oksfordske karijere, obeleženog uništavanjem menzi i razvratom.\nBoris Džonson, tvrdi se, nikad nije bio previše povezan sa sličnim incidentima, iako mu je itonska mreža nesumnjivo bila od koristi u ostvarivanju velike ambicije da postane predsednik debatnog društva Oksfordska unija – što mu je, u istorijskom smislu makar, bila odskočna daska za položaj premijera.\nDžonson je upoznao prvu suprugu, Alegru Mostin-Oven, na Oksfordu – još jedna ostvarena ambicija. Ali, nikad nije postigao cilj da dobije najviše ocene iz Klasičnih nauka, što prijatelji kažu da ga proganja i dan-danas. Jeste, međutim, ostvario veze koje su postale više nego korisne u budućoj novinarskoj i političkoj karijeri punoj vrtoglavih uspona i dramatičnih, makar koliko privremenih, padova.\nUvek se pokazalo teškim zadržati Borisa Džonsona. Tokom kandidature za liderstvo u stranci ljudi su često govorili – pa čak i ja, između ostalih – da je jedina osoba sposobna da pobedi Borisa Džonsona sam Boris Džonson. Od najranijih dana karijere, on je delovao odlučan da to pokuša.\nŠkolski izveštaj sa Itona\nZa nekoga ko je stereotipni Englez, njegovo poreklo predstavlja iznenađujuću mešavinu – engleskih hrišćana, turskih muslimana i istočnoevropskih Jevreja. Njegov pradeda sa majčine strane bio je ortodoksni rabin iz Litvanije. Sa očeve strane, njegov pradeda je turski politički aktivista Ali Kemal, koji je navodno linčovan nakon što se sukobio sa nacionalistima koji su bili na vlasti. Boris, Sonja Parnel piše u biografiji Džonsona, bilo je ime porodičnog prijatelja koji je bio ruski emigrant.\nPremijer Boris Džonson bi, pretpostavlja se, mrzeo da bude podvrgnut onoj vrsti izveštavanja i analize kakvo je perspektivni mladi novinar Boris Džonson pretvorio u svoj prepoznatljivi stil.\nKao pripravnik sa svežom diplomom koledža Baliol, pridružio se redakciji dnevnog lista Tajms pod uredničkom palicom legendarnog Čarlija Vilsona – žilavog Glazgovca koji je pripadao staroj školi klasičnog novinarstva sa Flit Strita.\nOtkriveno je da se Džonson previše potrudio da nabudži prilično bezazlenu priču o otkriću palate Edvarda Drugog na južnoj obali Temze. Njegov istorijski sled događaja nije bio logičan, a citat koji je pratio tekst bio je potpuno izmišljen.\nNapisao je kako je kralj obično bančio u palati sa vernim kompanjonom Pirsom Gejvstonom. Samo što je Gejvston pogubljen godinama pre nego što je palata izgrađena, a izmišljeni citat je pripisan oksfordskom akademiku koji je istovremeno bio i njegov kum, ali je ovaj ipak, neće vas iznenaditi, zvanično uložio žalbu. Džonson je dobio otkaz.\nOn ima poseban talenat da navede one koji mu veruju da pređu preko svih stvari do kojih je ljudima obično stalo. Da li drži do istine? Da li je iskren? Da li se dobro ophodi prema ženi?\nSer Maks Hejstings\nTo je mogao biti kraj njegove novinarske karijere, ali i svakog drugog posla koji podrazumeva poverenje. Međutim, to se nije dogodilo.\nUrednik Dejli telegrafa Maks Hejstings, koji je upoznao Džonsona dok je u Oksfordskoj uniji ugošćavao najprestižnije ličnosti, dao mu je priliku za iskupljenje koju je on oberučke prigrlio.\nVeoma brzo, kao evopski dopisnik tog lista iz Brisela, Džonson se proslavio kao pionir u nečemu što će 1989. postati novi podžanr duboko evroskeptičnog izveštavanja.\nVećinu izveštaja u to vreme pisali su dopisnici koji su mahom bili daleko više saglasni sa kulturom nečega što se tada zvalo Evropska ekonomska zajednica.\nDžonsonove priče su gotovo neprestano završavale na naslovnim stranama, ugađajući čitaocima koji su smatrali da je EEZ „federalizam“, kao i da se meša u sve – neki od njih, poput Jana Dankana Smita, sada pružaju političku podršku novom režimu u Dauning stritu – zbog čega su njegovi tekstovi dostigli kultni status.\nNjegovo novinarstvo je na slobodan način mešalo činjenice i neobuzdanu evroskepričnu maštu.\nIzmeđu ostalog, pisao je o nepropisno zakrivljenim bananama, kondomima pogrešne veličine, a u jednom tekstu izneo je tvrdnju da zgrada Berlejmont u kom se nalazi sedište Evropske komisije veoma brzo treba da bude srušena dinamitom, jer je otkriveno da sadrži azbest. Reportaže su često nagonile čitaoca na glasan smeh, delujući zbog toga još ubedljivije.\nSećam se da sam naleteo na njega u Strazburu, tokom sednica Evropskog parlamenta, u vreme kad sam bio politički dopisnik Indipendenta. Zlobno se osmehivao zbog imena “Brussels-Prout” koje je skovao za Ser Kristofera Pruta, lidera konzervativaca u Parlamentu, aludirajući na englesku reč za prokelj (Brussels sprout).\nPoseduje probitačan talenat da vas na sebi svojstven način navede da se smejete čak i kad mu šale nisu naročito uspele. Međutim, nije mu uvek polazilo za rukom da lako razonodi moje bivše kolege iz Independenta, kao ni druga novinarska pera koja su se bavila temom Evrope.\n„Smatram da je uvek bio suštinski intelektualno nepošten“, rekao je Dejvid Asborn Endrjuu Gimsonu, u razgovoru za njegovu knjigu. „Služio je svojim gospodarima na veoma vešt način, ali mislim da nikada nije verovao… Bio je veoma inteligentan, mnogo pametniji od mene, imao je osećaj za nijanse i lukavštinu, ali ih nije prikazivao u svojim tekstovima. Reč je o pučkoj zabavi – podvali, i to veoma opasnоj podvali.”\nOčekivano, njegov tadašnji urednik Maks Hejstings imao je blago popustljiv odnos prema svom talentovanom protežeu. Danas bi možda bio manje tolerantan. „Mislim da ga nikad nismo uhvatili u nečemu zbog čega bi zaslužio da bude otpušten, ili zbog čega bi bio vraćen iz Brisela“, rekao mi je u intervjuu koji smo radili za BBC Panoramu. „Borisov odnos prema integritetu i istini, kao i prema ispravnim moralnim standardima uvek je bio neodređen, da se učtivo izrazim.“\nKao što ćemo videti, nisu svi skloni „da se učtivo izražavaju“ kada se radi o Džonsonovoj ličnosti ili karijeri. Ocena koju je o svom bivšem uposleniku izneo Maks Hejstings je zapanjujuća.\n„U svakom međuljudskom odnosu radi se o tome šta vam prija…. više od bilo kog drugog političara u britanskom društvu danas, on je genije. Apsolutno je sjajan kad priča ljudima stvari koje oni žele da čuju i to radi služeći se dosetkom, elegantno, sa stilom.“\n„On ima poseban talenat da navede one koji mu veruju da pređu preko svih stvari do kojih je ljudima obično stalo. Da li drži do istine? Da li je iskren? Da li se korektno ophodi prema ženi? Nijedna od tih stvari nije bitno.”\nAli Hejstings već neko vreme tvrdi da Džonson nije podoban za obavljanje javne funkcije, pa je tako u nedavnom tekstu pisao o njegovoj „nemoralnosti, ukorenjenoj u preziranju istine.”\nDrugi, među kojima je i autorka njegove biografije Sonja Parnel, odaju priznanje Džonsonovom euroskeptičnom novinarstvu u Briselu zbog toga što je stvorilo klimu koja je iznedrila anti-EEZ stav u Konzervativnoj partiji, što je dovelo do razaranja administracije Džona Mejdžora.\nMislim da je to previše slobodno tumačenje. Mejdžorova vlada bila je iscrpljena nakon 18 godina torijevske vlasti i iznurena od borbe koja je rezultirala odlaskom Margaret Tačer 1990 godine. Konzervativci su bili uzdrmani u osvit napada Tonija Blera i novih uzdanica Laburističke stranke i, ranjivi na potrebu države za „promenom“, bili su počišćeni u bukvalno slamajućem porazu koji su doživeli na opštim izborima 1997. godine.\nAli u trenutku kad je konzervativcima najzad vreme isteklo, Boris Džonson je bio na samom početku.\nDžonsonova medijska karijera je bila uspešna, baš kao što su i njegovi napori da kultiviše svoj status selebritija urodili plodom, a njegovi politički pokušaji naišli na podršku. Bio je popularan panelista u BBC-jevoj emisiji Donosim ti vesti (Have I Got News For You), i brzo je uznapredovao do mesta popularnog kolumniste Telegrafa, а nedugo potom i do urednika Spektejtora.\nNakon neuspešnog učešća u izbornoj trci 1997. u oktrugu Kluid Saut, neosvojivom velškom uporištu laburista, njegov prepoznatljiv medijski profil pomogao mu je da osvoji kandidaturu za prestižni okrug Henli.\nU Parlament je ušao 2001, nasledivši Majkla Hezeltajna, svojeveremeno superteškaša koji je i sam bio pretendent na premijersko mesto, mada je, očigledno, bio manje uspešan u toj ambiciji od Džonsona.\n2002: Kao panelista u emisiji "Donosim ti vesti"\nDuže vreme se činilo da sve ide gotovo isuviše dobro. I tako je i bilo.\nStranački lider Majkl Hauard dodelio je Džonsonu – koji se razveo 1993. a kasnije oženio advokaticom Marinom Viler – funkciju ministra u vladi u senci. Međutim, bio je otpušten zato što je lagao o vezi sa Petronelom Vajat, koleginicom iz Spektejtora.\nU intervjuu datom za emisiju „BBC danas“, Hauard je nagovestio da je otpuštanje Džonsona možda bila greška. Međutim, sam taj skori trenutak žaljenja odigrao se kada je Džonson bio mnogo bliži premijerskoj poziciji kojoj je stremio nego što je Hauard ikada bio. Zatim je morao da se zadovolji juniorskom pozicijom portparola za umetnost. To nije bilo njegovo jedino nazadovanje. Drugo je bilo, nesumnjivo, još više ponižavajuće.\nMarina Viler, druga žena Borisa Džonsona\nU Spektejtoru iz oktobra 2004. glavna priča je govorila o Kenu Bigliju, koji je ubijen kao taoc u Iraku. Tekst se bavio „neukusnom semntimentalnošću” reakcije na tu vest. Bigli je bio stanovnik Liverpula, grada u kom je još uvek bilo sveže sećanje na stadionsku tragediju koja se odigrala 1989. na Hilborou i smrt 86 navijača. Za Hauarda, pasioniranog navijača Liverpula, to je bilo previše, i naredio je Džonsonu da ode u grad kako bi se izvinio.\nIstoga se izrodio jeziv medijski cirkus. Ni prvi ni poslednji u kom je Boris Džonson učestvovao. Pratila ga je reputacija čoveka sklonog ispadima i neprilikama, ali takođe i nekog ko ume da iznađe način da ih preživi. Kao što smo videli, ispostavilo se da je ta veština veoma korisna.\nBrujanje tabloida o njegovoj vezi sa Petronelom Vajat ne može se smatrati izuzetkom. Novine su imale još priča u fijoci. Ipak, kako mi je rekao Maks Hejstings, moralna osuda nikada nije nikome naudila, ili ako jeste, nije nanosila trajnu političku štetu.\nSam Džonson je često odbijao da odgovori na pitanja novinara u vezi sa privatnim životom tokom kampanje za lidera torijevaca. Pitanja nisu bila često postavljana.\nSa Petronelom Vajat na letnjoj zabavi magazina Spektejtor\nIpak, kada pogledamo njegove ranije tekstove, vidimo da je pledirao za liberalni pristup privatnim životima javnih ličnosti. Braneći tadašnjeg predsednika Amerike Bila Klintona, u kolumni koju je Telegraf objavio u januaru 1998. postavio je pitanje: „Da li iko misli da gomila jednobrazno čestitih političara treba po bilo čemu da budu izuzetak? Naravno da ne treba… mediji svojevoljno zamagljuju temu, hraneći javnu znatiželju i ljubomoru.“\nUsponi i padovi dolaze i prolaze, a to važi i za njegova dva mandata na poziciji gradonačelnika Londona.\nTadašnji premijer Dejvid Kameron, sa kojim je drugovao tkom studija u Itonu i Oksfordu, nije bio zagrižen za ideju da Džonson bude kandidat za Gradsku skupštinu. Pitao se da li je on pouzdan. Nesumnjivo je izazivao pažnju rivala.\nLord Ko je imao prednost, ali nije želeo taj posao. Ima i onih koji smatraju da je Kameronova blaga nezainteresovanost motivisala Džonsona da uđe u trku. Mogućnost da stranka torijevaca, nasuprot prognozama, ostvari veliku pobedu u prestonici, postala je primamljiva ljudima u Dauning stritu.\nDa li je Džonson bio uspešan gradonačelnik? Zavisi od toga koga pitate. Izgradnja kuća je bila u porastu. Kriminal u opadanju. „Borisovi bajsevi“ su preplavili ulice. Kritičari tvrde da je to rezultat nasleđa Kena Livinstona koje je Džonson prisvojio, i da je kriminal u čitavoj zemlji bio u opadanju.\nKad je reč o pripremi i rezultatima organizacije Olimpijskih igara u Londonu 2012, opravdano se može reći da je Džonsonova uloga kao prvog čoveka premašila njegov stvarni doprinos organizacije samog događaja. Njegov rival u borbi za vodeću poziciju Džeremi Hant više je uradio u praktičnom smislu. To važi i za Lorda Koa.\nAli Džonsonu kao vođi nije bilo takmaca. Očigledno, nikada nije nameravao da se zaglavi na pola puta tokom spuštanja niz žičaru blizu Olimpijskog parka. Za nekog drugog bi to bila katastrofa. Za Džonsona – komični trijumf. Ne čudi onda što ga je Dejvid Kameron – koji je uvek shvatao Džonosnov jedinstveni potencijal – opisao kao čoveka koji je u stanju da „prkosi gravitaciji.“\nMladi i stari, desničari i levičari, mase su klicale, što je situacija koja nameće pitanje: „Ko je pravi Boris Džonson?“\nDa li govorimo o lideru prestoničke, multikulturne, liberalne i laburistima naklonjene prestonice? Ili o mezimčetu bregzitoljubivih, nepatvorenih torijevaca i društveno konzervativnih članova stranke koji su ga izabrali da predvodi njih i celu zemlju?\nNjegovi kritičari – kao i pojedini njegovi prijatelji – veruju da odgovor na to pitanje glasi da je to onaj koji mu je u datom trenutku nephodan da bi politički napredovao.\nDrugo, pomalo psudopsihoanalitičko tumačenje, jeste da on istinski veruje u sve što kaže ili napiše, u trenutku kad to kaže ili napiše. Teško da je to laskavije zvuči.\nPostoji još jedno stanovište – da Džonson duboko u srcu pripada struji konzervativaca „jedna nacija”, blisko socijaldemokratiji, da je društveni liberal i lično veoma prijatan (jedan predavač na Itonu kaže da u njegovom prisustvu Džonson nikada nije izustio nepristojnu reč), kao i da je zarazno optimističan.\nČlanovi parlamenta koji su bili njegovi saradnici u Gradskoj skupštini govore pohvalno o njegovim sposobnostima. Zamenik pomoćnika gradonačelnika za pitanja bezbednosti Kit Melthous kaže da je Džonson uspeo da „se uhvati u koštac sa siromaštvom, smanji stopu kriminala – naročito slučajeve počinjene nožem, izgradi kuće prema potrebama ljudi i grad učini čistijim i zelenijim.“ Džejms Kleverli, koji je takođe radio sa Džonsonom, kao član gradske vlade, kaže: „Znam da je sposoban za uspešno vođenje operativnih zadataka, jer sam bio deo tima koji je to radio osam godina.”\nOboje su se izjasnili da će ostati uz konzervativno vođstvo pre nego što su ga napustili i podržali Džonsona.\nPre nego što je u julu preuzeo premijersko mesto, spekulisalo se da će Džonson biti „predsednik odbora“. Ideja je bila da se kao premijer okruži talentovanim ljudima – slično načinu na koji je obavljao gradonačelničku funkciju – a ne da pokuša da vuče sve konce.\n[Boris Džonson] će kao premijer uspeti jedino ukoliko još jednom proširi fokus i poruku daleko izvan tog kruga.\nGato Heri, bivši savetnik\nPitanje političkih procena Borisa Džonsona postaje tim pre važnije ako se setimo njegove vodeće uloge u kampanji za izlazak iz Evropske unije, koja je pobedila uprkos svim očekivanjima, a docnije i dve godine koje je proveo na mestu ministra inostranih poslova, mandata koji će najviše biti upamćen po nizu ispada i diplomatskih blamaža.\nAko ćemo pošteno, svoju grubu pesmu o predsedniku Turske i jarcu je napisao pre nego što je postao ministar spoljnih poslova. Manje opravdanja ima kad je reč o iskrivljenom poređenju politike EU sa Napoleonovim i Hitlerovim ambicijama za upravljanje kontinentom.\nOzbiljniju grešku napravio je kada je rekao da Nazanin Zagari-Retklif – koja je u tom trenutku već bila u zatvoru – drži tečajeve novinarstva u zemlji. Prosto, to je bilo pogrešno. Komentar je doveo do „traumatičnih posledica“ po nju, rekao je kasnije njen muž, i poslužio je za osnaživanje drugog sudskog postupka protiv nje.\nDemonstrant drži sliku Nazanin Zagari - Retklif, koja je uhapšena u Iranu\nKen Klark, koji je obavljao praktično sve najvažnije poslove u kabinetima kozervativaca, rekao mi je da je Džonson kao ministar spoljnih poslova „bio katastrofa“.\n„Diplomate su bile priterane uza zid. Ne bi pročitao zvanične brifinge. Planiranje fotografisanja na sastancima sa stranim zvaničnicima bila je jedina stvar kojom se bavio… sigurno najbeznadežnije neodgovorni ministar inostranih poslova za kog znam iz bilo koje stranke.“\nKao alternativno, raširenije prijateljsko viđenje, možemo navesti stavove koje je Kamila Tomini iznela u Telegrafu. Ona oštro kritikuje sve „jalove karikature“, i radije želi da se seća da je Džonson kao ministar spoljnih poslova pružio podršku obrazovanju devojaka širom planete, kao i da je stao iza oštrih sankcija Rusiji nakon trovanja prebeglog ruskog špijuna Sergeja Skripalja i njegove ćerle Julije u Solzberiju, zbog čega su Britanija i saveznici, uključujući i Ameriku, proterali 100 ruskih diplomata.\nTakođe, ona skreće pažnju na njegov običaj da delegira zadatke podređenima.\nE sad, Kamila Tomini je, naravno, bila Džonsonova koleginica u Telegrafu, gde je on objavljivao redovne i veoma cenjene, veoma plaćene kolumne. Ken Klark je poznati kritičar Bregzita. Pretpostavljam da vi već znate koju stranu ćete podržati.\nU svakom slučaju, Boris Džonson nije odabran za funkciju ministra spoljnih poslova zbog svojih dilpomatskih veština, već zato što je Tereza Mej želela da istaknuti bregzitovci budu deo kabineta kako bi kontrolisali taj proces. Taj plan nije ispao najprobitačniji po nju.\nBregzit je zapao u ćorsokak. Mej je podnela ostavku nakon što je jezivo omanula u misiji koja je, doduše, bila gotovo nemoguća od trenutka njene nesrećne „pobede“ na opštim izborima 2017. godine, a uspon Borisa Džonsona, koji je rezultirao njenom smenom, sada je upisan u političku istoriju. On se nada da će to štivo biti lako za čitanje u danima koji dolaze. Ponovo kažem, videćemo.\nPriča o Džonsonovoj ulozi u kampanji za izlazak prečesto se mogla čuti tako da je nećemo ovde ponavljati do detalja.\nDžonson je napisao dve novinske kolumne, jednu za i jednu protiv izlaska. Prijatelji (ili bivši prijatelji), poput Rolanda Rada, finansijskog PR-a i predvodnika kampanje Glas naroda (People’s Vote), koji mi je ogorčeno ispričao kako je Džonson obećao podršku rimejnerima da bi brzo nakon toga najavio podršku suprotnoj struji.\nSer Kreg Oliver, nekadašnji direktor za komunikacije u Dauning stritu pod vođstvom Dejvida Kamerona, svedoči o poetskoj elektronskoj poruci u kojoj Džonson predviđa da će Bregzit biti smožden “poput žabe pod drljačom”, poslatoj par trenutaka pre nego što je istupio kao pripadnik struje koja je za izlazak.\nU zavisnosti od toga s kim razgovarate, postoje ubedljivi dokazi da Džonson nikada nije bio iskreni bregzitovac, što neki komentarišu kao da se pridružio onoj strani za koju je mislio da će biti gubitnička (ali ipak najprobitačnija za njegove liderske ambicije) ili da je prosto bio rastrzan do poslednjeg trenutka.\nDa li optužbe za neiskrenost i dalje važe? Zajedljivci podsećaju na dvosmislene slogane postavljene na bočnim stranama autobusa koje sugerišu da će Bregzit zdravstvenom fondu doneti 350 miliona funti nedeljno i takođe upozoravaju da milioni Turaka čekaju da uđu u Britaniju i gotovo preko noći sruše system zdravstvene zaštite. Lista optužbi za lažne ili napumpane tvrdnje te kampanje, sa kojom se Džonson dovodi u vezu, poduža je.\nNaravno, bregzitovci nisu ništa manje glasni kada rimejnerska jeziva ekonomska proročanstva pogrdno nazivaju – projekat strah. Bez sumnje, vi o ovome imate sopstveno mišljenje.\nAko se Boris Džonson kaje zbog bilo čega – a nikada nisam čuo nešto što bi išlo tome u prilog – on to drži za sebe. Prijatelj i bliski saradnik mi je rekao da je on ponosan na ono što je postigao, i smatra da je Bregzit njegova „svojina“.\nDrugi prijatelj, njegov bliski savetnik u gradskoj skupštini, Gato Hari (bivši kolega na BBC-ju), rekao mi je: „Moraće punu pažnju da posveti konzervativnoj bazi kakva je ona danas. Ali mora da zna da će kao premijer uspeti jedino ukoliko još jednom proširi fokus i poruku daleko izvan tog kruga. To je pobeda koju je izvojevao kao gradonačelnik i nadam se da to može da uradi još jednom.“\nBregzit je možda Džonsonova „svojina“, a možda i nije. Zasigurno je na njemu da ga isporuči, ili da isporuči nešto što funkcionište.\nNjegovo vođstvo biće potpuno drugačije u odnosu na bilo šta što smo videli. Samo, posledice neće biti zabavne.\nGato Hari, bivši savetnik\nOzbiljniju grešku napravio je kada je rekao da Nazanin Zagari-Rečlif – koja je u tom trenutku već bila u zatvoru – drži tečajeve novinarstva u zemlji. Prosto, to je bilo pogrešno. Komentar je doveo do „traumatičnih posledica“ po nju, rekao je kasnije njen muž, i poslužio je za osnaživanje drugog sudskog postupka protiv nje.\nDrugi prijatelj, njegov bliski savetnik u gradskoj skupštini, Guto Hari (bivši kolega na BBC-ju), rekao mi je: „Moraće punu pažnju da posveti konzervativnoj bazi kakva je ona danas. Ali mora da zna da će kao premijer uspeti jedino ukoliko još jednom proširi fokus i poruku daleko izvan tog kruga. To je pobeda koju je izvojevao kao gradonačelnik i nadam se da to može da uradi još jednom.“\nAutor: John Pijenar\nIlustracije: Ema Linč\nFotografije: Geti imidžiz, Pres asosiješn, Rojters, Šatlstok, Dejli Telegraf\nOnlajn produkcija: Ben Miln\nUrednik: Finlo Roer\nDatum objave: 23. jul 2019.


Ulagači tokom finansijske krize traže sigurne i profitabilne načine investiranja, što ponekad može biti teže nego prevazići probleme koje imaju dužnici. Tim portala Kamatica.com je istraživao koji su vidovi ulaganja za građane najpovoljniji sa aspekta sigurnosti ulaganja, roka ulaganja i visine prinosa. Analizirano je šest najzastupljenijih vidova ulaganja u našoj zemlji:\nDinarska štednja je do kraja protekle godine bila vrlo atraktivna. Visoke kamatne stope, stabilan kurs i daleko veći prinosi u odnosu na deviznu štednju su bili samo neki od razloga koji su ovu štednju tokom prošle godine stavljali ispred devizne štednje. Situacija se pogoršala krajem prošle godine, kada je došlo do značajnog pada vrednosti dinara. Međutim, imajući u vidu nižu inflaciju od kamatnih stopa koje su nudile poslovne banke, gubitke koji bi se ostvarili transferom dinara u stranu valutu i kurs koji je posmatrano na godišnjem nivou fluktuirao oko 10% naniže, ova štednja je ukupno gledano bila isplativa investicija u protekloj godini. Gubitnici su bili samo oni koji su štedeli u dinarima u kratkom roku od sredine 2008. do kraja 2008. godine.


Monika Ponjavić: Igra prestola - Tri teorije koje morate znati prije početka sedme sezone | Srpskacafe\nMonika Ponjavić: Igra prestola – Tri teorije koje morate znati prije početka sedme sezone\nČetvrtak, 13.07.2017., 20:30 Ponedjeljak, 11.02.2019., 09:39\nPrije nego što nas uhvati groznica najnovije sezone Igre Prestola, pogledajmo nekoliko teorija o mogućim raspletima nekih od narativa ove epske priče.\n3. Bren Stark je Bren “Graditelj” Stark\nBren „Graditelj“ Stark (eng. Bran the Builder) je osnivač kuće Stark, jedne od najstarijih kuća u Vesterosu (eng. Westeros). Istorija kaže da je Bren, čije je puno ime bilo Brendon, živio za vrijeme godina heroja, vladajući Sjeverom sa svog prestola u Zimovrelu (eng. Winterfell). Kako samo ime kaže, Bren Stark je, pored svog osnovnog opisa posla vladara, takođe bio zaslužan i za neke od najvažnijih arhitektonskih zdanja Vesterosa, pa tako, između ostalog, i za Zid koji je podigao kako bi ljude zaštitio od najezde sa severa.\nKao što smo već vidjeli, na primjeru Hodora, naš Brendon “Bren” Stark u svojim vizijama može ne samo da putuje u prošlost, nego čak i da na nju utiče (ali ne i da je mijenja, što znači da je inherentno vezan za prošlost u kojoj uvijek postoji). Prateći tu analogiiju, te formulu koju serija prati – šta je bilo, bilo je – teorija kaže da se Bren u nekom trenutku u budućnosti (nama još nepoznatom) u svojim vizijama vratio nazad u prošlost gdje je izgradio zid, osnovao kuću Stark, te da je on zapravo kroz svoje vizije postao dijelom svaki Stark koji se u istoriji ove kuće zvao Brendon.\nTome u prilog idu događaji iz posljednje sezone serije, ali i činjenica da je naš Bren Stark, pod utiskom beskrajne fascinacije, oduvijek želio biti (kao) Bren “Graditelj”. Pojedini dijelovi knjige snažno aludiraju na učestalo pojavljivanje imena Brendon u porodici, kao i na njihovu gotovo natprirodnu povezanost, a sve kroz suptilne priče Stare Nen, usljed čije su senilnosti “svi Brendoni” u njenim pričama, ili bolje rečeno mislima, bili zapravo “jedan te isti”.\n2. Džejmi Lanister je “mlađi brat”\n“Valonqar”, u prevodu mlađi brat, je termin koji se usko veže za priču kraljice Sersi Lanister i njen, sada već prilično izvjestan, kraj. Prema proročanstvu koje je dobila dok je još bila djevojčica, Sersi Lanister će se udati za kralja (Roberta) i roditi troje djece zlatne kose. Međutim, tragičnost njene tragične sudbine ne leži samo u tome da će ona, kao majka, nadživjeti svu svoju djecu, nego i da će umrijeti od ruke svog mlađeg brata. U pogrešnoj interpretaciji ovog prilično višeznačnog proročanstva Sersi Lanister je uspjela da indirektno izazove izrečenu sudbinu.\nTakođe, vjerujući da je “mlađi brat” zapravo Tirion, gdje se njena mržnja i rodila, Sersi je potpuno zanemarila činjenicu da je i Džejmi, iako njen brat blizanac, zapravo rođen nekoliko minuta kasnije, što je podatak koji je ona često koristila u raspravama sa Tajvinom Lanisterom, osjećajući se superiornije i sposobnije u odnosu na oba njegova sina.\nCijena koju je u šestoj sezoni platila – gubitak i posljednjeg djeteta – svjedoči ne samo o početku proročanstva, nego i o stepenu njene predanosti moći i poziciji kojoj je svih ovih godina težila. Hijerarhijska pozicija u društvu bila joj je važnija od imena, djece, porodice, od svega, uključujući i Džejmija. Za razliku od serije, u knjizi je Džejmi već presjekao svoje veze sa Sersi, i to u ključnom trenutku, kada joj je njegova pomoć pri suđenju (Trial by combat) bila neophodna. Zapalivši njeno pismo, Džejmi je nedvosmisleno odlučio da krene nekim drugim putem, prateći trag Sanse Stark u pratnji Brijene, kako bi ispunio svoje obećanje, koje je još u zatočeništvu dao Ketlin Stark.\nU seriji su se stvari odvijale nekim drugim tokom, međutim, vjerujem da će svi putevi, uključujući i niz stranputica kojima se Džejmi u seriji do sada kretao, neminovno rezultirati istim ishodom – njegovim konačnim odvajanjem od Sersi i preuzimanjem uloge heroja koja mu je, kako se čini, sve vrijeme i bila namijenjena, bez obzira na sve. U tom kontekstu, a kako bi se zapravo napravio puni krug od ubistva Ludog kralja Erisa radi spašavanja Kraljeve Luke, ono što za sada jedino ima smisla jeste konačno oslobađanje od sada već poludjele Sersi, kroz njeno ubistvo, nakon žrtvovanja cijelog grada u požaru i eksploziji Bejlorove Septe, te spomenuto Džejmijevo preuzimanje uloge junaka. Ovakav rasplet događaja se i naslućuje u trejleru za sedmu sezonu serije.\nDžejmi Lanister je Azor Ahai\nAzor Ahai je bio legendarni junak koji je živio oko osam hiljada godina prije Egonovog dolaska. Predanje kaže da je tokom Duge Noći Azor Ahai ustao i pobijedio Druge (Bijele Šetače), noseći mač Koji Donosi Svjetlo (eng. Lightbringer). Ovaj sukob bi trebalo da se ponovo desi nakon Dugog Ljeta, kada će se na svijet spustiti zla hladna tama (misli se na sadašnje vrijeme Igre prestola). Prateći događaje iz serije (ali i iz knjige), Melisandra, koja je o proročanstvu govorila najviše, je vjerovala da je Azor Ahai Stanis, međutim, nakon što je upoznala Džona i počela da ga viđa u plamenu, mijenja mišljenje.\nS druge strane imamo Rejgara Targarijena koji je bio ubijeđen da je on Obećani princ ili da će Obećani princ poteći iz njegove porodice, bio to njegov sin, unuk, brat ili praunuk. Kažem brat, iako je Viseris davno izgubio svoj život, jer spadam u grupu rijetkih ljudi koji su skloniji vjerovanju da su Džejmi i Sersi produkt silovanja (tokom prve bračne noći), prije nego Tirion, što bi značilo da su oni Erisova djeca.\nOvu pretpostavku potvrđuje i sama knjiga, u kojoj je u više navrata podvučeno da je Tirion Tajvinov sin, više nego što će Džejmi to ikada biti. Iako se serija nije nikada kretala u tom pravcu, pružajući nam uvid u realno stanje Tirionovog mračnog uma, šanse za ovakav rasplet događaja su ipak i više nego realne. Uostalom, ovakav rasplet bi, u duhu Martinovog pisanja, bio pravda kakvu Tajvin i zaslužuje.\nDakle, pored očiglednog kandidata, u liku i djelu Deneris Targerijen, koja ispunjava gotovo sve uslove, Džon Snježni i Džejmi Lanister su jedini koji je prate u stopu. Ovom prilikom bih zanemarila Stanisa i Remzija koji, usljed svojih preuranjenih smrti, više ne ispunjavaju date uslove, kao i Davosa i Tiriona, bez obzira na sve očigledne potencijale, iz prostog razloga jer u njihovim likovima nikada nisam vidjela ništa dublje od odličnih uloga savjetnika koje su im ionako već dodijeljene i koje igraju besprijekorno.\nDakle, po meni, jedini potencijalni kandidati koje trenutno imamo na raspolaganju jesu Džon, Deneris i Džejmi, dok bi se sam izbor, prateći Martinovo pisanje i logiku njegovog pisanja, sveo na jednog od najinteresantnijih i najtrodimenzionalnijih likova ove sage, koji svakako nisu ni Kralj Sjevera ni Majka zmajeva. Prije nego što objasnimo kako se Džejmi uklapa u cijelu priču, važno je napomenuti i uslove koje mora ispuniti. Prije svega, neophodan mu je mač, iskovan od živog plamena u tijelu osobe koju voli.\nMnogi vjeruju da će Džonov mač, Duga kandža (eng. Long Claw), usljed određene žrtve postati novi “Lightbringer”. Tome doprinose Džonovi snovi u kojima se bori sa Drugima, rukujući plamenim mačem, što je u suprotnosti sa vizijama Deneris Targarijen koja vidi plavookog kralja sa plamenim mačem u rukama (osim u slučaju da Džon u nekom trenutku postane Kralj Drugih što je u ovom trenutku malo vjerovatno). Prema Emonu, Obećani princ je Deneris Targerijen, dok mnogi vjeruju da je plameni mač kojim ona rukuje zapravo njen zmaj Drogon.\nTu je naravno i teorija da će Džejmi iskoristiti “Oathkeeper” da ubije Brijenu, što će biti njegova konačna žrtva koja će ga pretvoriti u Azora Ahaija. Međutim, Brijena ne nosi toliko težine koliko je nosi Sersi, a u slučaju da se ispostavi da je Džejmi “valonqar” bio bi to savršen način da se završi ovaj dinamični odnos koji je, naposlijetku, i bio katalizator za pokretanje svih događaja “Igre prestola”. U tom smislu i “Widow's Wail” (Vapaj udovice) može poslužiti svrsi, pogotovo sada kada iz trejlera znamo da se on nalazi u Džejmijevim koricama.\nS druge strane, kako Martinova proročanstva nikada ne treba uzimati doslovno, tako ni mač ne mora nužno biti mač da bi priča imala smisla. Samim tim, Džejmijevo oružje može vrlo lako biti i njegova desna ruka, simbol gubitka identiteta incestuoznog viteza kojeg smo do skoro poznavali. Tome u prilog, pored brojnih referenci iz same knjige, ide i kadar iz trejlera, ali i Džodženovo višeznačno predskazanje iz četvrte sezone.\nAko tome dodamo i ostale elemente proročanstva (rađanje pod crvenom zvijezdom u dimu, vatri i soli), Martinovu inspiraciju irskom mitologijom (Nuada Airgetlám, Tuatha De Danann), te razvojni put Džejmija Lanistera i očigledne paralele povučene između njegovog lika i lika Obećanog princa, odnosno Azor Ahaija, ova teorija se više i ne čini tako ludom.\nRazvojni put o kojem ovdje govorim se prvenstveno veže za način na koji je mač skovan. Riječ je o tri faze koje, kako smo već ranije rekli, ne bi trebalo posmatrati doslovno. Dakle, u prvoj fazi Azor Ahai je mač pravio trideset dana i trideset noći, dok ga konačno nije završio. Međutim, kada je htio da ga iskali u vodi, mač se slomio. Drugi put mu je trebalo pedeset dana i pedeset noći. Da bi ga ovaj put iskalio, zario ga je u srce lava, međutim mač se opet prepolovio.\nTreći put, teška srca, jer je znao šta mora da uradi da bi dovršio mač, radio je na njemu sto dana i sto noći. Pozvao je svoju ženu Nisu Nisu i rekao joj da ogoli grudi, te joj je zario mač do balčaka. Njena duša, zajedno sa čelikom sječiva, je konačno sazdala “Lightbringer”. Prateći ovu analogiju, te stavljajući Džejmija u njen centar, stvari počinju dobijati potpuno drugi smisao. U prvoj fazi, u bazenima tokom ispovjedi Brijeni, po gubitku desne ruke, što je prelomna tačka u transfiguraciji njegovog identiteta, dolazi do prvog kaljenja Džejmijeve ličnosti.\nU drugoj fazi, tokom procesa indirektnog uništenja i gašenja kuće Lanister (oslobađanjem Tiriona koji nedugo potom ubija glavu porodice, Tajvina Lanistera, što će rezultirati njegovim izgnanstvom i priključenjem vojsci Deneris Targerijen), Džejmi pravi prvi pravi otklon od porodice lavova. U pitanju je mali korak, ali važan na njegovom razvojnom putu heroja. Ovo je ujedno i faza zarivanja mača u tijelo lava koja ga, iako bez uspjeha, dovodi na korak do cilja. Treća, i posljednja faza, ona koja će zatvoriti krug jeste žrtvovanje Sersi, koja, uprkos svemu, jeste njegova najveća i jedina ljubav.\nUkoliko je vjerovati proročanstvu iz knjige, smrt se neće dogoditi zarivanjem mača u njene gole grudi nego prije davljenjem, i to Džejmijevom rukom od zlata koje se presijava kao plamen iz Džodženove vizije ili usijani čelik iz legende o Azor Ahaiju, aludirajući takođe i na pepeo u ustima koji je Sersi prorekao i sam Tirion.\nBonus: Zid pada\n…već tri sezone. Nadajmo se ove i posljednji put.\nSedmične prikaze epizoda sedme sezone “Igre prestola” moći ćete tradicionalno pratiti na portalu Srpska Cafe svakog ponedjeljka u 21 čas.\nIsidora Đolović Nedjelja, 16.07.2017., 08:39 at 8:39 am\nSjajno, Monika! Analitično i detaljno. Inače me razne teorije nerviraju, jer su uglavnom izuzetno “maštovite” (u negativnom smislu), nelogične i neutemeljene u samom tekstu, ali ove tri su, naročito prve dve, zaista interesatne i osnovane.\nIstina, ja ne verujem da je ijedno od Tajvinove dece Erisovo (posebno smatram da pripadnost porodici Lanister i odnos sa ocem suštinski oblikuju, kako Tirionov, tako i Sersein lik – ništa manje frustriran zbog večitih pokušaja da se dokaže vrednom i dostojnom), a o Džejmiju kao Azor Ahaiju nikada nisam razmišljala (mislim da je, čak i ukoliko tipujemo na iznevereni EF obrazac, koji bi mogao da sa očekivanih Džona ili Deneris, prebaci ulogu na nekog drugog).\nEto, sezona se brzo približila i jedva čekam, kako epizode, tako i praćenje rezimea!:)


Trener fudbalera Crvene zvezde Vladan Milojević bio je više nego raspoložen za razgovor o situaciji u crveno-belom taboru na početku zimskih priprema. - Znate da je trebalo da krenemo dan ranije, ali smo to pomerili (zbog sahrane legende kluba, Dragoslava Šekularca).\nZvezda počela pripreme; Milojević: Cilj je dupla kruna\nFudbaleri Crvene zvezde na pomoćnom terenu stadiona "Rajko Mitić" počeli su danas priprema za prolećni deo sezone u kojem napadaju "duplu krunu". Treneru Vladanu Milojeviću na prozivci se javilo 34 fudbalera, među kojima su novajlije Nemanja Milunović (BATE Borisov), Erik Jirka ...\nTrener fudbalera Crvene zvezde Vladan Milojević izjavio je da je prioritet na proleće osvajanje "duple krune" koja se čeka 13 godina. Fudbaleri Crvene zvezde na pomoćnom terenu stadiona "Rajko Mitić" počeli su danas priprema za prolećni deo sezone u kojem napadaju "duplu ...\nCrveno-beli započeli pripreme za drugi deo sezone, u kojem su im cilj odbrana titule i osvajanje Kupa Srbije. "Pojačali smo pozicije koje smo želeli, ali nećemo propuštati šansu da se još ojačamo". Trener Zvezde Vladan Milojević okupio je igrače na prvom treningu u 2019. godini.\nODAVNO SE NIJE POJAVIO TAKAV SPORTISTA: Zvezda dovela igrača zbog kog su stručnjaci zanemeli!\n- Juče je odradio testove u Institutu za sport, ljudi su bili oduševljeni! U modernom fudbalu, gde se trči više nego u gotovo bilo kom drugom sportu, posebno je važno da neko poseduje dobre fizičke predispozicije.\nTrener Milojević kaže da će se igrački kadar iskristalisati na završnim pripremama u Turskoj. Tweet Vestionline Zvezdin trener Vladan Milojević na početku zimskih priprema - U Beogradu ćemo prve dane posvetiti lekarskim pregledima, a prave pripreme počinju u Sloveniji u banji ...\nZvezda počela pripreme, Milojević najavio revidiranje spiska\nFudbaleri Crvene zvezde počeli su zimske pripreme, a neposredno pre prvog treninga novinarima se obratio trener Vladan Milojević. Milojević je predstavio plan i program priprema i naglasio da su očekivanja za proleće velika.\nMilojević: Mogući odlasci i dolasci, nećemo reći „ne“ za dobro pojačanje, revizija pre Turske\nCrvena zvezda je upalila motore i počela pripreme za drugi deo sezone u kojem je cilj dupla kruna. Ekipa Vladana Milojevića će u drugom delu sezone imati značajno manji broj utakmica nego u prvom kada je igrala i na evropskom frontu, pa se očekuje smanjenje igračkog kadra.\nMilojević na okupljanju o strancima: "Nije pitanje kvaliteta..." (foto)\nPravila moraju da se poštuju, tvrdi najbolji srpski trener u protekloj godini. Fudbaleri Crvene zvezde okupili su se danas u Beogradu pred početak priprema za nastavak sezone. Trener crveno-belih Vladan Milojević na raspolaganju ima 36 igrača.\nZvezda počela pripreme sa 33 igrača, tu su Jirka, Kafu, Ze Markos, Nikolić...\nFudbaleri Crvene zvezde započeli su pripreme za prolećni deo polusezone u Superligi Srbije i napad na duplu krunu, a trener Vladan Milojević na raspolaganju ima 33 igrača. Među njima su i novajlija iz Trnave Erik Jirka , kao i otpisani Kafu , te njegov zemlja Ze Markos , kao i ...\nJirka rezultatima na testovima kupio mesto u Zvezdi! O Jevtoviću i Melegu…\nCrvena zvezda ima veliki broj stranaca, i veliki broj bočnih ofanzivnih igrača, ali mladi Slovak Erik Jirka bi mogao da tokom proleća ostane u Ljutice Bogdana. Do pre neki dan postojala je ozbiljna opcija da mladi slovački reprezentativac bude prosleđen Zemunu.\nFudbaleri Crvene zvezde su se danas okupili za početak priprema za prolećni deo sezone. Šef stručnog štaba crveno-belih Vladan Milojević je pričao o planovima u prelaznom roku, kao i o statusu Erika Jirke koji je posle šestomesečne pozajmice u Spartaku iz Trnave konačno stigao ...\nDa li će Erik Jirka ostati na „Marakani“ ili će ga Crvena zvezda poslati na pozajmicu u Zemun u prolećnoj polusezoni? Odluku će doneti trener Vladan Milojević, a generalni direktor crveno-belih Zvezdan Terzić je otkrio zanimljive informacije vezano za status mladog Slovaka.\nZvezda počela pripreme; Milojević: Mnogo je pretendenata na titulu\nVLADAN MILOJEVIĆ NA POČETKU PRIPREMA: Sigurno da nećemo odbiti kvalitetnog igrača! Jirka je neosporno dobar igrač!\nStrateg crveno-belih postavio je jasne ciljeve, a jedan od njih biće i nešto što se više od decenije čeka u Crvenoj zvezdi Trener fudbalera Crvene zvezde Vladan Milojević odredio je prioritete za prolećni deo sezone.\nTrener fudbalera Crvene zvezde Vladan Milojević izjavio je da je prioritet na proleće osvajanje "duple krune" koja se čeka 13 godina. - Očekivanja su velika, prioritet su dva trofeja. Odigrali smo dobro Evropu na jesen, veliki iskustvo smo stekli i podstrek da radimo još bolje.\nFudbaleri Crvene zvezde na pomoćnom terenu stadiona „Rajko Mitić” počeli su danas priprema za prolećni deo sezone u kojem napadaju „duplu krunu”. Treneru Vladanu Milojeviću na prozivci se javilo 34 fudbalera, među kojima su novajlije Nemanja Milunović (BATE Borisov), Erik Jirka ...


Đukić: Vrhunski! Ovako trebamo da igramo! | BN\nĐukić: Vrhunski! Ovako trebamo da igramo!\nTrener Partizana Miroslav Đukić rekao je da je prvo poluvreme utakmice protiv Čukaričkog model kako njegova ekipa treba da igra. Trener Partizana pohvalio nastup svog tima posle trijumfa protiv Čukaričkog. "Iznenađenje je kad Partizan NE igra dobro". "Kad igramo kvalitetno - to je normalno. To moramo da ponavljamo", rekao je Miroslav Đukić posle pobede na stadionu Čukaričkog.\nFudbal 12.03.2018 | 09:00\nRutinska pobeda crno-belih u gradskom derbiju!\nFudbaleri Partizana savladali su Čukarički na Brdu i golovima Leandrea Tavambe i Ognjena Ožegovića za konačnih 0:2 potvrdili da podižu formu.\nTrener šampiona, Miroslav Đukić, nasmejan je poslemeča stao pred kamere TV Arena sport.\n"Odigrali smo vrhunsko prvo poluvreme, to je model kako treba da igramo i da kako treba da radimo za tim. U drugom delu smo se malo povukli, bilo je to i zbog rivala", kratko je rekao Đukić.\nNjegov kolega sa klupe domaćih, Nenad Lalatović, dao je takođe sažetu ocenu utakmice.\n"Nema šta da kažem. Partizan je bio bolji u prvom delu, drugo je bilo izjednačeno. Samo smo krivi što smo loše ušli u utakmicu. Nema zanimljivih izjava, zaslužena pobeda Partizana", poručio je šef struke "brđana".\n"Srećan sam što smo pobedili teškog protivnika", prvo je što je trener Partizana Miroslav Đukić rekao posle utakmice na Banovom brdu, gde je njegov tim nadigrao Čukarički i pobedio 2:0.\nŠef struke šampiona Srbije posebno je bio zadovoljan viđenim u prvom delu.\n"U prvom poluvremenu smo odigrali vrhunski, a u drugom nas je rival pritiskao i nismo mogli dugo da pronađemo igru, dugo smo zadržavali loptu i ako se ne reši situacija iz dva dodira onda je Čukarički uzme. Ovo je bitno za popravljanje samopouzdanja. Prezadovoljan sam što smo pokazali kako se takmiči, odlično smo "čitali" meč u prvom delu, stvorili sijaset prilika, to je model da budemo takmičarska ekipa".\nVezni red crno-belih prvi put je nastupio u sastavu Janković - Pantić - Zdjelar - Đerlek i odigrao odlično. Stvarao je šanse, "vukao" ofanzive gostiju i dao najveći doprinos pobedi.\nĐukić je istakao još jednog igrača, a nije u pitanju niko od strelaca.\n"Zdjelar, Pantić, Đerlek i Mare imaju kvalitet, danas su vrhunski radili za ekipu. Moram da pohvalim i Svetozara Marković, dete od 18 godina, ulio je sigurnost, nijednog trenutka se nije primetilo da mu je ovo debi u Superligi".\nPartizanova odbrana konačno je odigrala meč bez primljenog gola...\n"Bili smo tvrdi, agresivni, nismo dozvolili rivalu da stvori šansi. Stojković se skoro nije ni video. Dobro je što smo sačuvali "nulu". A u ofanzivi imamo kvalitet koji može da dođe da do izražaja".\nPosle poraza u Nišu, Đukić je koristio termin "šok soba". Posle pobede protiv Rada govorio je "prešli smo na odeljenje". Gde je Partizan sad?\n"Polako idemo ka tome da nas doktor pregleda, da nam da otpusnu listu i pusti nas kući".\nDa li je i za Đukića iznenanđenje ovako dobro izdanje Partizana?\n"Za mene je iznenađenje kad Partizan ne igra dobro. Kad igra kvalitetno, to je normalno. Moramo to da ponavljamo, jer smo ekipa koja se bori za titulu".\nO Ožegoviću i Jankoviću...\n"Ožegović je imao mnogo poteškoća u pripremnom periodu, dosta povreda. Nadam se da mu je ovo vetar u leđa, dao je gol što je važno za napadača. Što se tiče Jankovića, on se bolje oseća po desnoj strani. Bitno je da bude koncentrisan i radi za ekipu. Kvalitet nije sporan, ali moraju svi da budu spremni da rade za tim", rekao je Đukić.