Sekulić: Očekuje se nastavak pozitivnih trendova rasta\nO GLAVNIM CILJEVIMA U 2019.\nFiskalna politika u narednom periodu je usmjerena na očuvanje održivosti javnih finansija, poručuje poslanik DPS-a\nSekulić, Foto: Savo Prelević\n03.01.2019. 11:33h Ažurirano: 03.01.2019. 11:33h\nModel rasta ekonomije Crne Gore u narednom periodu ostaje pod snažnim uticajem investicionog ciklusa, pri čemu se ove godine očekuje ostvarivanje fiskalne održivosti i nastavak pozitivnih trendova rasta, ocijenio je poslanik Demokratske partije socijalista (DPS), Predrag Sekulić.\n“Članstvom u NATO savezu i napretkom na putu pristupanja Evropskoj uniji (EU), vjerujem, povećaće se povjerenje stranih investitora i turista, što će pozitivno uticati na ekonomske indikatore domaće ekonomije, olakšati pristup izvorima finansiranja kao i uticati na unaprjeđenje poslovnog ambijenta”, rekao je Sekulić agenciji Mina-business.\nOn je kazao da je fiskalna politika u narednom periodu usmjerena na očuvanje održivosti javnih finansija, što uz odgovarajuće strukturne reforme i povoljan investicioni ambijent treba da garantuje intenziviranje rasta ekonomije.\n“Zakon o budžetu za ovu godinu predstavlja izraz mjera ekonomske politike usmjerenih na jačanje fiskalne stabilnosti sprovođenjem mjera fiskalne konsolidacije, optimizaciju državne uprave, kao i podršku konkurentnosti i razvoju”, naveo je Sekulić.\nPrema njegovim riječima, glavni ciljevi strategije u oblasti javnih finansija u nadolazećem periodu usmjereni su na smanjenje deficita, nakon čega javne finansije prelaze u zonu suficita na srednji rok, kao i postepeno smanjenje javnog duga uz njegovo vraćanje u okvire od 60 odsto.\n“Polazeći od svega navedenog i efikasnosti Vlade u sprovođenju mjera fiskalne konsolidacije u skladu sa planom očekujem da ćemo u ovoj godini ostvariti fiskalnu održivost i nastaviti pozitivan trend rasta crnogorske ekonomije”, ocijenio je Sekulić.\nOn je podsjetio da je crnogorska ekonomija na kraju 2017. godine ostvarila realni rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) od 4,7 odsto, polazeći od zvaničnih podataka Monstata.\n“Ovakav trend rasta prema preliminarnim podacima Monstata se nastavlja i u prošloj godini tako da u prvom i drugom kvartalu prošle godine on iznosi 4,5 odsto odnosno 4,9 odsto respektivno”, precizirao je Sekulić.\nKada se pogleda po djelatnostima, najznačajniji rast bilježi sektor građevinarstva, zatim industrijska proizvodnja, pod uticajem rasta proizvodnje električne energije, dok je, kada je u pitanju turizam, broj noćenja turista u kolektivnom smještaju bio veći 11,7 odsto.\n“Ukupno procijenjeno učešće bruto investicija i izvoza robe za prošlu godinu procjenjuje se na 73,4 odsto BDP‐a. Ti podaci pokazuju da se ostvaruju ciljevi ekonomske politike usmjereni na rast investicija i izvoza robe i usluga”, naveo je Sekulić.\nOn je kazao da su efekti fiskalne konsolidacije na privatnu potrošnju kratkoročni i ublaženi rastom zaposlenosti u privatnom sektoru i većim obimom novoodobrenih kredita.\n“Takođe, očekujem da će ovaj rast nastaviti da podstiče otvaranje novih radnih mjesta, što je trend od početka godine imajući u vidu da je za prvih osam mjeseci prošle godine prosječan broj zaposlenih povećan 3,6 odsto”, precizirao je Sekulić.\nRealna stopa rasta BDP-a u trećem kvartalu je, prema podacima Monstata, iznosila pet odsto, što je rezultat povećanja broja noćenja turista, a samim tim prihoda od turizma kao i snažne investicione aktivnosti.\n“Usljed suočavanja sa izazovom rasta neformalne ekonomije zbog povećanja akciza na duvan i rizika odstupanja od projekcija prihoda iz Fiskalne strategije, Vlada je u julu prošle godine redefinisala akciznu politiku, vraćajući visinu akcize na nivou iz 2017. godine”, rekao je Sekulić.\nTo je, kako je zaključio, doprinijelo postepenom oporavku tržišta duvanskih proizvoda i približavanju prihoda od akciza na duvanske proizvode u prošloj godini, nivou iz 2017.\n05.07. 11:25 h\t58954\n04.07. 19:59 h\t46864\t9\n05.07. 11:01 h\t40923\n05.07. 06:50 h\t38987\n05.07. 12:00 h\t32129


"Krivokapiću, ova slika je odgovor o odnosu Vučića i Mila" | Politika | Direktno\n24. 09. 2020. 16:11 4\nAleksandar Vučić Dveri Boško Obradović Milo Đukanović Zdrvako Krivokapić\nMilo izjavio saučešće povodom smrti Amfilohija


Deca iz vode: "Sećanje na Milana i Magi" u KST-u - Dijalog.net\nNaslovna Kultura Deca iz vode: “Sećanje na Milana i Magi” u KST-u\nBeograd, 6. septembar 2019. – EKV tribute projekat Deca iz vode održaće koncert sećanja na Milana i Magi i obeležiti 25 godina od poslednjeg beogradskog koncerta EKV-a 19.septembra u 22.30h u bašti KST-a.\nKoncert koji je grupa Ekatarina Velika odsvirala na leto 1994.godine u rasprodatoj bašti KST-a bio je ujedno i njihov poslednji beogradski koncert.\nOd tada je prošlo 25 godina a sećanje na njega i Margitu Stefanović Magi koja je, uz Milana, bila jedini član grupe od početka do kraja i dalje živi u srcima poklonika njihove muzike.\nUdruženje “Deca iz vode“, koje okuplja kreativne osobe i poštovaoce dela Milana i Magi, manifestacijama u gradovima širom bivše Jugoslavije čuva sećanje na njih i reafirmiše stvaralaštvo grupe EKV putem projekcije spotova, filmova, fotografija i koncertnog izvođenja njihovih pesama.\nOvog puta, ljubitelji muzike EKV-a okupljaju se 19. septembra u bašti KST-a na tribute koncertu pod nazivom “Sećanje na Milana i Magi“.\nPored godišnjice Milanovog rođenja (21.09.1958) i godišnjice Margitine smrti (18.09.2002.) ovom prilikom biće obeležena i 25. godišnjica njihovog poslednjeg beogradskog koncerta, na istom mestu gde je i održan.\nPored repertoara koji obuhvata sve najveće hitove i najbolje pesme EKV-a sa svih albuma, specijal ovog koncerta biće i nekoliko pesama koje će biti odsvirane akustično, baš kao što su nekad Milan i Magi radili na EKV unplugged nastupima. Po završetku koncerta DJ Matinee i Vule nastavljaju manifestaciju uz žurku do 4h.\nPrethodno KRIK: Sva suđenja po tužbama Popovića završena u korist KRIK-a\nSledeće Lutovac: Neophodno je razmotriti sveobuhvatni predlog za slobodne i poštene izbore\nJelena Mihailović (Jela Cello) na koncertu u Beogradu predstavlja “Potragu za magičnim violončelom”\nBeograd, 4. jul 2019. – Posle niza koncerata u zemlјi i svetu, Jela Cello (Jela Miha…\nTop Tags Društvo konkurs evropske integracije Srbija i Evropska unija ljudska prava Vlada Republike Srbije vladavina prava istraživanje OCD mladi lokalna samouprava Evropska komisija mediji Civilno društvo Evropska unija


SPRO Flashback Spin S-Fiber 35-80gr - Prodaja | SPRO štapovi Kontakt telefoni\n+381(0)60 636 28 76 (16 - 21h)\nPrijava Registracija Poređenje artikla (0) 0 komada - 0dinVaša korpa je prazna!MENI\nŠtapovi za pecanjeMašinice za pecanjeRibolovačke struneUdice za ribolovVaralice za ribolovPogledaj još...\nOdećaObuća / KombinezoniSkladištenjeKante / Sita / KorpeKlešta / Peani / MakazePogledaj još...\nŠaranski štapoviŠaranske mašiniceŠaranske struneSignalizatoriŠaranske udicePogledaj još...\nMušičarski štapoviMušičarski čekrciStrune / bekinziPredveziPomoćni priborPogledaj još...\nArome / AktivatoriDipoviMamciPeletiPrimamePogledaj još...\nKreveti, šatori i vrećePribor za jelo i pićeStolice\nTekstoviObaveštenja prodavniceRibolovački tekstoviPribor i opremaDestinacije / Vode\nNaše prodavniceLOVAČKA OpremaSunčane NAOČARE\n» SPRO Flashback Spin S-Fiber 35-80grKategorije\nŠtapovi za pecanje +Takmičarski štapoviBolonjez štapoviMeč/Telemeč štapoviVaraličarski štapoviFeeder štapoviPicker štapoviPilk/Catfish štapoviUniverzalni štapoviBalzer štapoviColmic štapoviGamakatsu štapoviMaver štapoviMikado štapoviPreston štapoviRobinson štapoviShimano štapoviSPRO štapoviMašinice za pecanje +BALZER mašiniceColmik mašiniceMikado mašiniceRobinson mašiniceRYOBI mašiniceSASAME masiniceSHIMANO mašiniceSPRO mašiniceRibolovačke strune +Najloni za pecanjeFluorokarboniUpredene strunePredveziUdice za ribolov +Udice BALZERUdice GAMAKATSUUdice SASAMEVaralice za ribolov +VobleriKašikeMeke varaliceSpinner / Leptir varaliceOlova za ribolovPlovci / StoperiVirble / Kopče / SajleHranilice\nOdeća +Ribolovačke jakneDuksevi / PododelaPantalone / OdelaPrsluci za ribolovRukaviceKape / KačketiČarapeMajiceObuća / Kombinezoni +Ribolovački kombinezoniObuća za kombinezoneČizme do kukovaČizmeSkladištenje +Kutije za priborTorbe za priborFutrole za stapoveKante / Sita / KorpeKlešta / Peani / MakazeMeredovi / ČuvarkeTakmičarske stoliceDržači štapovaKišobrani / SuncobraniVageRibolovački noževiLampePolarizovane naočareSonariČamci\nŠaranski štapoviŠaranske mašiniceŠaranske struneSignalizatoriŠaranske udiceŠaranska olovaŠaranski sistemi i montažePVA ProizvodiŠaranske futrole za štapoveŠaranske torbeŠaranski meredoviŠaranska dodatna oprema\nMušičarski štapoviMušičarski čekrciStrune / bekinziPredveziPomoćni pribor\nArome / AktivatoriDipoviMamciPeletiPrimamePraćke / BacačiAlati za Boile/Pellete\nKnjige i časopisi Rasprodaja Sniženja Takođe su kupili\nNema na lageruSPRO Serum 5.000 masinica- 4 ball bearing + 1 needle bearing\n- One-way clutch anti-reverse system\n- Durable line roller\nDodaj u korpuLista željaPoređenje\nSPRO Boxxer Spin 1.000- 1 ležaj\n- grafitno telo i rotor\n- S-curve sistem oscilacije\n- grafitni kalem sa namotanim najlo..\n-44%SPRO Carp Feeder najlon 350mEkstra jak najlon za ribolov. Jedan od najprodavanijih najlona kod nas. Made in Japan.Debljina /..\nSPRO Tec Softbait fluo. žuti najlonFluorescentno žuta boja omogućava perfektno praćenje varalice. Velika nosivost i snaga na čvoru. Mal..\nSPRO Ringed Spinnerbait Fire ClawSPRO Ringed Spinnerbait Fire ClawS obzirom na lovnost i kvalitet ove varalice radi se o velikoj ..\nDodaj u korpuLista željaPoređenje Preporučujemo\nRiver Works Dišući kombinezon\nRiver Works Cipele za kombinezon\nSPRO Flashback Spin S-Fiber 35-80gr\nBesplatna dostavaZa sve narudžbe preko 5.000din (Srbija).\nŠifra artikla: 2838 XX0 R\nNagradni bodovi: 21\nRaspoloživost: Na lageru10kom. prodat(o)\nCena bez PDV-a: 1.510din\nCena u nagradnim bodovima: 420Dostupne opcije\nDužina štapa / C.W.:\nDodaj u korpu Lista želja\nOcena: 3 • Napišite ocenu Opis\nPovezani artikli (2)SPRO Flashback Spin S-Fiber 35-80grIdeana serija varalicarski stapova za one koji ne zele da izdvoje preveliki novac. Materijal blanka je napravljen od specijalnog S-Fiber materijala. Izdržljiv foam rukohvat obezbeđuje ugodnost pri riboovu. S-fiber materijal blanka obezbeđuje laku, brzu i preciznu prezentaciju i garantuje izdržljivost i odličan dril.\nDužina Transportna dužina Težina Težina bacanja Broj sekcija\n2.70m 1.41m 315gr 35-80gr 2\n3.00m 1.57m 370gr 35-80gr 2\nDrazen dana 03/05/2016 ( 5 / 5 )Extra stap za te pare.jak i siguran varalice od 15-20 g baca kao oz topamusto dana 11/08/2015 ( 5 / 5 )stap je kao bull fighter cormoran,moze izvuc fergusona traktora iz modrackog jezera vjerujtemilan dana 17/06/2013 ( 5 / 5 )Stap je extra znam lika koji je sa tim stapom uspeo da ivuce soma od 30 kg uz dobru tehniku ;)Prikazano od 1 do 3 od ukupno 3 (1 stranice)Napišite ocenu\nKomentar uz ocenu:Napomena: HTML oznake neće biti izvršene i prikazivaće se kao tekst!\nSPRO Flashback Spin S-Fiber 20-60grIdeana serija varalicarski stapova za one koji ne zele da izdvoje preveliki novac. Materijal blanka ..\nNema na lageruSPRO Flashback Spin 80Moćni i jaki štapovi idelani za džig i šed varaličarenje. Ideana serija varalicarski stapova za one ..\nDodaj u korpuLista željaPoređenje PLAĆANJE - prodavnica Sportski RIBOLOV omogućava plaćanje pouzećem (Srbija), uplatom na račun i karticama posredstvom PayPal-a (isključivo iz inostranstva).DOSTAVA ZA 36h - Ekspresna dostava paketa do 18h narednog radnog dana, po principu "od vrata do vrata" u domaćem saobraćaju.POKLON 5% POSLE SVAKE NARUDŽBE! Svi registrovani kupci na jednostavan način posle svake kupovine dobijaju poklon 5% od iznosa narudžbe.Sigurna kupovinaSajt "Sportski RIBOLOV" je kompletno posvećen Vašoj potpunoj sigurnosti. Uživajte u sigurnoj kupovini.\nInformacijePoštarina i povraćajPolitika privatnostiPravila i usloviKontaktMapa sajtaDodaciProfilIstorija naručivanjaPovraćajPartnerski programČesta pitanjaPrijava na obaveštenja\nUkoliko želite da primate obaveštenja od Sportski RIBOLOV sajta u vezi popusta, novih artikala i ostalih aktuelnih dešavanja, molimo vas da nam ostavite E-mail adresu.\nCopyright © 2009-2016 e-Market | Sportski RIBOLOV


Održana Međunarodna benčmarking radionica u Budvi - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nOdržana Međunarodna benčmarking radionica u Budvi\nJP „Regionalni Vododvod Crnogorko primorje“, Budva je u saradnji sa Dunavskim programom za vode koji predvode Svjetska banka i Međunarodno udruženje vodovoda u slivu rijeke Dunav (IAWD) i Evropskom benčmarking saradnje (EBC) uz podršku Ministarstva održivog razvoja i turizma i Udruženja vodovoda Crne Gore bio domaćin dvodnevne međunarodne benčmarking radionice IB2015 u Budvi, 24. i 25. novembra 2016.\n"Strukturne promjene predstavljaju trend današnjice. Benčmarking, kao tehnika učenja na tuđim iskustvima, predstavlja moćno sredstvo za unaprijeđenje konkurentske sposobnosti domaćih preduzeća i uključivanje u tokove globalne ekonomije. Za unaprijeđenje svog poslovanja vodovodna preduzeća na Crnogorskom primorju su u prilici da iskoriste iskustva i znanja inostranih partnera, a sve u funkciji unapređivanja kvaliteta vlastitog poslovanja i postizanje konkurentnosti. Koncept benčmarkinga u tome ima izuzetno važno mjesto, jer predstavlja najjednostavniji put do postizanja najbolje prakse, kao preduslova poslovnog uspjeha.\nNa konferenciji su pored učesnika iz regiona: Crne Gore, Bosne i Hercegovine, Srbije, Makedonije i Hrvatske bili prisuti učesnici iz Ukrajine, Bugarske i švedske kompanije „Sydvattena“.\nGospodin Stjepan Gabrić, predstavnik Svjetske banke, je naznačio da je ovo jedan veoma važan skup za Crnu goru i Crnogorsko primorje. Njegov značaj je prvenstveno u tome, što ima svrhu podsticanja određenih aktivnosti koje su polako pokrenute, a i počele da se realizuju u Crnoj Gori. Jedna od tih aktivnosti je regulacija vodosnabdijevanja, odnosno uvođenje struktura koje će na državnom nivou upravljati efikasnošću, tarifama i načinom na koji se pružaju te usluge. To je jedan evropski trend, koji je u ovom trenutku obuhvatio veći dio regije. U ovom trenutku Crna Gora i Makedonija se nalaze u fazi pripreme za implementaciju, u Hrvatskoj je implementacija već uznapredovala. Druga važna tema, koju je gospodin Gabrić istakao je ujedinjenje ili agregacija vodovoda. Svrha je da se postigne veći stupanj odživosti samog osiguranja usluga vodosnabdijevanja i da se to sve osigura uz jednu povoljniju cijenu. Pitanje agregacije vodovoda je malo složenije i u svijetu postoje različita iskustva. Hrvatska je u cjelosti osmislila način agregacije preduzeća, tako tako da prelazi sa nekih 125 vodovoda na vjerovatno nekih 25 vodovoda. Svoje izlaganje je završio zaključkom da se nada da će i Crne Gora, slijediti opšte trendove, koji u ovom trenutku postoje u regionu.\nGospodin Peter Dane, predstavnik EBC-a je izrazio veliko zadovoljstvo što ima priliku da prisustvuje radionicama benčmarkinga u Budvi i da svoja iskustva iz oblasti vodosnabdijevanja iz zapadne Evrope podijeli sa učesnicima ovog programa. Naglasio je da su sva vodovodna preduzeća širom Evrope, manje više u istoj situaciji bez obzira na različita okruženja u kojima oni funkcionišu, što proističe iz činjenice da se oni praktično bave svi istim poslom, da su svi tu da bi pružili dobru uslugu svojim klijentima, i upravo iz tog razloga je jako korisno da se sastaju, jer mogu puno da nauče jedni od drugih kroz razmjenu svojih iskustava i onoga što su iz svog rada naučili. Tokom svoje prezentacije je detaljno objasnio šta to znači proces benčmarkinga, čiji se suštinski cilj da se unaprijedi usluga koja se pruža potrošačima, a to može da se uradi kroz ramjenu znanja. Takođe je naglasio činjenicu da benčmarking nije aktivnost koja se uradi i sa tim je gotovo. Naprotiv, radi se o jednom konktinuiranom naporu, jer unapređenje servisa koji se pruža je priča koja se nikada ne završava. U tom smislu je jako važno da postoji posvećenost svih onih koji su se uključili u proces benčmarkinga.\nGospodin Dane je izdvojio specifičnost JP „Regionalni Vodovod Crnogorko primorje“, koje se nalazi u zaista posebnoj situaciji zato što obezbjeđuje vodosnabdijevanje za više opština i ima lokalna preduzeća koja tu vodu preuzimaju i dalje distribuiraju, otuda je za njih teško da nađu nekoga na osnovu čijih iskustava se može učiti. Ipak nije nemoguće, dodao je on, jer u Evropi i na drugim mjestima postoje slična preduzeća, recimo u Švedskoj, zatim u Lisabonu, a u okviru ovog programa uključeno je i jedno Izraelsko preduzeće, koje posluje na sličan način. Zbog toga je od velikog značaja da se nađu i kroz ovakve inicijative upare ona preduzeća koja se nalaze u sličnoj situaciji, kako bi mogli jedni od drugih da uče.\nGospodin Philipe Weller, predstavnik IAWD, je prvenstveno predstavio IAWD - Međunarodno udruženje vodovoda u slivu rijeke Dunav, koju finansira Ministarstvo Finansija Austrije i Svjetska Banka iz Beča. To je organizacija čiji je glavni cilj razmjena iskustava, najboljih praksi što je upravo i cilj ovakvog skupa kao što je benčmarking radionica, gdje Crna Gora može da uči na osnovu iskustava koja su stečena u regionu Dunava. IAWD podstiče i pomaže saradnju preduzeća iz vodoprivrede radi razmjena najboljih praksi.\nAktivnosti IAWD su usmjerene u pravcu pružanja podrške vodovodnim preduzećima, u cilju pružanja što bolje usluge krajnjim potrošačima, davanju smjernica za kontrolu kvaliteta vode, kao i preradu odpadnih voda na efikasan način, i to sve na jedan ekonomski održiv način uz stalni rad na primjenjivanju najboljih praksi i novih znanja. Zaključio je da je to je veliki izazov, ne samo za vodoprivredni sektor u Crnoj Gori, već i za sve zemlje u ovom regionu. Iz tog razloga ovaj i slični skupovi su odlična prilika da se razmjenjuje znanje i da se neke naučene pouke na drugim lokacijama primjenjuju u svojoj zemlji.\nPredstavnici Dunavskog programa za vode, Svjetske banke, Međunarodnog udruženja vodovoda u slivu rijeke Dunav (IAWD), Evropske benčmarking saradnje (EBC), MORT-a CG, Udruženja vodovoda Crne Gore, koji su sa jedne strane bili domaćini ovog međunarodnog skupa, kao i predstavnici vodoprivrede iz ostalih gradova Crne Gore, predstavnici iz regiona Srbije, Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Makedonije, Švedske su iskazali visoke ocjene za organizaciju skupa od strane JP „Regionalni Vodovod Crnogrsko primorje“, Budva. Svi učesnici su iskazali punu podršku za dalju saradnju sa ovim državnim preduzećem, ali i drugim vodovodnim i komunalnim preduzecima, jer od projekta benčmarkinga komunalna oblast u CG moze osjetiti velike benefite na unaprijeđenju poslovanja i podizanju efikasnosti i kvaliteta vršenje javnih usluga od značaja za kvalitetniji život štanovnistva u Crnoj Gori", navodi se u saopštenju.\n“Međunarodna nedjelja djeteta” u Narodnoj biblioteci Budve


Srbija: Vučić dobio neobičn poklon za 50. rođendan\nPredsednik Srbije, Aleksandar Vučić, koji je 5. marta proslavio 50. rođendan, dobio je neobičan pokon od mađarskog premiera Viktora Orbana.\nOrban je Vučiću poklonio deonice koje je kupio knez Miloš Obrenović kako bi finansirao izgradnju tunela ispod Bude.\nPoklon je predsedniku Srbije uručio mađardki ambasador u Beogradu, Atilla Pinter, pišu Večernje Novosti.\nProjekat izgradnje tunela su, prema izveštaju, vodili William Tierney Clark i Adam Clark. Zbog prepreka od strane gradske administracije a zatim i revolucije 1848. godine, izgradnja nije počela do 1852. godine.\nKako bi se projekat finansirao, građevinska kompanija je izdala deonice. Dobit od deonica bila je ogromna jer su viđeniji članovi mađarske aristokratije verovali da je učešće u izgradnji tunela moralna obaveza.\nČinjenica da je knez Miloš Obrenović poklonio deonice, prema Večernjim novostima, znači da je verovao da je njihova kupovina veoma važan korak a istovremeno je prijateljska gesta prema Mađarskoj./ibna


IZABRANI NAJBOLJI TAKMIČARI TK GALEB U 2018. – Sportski savez Beograda\nPočetnaVesti naslovnaIZABRANI NAJBOLJI TAKMIČARI TK GALEB U 2018.\nU TC Zira, u nedelju uveče, održana je proslava Tekvondo kluba Galeb I svečanost dodele plaketa najboljim sportistima u 2018. godini. Ova 2018. bila je duga i u sportskom smislu veoma naporna, ali na kraju godine kada se podvuče crta – možemo je da budemo veoma ponosni na sjajne rezultate koje smo postigli.\n– Kao i svake godine na samom kraju sumiramo sve što je učinjeno u prethodnom periodu, na našu sreću imamo dosta toga na šta možemo da budemo ponosni, od januara do decembra nasi sportisti su briljirali na svim turnirima. Svakako je veoma značajna prva titula klupskog pravaka evrope u ženskoj konkurenciji. Bilo je dosta pojedinačnih rezultata, najbitni su u mlađim generacijama Serdja Stević i kvalifikovanje Bogdana Bulata za Olimpijske igre mladih, kao i srebro kadetkinje Andree Bokan, a od seniora i ove godine bila su sjajni Milica, Tijana i Nagajev Dmitri. Sledeća godina je najvažnija u olimpijskom ciklusu, jer se odlučuje ko će ići na OI. U ovom momentu kvalifikovane su Tijana i Milica, ali ima još mnogo posla da bi se viza overila. Mi se nadamo da ćemo imati predstavnike u Tokiju i da ćemo nastaviti niz osvajanja medalja – rekao je Dragan Jović.\nGostima se obratio i predsednik Olimpijskog komiteta Srbije, Božidar Maljković.\n-Ispred sebe vidim familiju na čelu sa pather familia – Dragan Jović. Svi dišu kao jedno, i nema ničega većeg od toga nego kada klub postane vlasništvo svih sportista, trenera i roditelja. Taj osećaj pripadnosti je vrhunac – rekao je Maljković koji je omogućio da Milici Mandić ostane u trajnom vlasništvu.\nOvu godinu otvorila je Vanja Stanković osvajanje srebrne medalje na prvom Gren slem turniru, a zatim su devojke osvojile prvo mesto u ženskoj konkurenciji na Evropskom klupskom šampionatu! Osim toga, Tekvondo klub Galeb je zauzeo četvrto mesto u ukupnoj konkurenciji, juniorke takodje četvrto a kadetkinje peto mesto.\nSerđa Stević je osvojila zlatnu medalju na svetskom juniorskom šampionatu, samo godinu dana pošto je postala evropska juniorska šampionka. Svega nekoliko dana kasnije Bogdan Bulat osvajanjem trećeg mesta na kvalifikacionom turniru, obezbedio je mesto na Olimpijskim igrama mladih! U međuvremenu TK Galeb je postao državni prvak u seniorskoj, juniorskoj i kadetskoj konkurenciji dok je u pionirima bio drugi.\nDragan Jović dobio je još jedno priznanje i dokaz kvaliteta – imenovan je za člana trenerske komisije Svetske tekvondo federacije! Talas osvajanja velikih medalja nastavila je Tijana Bogdanović u maju osvojivši bronzanu medalju na Evropskom seniorskom šampionatu, dok je Milica Mandić samo mesec dana kasnije bila druga na Gran pri turniru u Rimu. Na Mediteranskim igrama Vanja Stanković je osvojila bronzanu medalju.\nZatim, organizovali smo još jedan, 24. po redu Galebov letnji kamp koji je ove godine okupio 500 učesnika iz 26 zemlje! Sa kampa, Milica Mandić otputovala je u Moskvu gde je osvojila bronzanu medalju, drugo gran pri odličje u 2018!\nKao klub, Galeb je osvojio prvo mesto na G1 turniru u Poljskoj, dok je svega nekoliko nedelja kasnije osvojio i Kup Srbije u ukupnoj konkurenciji! U oktobru smo organizovali još jedan Galebov Trofej Beograda, turnir G1 kategorije, na kome se borilo preko 1000 boraca iz 54 zemlje. Andrea Bokan je u novembru osvojila srebrnu medalju na kadetskom evropskom šampionatu što je druga srebrna medalja za Andreu sa kontinentalnog takmičenja. Na poslednjem turniru ove godine, Gran pri finale – Milica je zauzela četvrtu poziciju.\n– Ovu godinu su prema mom mišljenju obeležile mlađe generacije sa odličnim rezultatima, što me iskreno raduje. Što se tiče mene, podeljena su mi osećanja, i zadovoljna sam i nisam. Bilo je dosta osvojenih turnira, grand pri medalja, ali ostaje žal i za evropskom medaljom. Radujem se sledećoj godini koja ce biti pravi izazov za sve nas – rekla je Milica Mandić.\nTekvondo asocijacija Srbije proglasila je najbolje sportiste ove godine među kojima su Milica Mandić, najbolja seniorka, Dmitrij Nagaev, najbolji senior i Andrea Bokan – najbolje kadetkinja.\n-Prošlo je svega godinu dana od kada mi je uručen srpski pasoš i već sam proglašen za najboljeg seniora i u izboru mog kluba, ali i Tekvondo asocijacije Srbije. Ova godina je bila dobra za mene, ali trudiću se da sledeće donesem još više medalja i bolje uspehe za Srbiju. Ovo je za mene veliki podsticaj – rekao je Dmitrij Nagaev.\nI ovu godinu završavamo činjenicom da nam se olimpijska 2020. bliži, ali i da su naše devojke u vrhu olimpijske liste – Milica na 3. mestu, Tijana na 4. mestu, Vanja na osmom. Još je dalek put do osiguranog mesta na Olimpijskim igrama, ali verujemo da će devojke i momci sve dati da se i treći put zaredom nađu na najprestižnijem turniru na svetu i osvoje odličja.\nSpisak dobitnika plaketa u 2018.\nNajbolji takmičar u disciplini FORME\nNajbolja takmičarka u disciplini FORME\nSpecijalna nagrada za osvojenu bronzanu medalju na Evropskom šampionatu\nSpecijalna nagrada za izuzetnu podršku u postizanju vrhunskih rezultata\nZa izuzetan doprinos u postizanju vrhunskih rezultata u 2018.\nDejan Burčul – predsednik TAS-a\nAdvokati – Goran Delić, Anđelka Jelić\nPrijatelji kluba – priznanja za izuzetan doprinos u postizanju vrhunskih rezultata u 2018.\nStručni tim – priznanja za izuzetan doprinos u postizanju vrhunskih rezultata u 2018.\ndoc dr sci Marija Pavlović\nTreneri – priznanja za izuzetan doprinos u postizanju vrhunskih rezultata u 2018.


Xi Jinping pozvao na reforme u javnom zdravstvu i nova postignuća u ključnim područjima\nXi Jinping pozvao na reforme u javnom zdravstvu i nova postignuća u ključnim područjima\n2020-07-01 10:31:15 cricroatian\nKineski predsjednik Xi Jinping je naglasio vodeću ulogu reformi u kineskom sustavu javnog zdravstva te potaknuo istraživanje i inovaciju u procesu produbljenja reformi radi unapređenja društvenog razvoja na sveobuhvatan način i ostvarenja novih postignuća u ključnim sferama.\nPredsjednik Xi je navedeno izjavio u utorak prilikom predsjedanja 14. sastankom Centralnog komiteta za produbljenje ukupnih reformi.\nXi je naglasio važnost medicinskih reformi, govoreći kako su učinkovitost i pristupačnost javnih zdravstvenih usluga u Kini testirane pandemijom koronavirusa.\nPredsjednik Xi je rekao kako je kineska vlada uvijek stavljala zaštitu sigurnosti i zdravlja naroda na prvo mjesto te je pozvao na veći naglasak na podizanju spremnosti zemlje za prevenciju bolesti i ubrzanju primjene naprednih tehnologija u zdravstvenom području.\nPregledavajući istaknute probleme u nedavnom prevencijskom radu je Xi pozvao sve razine vlade na ulaganje svih napora u začepljenje rupa i unapređenje trenutnih mehanizama za prevenciju velikih pandemija radi izbjegavanja povratka pandemije bolesti COVID-19.\nOsim toga je Xi pozvao na integrirani razvoj IT i proizvodnih industrija radi unapređenja konkurentnosti proizvoda.\nKada je riječ o poduzećima u državnom vlasništvu je Xi istaknuo kako će iduće tri godine biti ključna faza za reforme nakon potvrde njihove ključne uloge u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19.\nv Xi Jinping o duhu i odgovornosti članova Komunističke partije Kine 2020-06-30 16:26:59\nv Xi na otvaranju hidroelektrane pozvao na gajenje izvrsnosti 2020-06-30 11:10:26


Erdogan odobrio ustavnu reformu: Uskoro referendum | | Novi horizonti\nErdogan odobrio ustavnu reformu: Uskoro referendum\nTurski predsjednik Recep Tayyip Erdogan usvojio je paket ustavnih reformi, čime je otvoren put održavanju referenduma u travnju i uvođenju predsjedničkog sustava, objavili su turski mediji.\nZamjenik premijera Numan Kurtulmus potvrdio je da bi izborno povjerenstvo moglo utvrditi 16. travnja kao datum referenduma, sedmog po redu od osnivanja moderne turske republike.\nTad će građani Turske odlučivati o setu ustavnih promjena koje sadržavaju 18 amandmana koje su prethodno, u dva kruga glasanja, usvojili zastupnici u Velikoj narodnoj skupštini Republike Turske.\nUvođenjem predsjedničkog sustava, smanjuje se broj ministarstava. Također, osoba koja bude izabrana za predsjednika neće prekinuti vezu sa svojom matičnom strankom. Predsjednik države će, također, imati ovlasti za imenovanje visokih dužnosnika u javnoj upravi.\nProtivnici upozoravaju na ograničenje sloboda\nUstavne promjene obuhvaćaju i izmjene prema kojima se broj zastupnika u turskom parlamentu s 550 povećava na 600. Minimalna starosna dob za ulazak u turski parlament bit će smanjena s 25 na 18 godina.\nErdogan i čelnici Stranke pravde i razvoja (AKP) tvrde da će novi ustav, kojim jačaju ovlasti predsjednika, donijeti stabilnost Turskoj.\nNjegovi protivnici boje se da će ustavne reforme, kojima bi se trebao uvesti izvršni predsjednički sustav, samo povećati autoritarnu vladavinu jer će moć biti koncentrirana u rukama predsjednika.\nTurska je od neuspjelog puča u srpnju prošle godine u izvanrednom stanju u kojem su već ograničene neke građanske slobode.\nOtad je zatvoreno više od 40.000 ljudi, a kritičari upozoravaju da je izvanredno stanje iskorišteno za obračun s političkim disidentima.


Glamurozna moda: Naši najpoznatiji kreatori predstavili kreacije za Novu godinu\nPored imana kao što su Verica Rakočević, Biljana Tipsarević, Dragana Ognjenović, Igor Todorović, Boško Jakovljević i mnogih drugih, večeri je prisutvovala i glumica Ana Sofrenović, koja je vodila program.\nKoncept revije je osmišljen po ugledu na francuske šou rumove (show room). Svaki kreator je odabrao po dve ili tri kreacije za svečane prilike, u duhu praznične atmosfere.\nToalete su se nizale jedna za drugom uz lagane note instrumentala koji su se širili prostorijom. Ana Sofrenović je u kreaciji Igora Todorovića zanimljivim edukativnim programom pratila svaku manekenku, jer je svaki model priča za sebe.\nUz nesvakidašnje toalete, glumičin glas i tekst, sama muzika i enterijer učinili su da se svi prisutni izmeste u neko drugo vreme.\nNeke od ekstravagantnih kombinacija ponele su i dame naše javne scene, kao što su: Lena Bogdanović, Aleksandra Janković, Tamara Aleksić i MC Sajsi.\nNajviše pažnje su privukla odela Boška Jakovljevića, jer su njegovi manekeni jedini bili “blaženi među ženama”. Nakon revije, svi prisutni su mogli da uživaju u koktelu sa kreatorima i modelima i da sumiraju utiske događaja.\nUkoliko niste još odličili šta biste obukli za Novu godinu, možda među ovim kreacijama nađete sebe ili bar dobijete inspiraciju za neku vašu kombinaciju.\nSuzana Perić spektakularnom revijom pokazala kako treba da izgledate u novogodišnjoj noći!\nOtkačeno, šik i smelo: Novogodišnji manikir za najhrabrije!\nNina Badrić zna kako da bude izazovna i u hladnim danima: XXL džemperi su novi svetski trend!


Dobra vijest za sve turiste koji žele da na odmor u Crnu Goru povedu svog ljubimca je da će ovog ljeta biti uređena prva kupališta za njih (Ilustrativna fotografija)\nZa mnoge turiste širom svijeta odlazak na putovanje, ljetnji ili zimski odmor podrazumijeva i polazak ljubimca. Koliko su takvi gosti dobrodošli u Crnu Goru budući da je pet friendly hotela i objekata u privatnom smještaju još uvijek malo u odnosu na potencijal tog tržišta?\n"Imam dva velika psa i idem na dvije zabačene plaže za koje znam da nijesu privatizovane ili zakupljene i na kojima nema puno ljudi. Ljudi mi vrlo često kažu da neće da se kupaju u vodi gdje plivaju moji psi i da im smeta kada se psi protresu nakon izlaska iz vode. Ja čak i kada ih šetam ulicom gledam da izađem u vrijeme kada nema naroda jer se ljudi često preneraze zbog mojih pasa", priča za Radio Slobodna Evropa (RSE) Jovan iz Podgorice.\nMarija ima nešto drugačija iskustva boravka na plaži sa svojim psom:\n"Ja nijesam imala neprijatnosti vjerovatno zato što je Nora mali pas, iako je vrlo aktivna i nestašna i zna da krade hranu od turista. Ali niko se nikada nije bunio zbog toga što je ona na plaži", kaže.\nNjena prijateljica Hana se, međutim, prisjeća jedne neprijatne epizode od prošlog ljeta:\n"Bila sam sa grupom prijatelja na moru kod Ulcinja i htjeli smo da svoje ljubimce povedemo na plažu ali nam nijesu dozvolili i morali smo da odustanemo", kaže Hana.\nKako kućni ljubimci popravljaju zdravlje\nDobra vijest za sve turiste koji žele da na odmor u Crnu Goru povedu svog ljubimca je da će ovog ljeta biti uređena prva kupališta za njih.\nNaime, Strategija održivog upravljanja plažama koju je izradilo Javno preduzeće za upravljanjem morskim dobrom, predvidjela je veći broj nudističkih, zatim porodičnih kupališta, gradskih kupališta i prvi put u Crnoj Gori "pet friendly" kupališta.\nU Opštini Budva biće otvorena tri takva kupališta, kaže za RSE Ivana Lazović iz Morskog dobra.\n"Na Slovenskoj plaži će takvo kupalište ove godine biti u punoj funkciji sa svom infrastrukturom koju podrazumijeva pet friendly kupalište. Drugo kupalište za pse predviđeno je na plaži Buljarica, ali tu još uvijek čekamo zakupca. Za treće kupalište koje će biti gradskog tipa i neće imati zakupca, odredili smo dio plaže ispred hotela Avala", ističe Lazović.\nKako je predviđeno, svako kupalište za kućne ljubimce između ostalog moraće da ima vidno istaknuta pravila ponašanja za vlasnike i njihove pse, rekvizite za čišćenje, tuševe, posude za hranu i vodu i igračke za kućne ljubimce.\nZa mnoge turiste širom svijeta odlazak na putovanje, ljetnji ili zimski odmor podrazumijeva i polazak ljubimca\nAleksandar Zeković koji je sa svojim psom često putovao van Crne Gore za RSE kaže da su, kada je odnos prema kućnim ljubimcima u pitanju, crnogorski turizam ali i društvo u cjelini, i dalje u značajnom zaostatku u poređenju sa inostranstvom.\n"Prilikom svakog bukinga u inostranstvu vi vidite koji je hotel pet friendly, a značajan broj jeste otvoren za kućne ljubimce i vi onda možete na kvalitetan način da organizujete svoje putovanje. U Crnoj Gori sa druge strane imao sam vrlo često odgovore i hotelijera i izdavaoca privatnog smještaja koji nijesu na nivou savremene priče, priče 21. vijeka", kaže Zeković.\nPAN Novi Sad: Otvorite objekte za kućne ljubimce\nPrema podacima sajta Tourism review u Njemačkoj, Francuskoj, Italiji i Austriji više od 40 posto hotela prihvata kućne ljubimce. U velikim evropskim gradovima poput Berlina preko 50 posto ukupnih smještajnih kapaciteta je pet friendly.\nČini se da se stvari u tom pogledu polako mijenjaju i u Crnoj Gori. Kao prilog tome je podatak da na Budvanskoj rivijeri koja privlači najveći broj turista, već postoje pet friendly hoteli.\nVlasnik takvog hotela na Jazu Slobodan Pejović kaže za RSE da mu najviše gostiju sa kućnim ljubimcima dolazi iz Češke.\n"Uglavnom prihvatamo manje pse jer u hotelu imate i ostale goste koji ponekada nijesu raspoloženi da dijele bilo šta sa životinjama. Zato sam i stavio na bukingu tu jednu klauzulu da se gost mora prethodno javiti sa informacijom o kojoj se rasi radi. Mada, primao sam i veće pse pa onda damo sobu na prizemlju", kaže Pejović.\nNa listi top 10 zemalja svijeta u kojima hoteli prihvataju goste sa kućnim ljubimcima, prema podacima sajta Tourism review prednjači Njemačka. Na drugom i trećem mjestu su takođe evropske države - Italija i Austrija, dok su među 10 i Holandija, Rusija i Grčka.\nJovan sa početka naše priče je nedavno bio u Italiji gdje ga je, kako kaže, oduševilo to koliko su konkretno psi prihvaćeni: "Ulazim u apoteku, žena ulazi sa psom, ulazim u autobus druga žena ulazi sa psom. Kupujem u prodavnici i vidim ljude sa psima i niko ne pravi problem zbog toga".\nNovi zakon u Hrvatskoj za bolju brigu o životinjama


Delegacija privrednika iz Japana posjetila je opštinu Sokolac i Pčelarski centar "Batinić", a boravi u Republici Srpskoj i BiH da bi sagledala mogućnosti za investiranje u različite sektore.\n16.09.2021. 13:14 Izvor: / SRNA\nPrivrednu delegaciju Japana, koju je predvodio direktor "JIM grupacije" Tokihiro Ikeda i ambasadora BiH u Japanu Sinišu Berjana danas je primio načelnik opštine Sokolac Milovan Bjelica. Razgovarali su o mogućoj privrednoj saradnji.\n"Čast nam je da opština Sokolac ima saradnju sa Japanom. Goste sam upoznao sa našim planovima, posebno kada je u pitanju proizvodnja energije iz obnovljivih izvora, o planu izgradnje solarne energane od 80 megavata, osnivanju poslovnih zona, stanju u poljoprivredi i o našim proizvodima od meda, tako da imamo prostora za širu saradnju", rekao je Bjelica novinarima.\nU okviru "JIM grupacije" sa sjedištem u gradu Cukuba u prefekturi Ibaraki, djeluje nekoliko kompanija koje se bave prodajom solarnih sistema, upravljanjem trgovinskim lancima i uvozom alkoholnih pića.\nAmbasador Berjan je rekao da je grupa privrednika iz Japana, koja je došla Sokolac, veoma zainteresovana za uvoz naših proizvoda i da su u okviru ove posjete bili gosti Pčelarskog centra "Batinić" na Sokocu.\n"Nadam se da ćemo uspjeti napraviti neki dogovor i da će se uskoro proizvodi pčelinjaka `Batinić` naći na japanskom tržištu", istakao je Berjan.\nTri decenije pomažu liječenje prirodnim preparatima\nPčelarski centar Batinić Dragan Batinić,s.p. Sokolac\nBorka i Ratka Radovića 30 71350 Sokolac


SP 2014. za seniorke u Italiji\nObjavljeno 14 april 2010\nNa sastanku Izvršnog odbora FIVB, u Punta Kani, u Dominikanskoj Republici, odlučeno je da će Italija biti organizator XVII SP 2014. u konkurenciji seniorki. Takođe, saopšteni su i predlozi za organizatore kadetskih i juniorskih Svetskih prvenstava, a konačnu odluku će doneti Administrativni Bord FIVB na sastanku koji će se održati od 14. – 16. aprila. Aleksandar Boričić, predsednik OSS i izvršni potpredsednik FIVB, učestvuje u radu Izvršnog odbora.


Stotine djece čeka upis u pretrpane vrtiće\nU parku kod sarajevskog vrtića Leptirić često se mogu naći šprice, igle, smeće, pa roditelji traže pomoć da se ova površina ogradi (Ustupljeno Al Jazeeri)\nNekoliko stotina djece koja žive u bosanskohercegovačkom Kantonu Sarajevo, ne mogu biti upisana u predškolske ustanove. Brojna obdaništa su već popunjena iznad maksimuma, a brojna prijeratna nisu obnovljena zbog neriješenih imovinsko-pravnih odnosa.\nProblem za vrtiće kojima upravlja Javna ustanova Djeca Sarajeva, predstavljaju i mala izdvajanja za njihov rad. Tako da su mnoga godinama neobnovljena ili se nalaze u neadekvatnim poslovnim prostorima.\n„Budžetska izdvajanja za rekonstrukcije i sanacije objekata kojima JU Djeca Sarajeva raspolaže su minimalna i apsolutno nedovoljna, čak i za tekuće održavanje prilično dotrajalih objekata, dok je sanaciju potpuno devastiranih objekata teško očekivati bez značajne izvanbudžetske podrške“, ističe direktorica ove ustanove, Mirjana Jovanović-Halilović.\nPrimjer jednog takvog je vrtić Leptirić u centru grada. Nalazi se u jednom poslovnom prostoru u sklopu stambene zgrade.\n„Grijanje je dobro, koliko ja znam, jer se griju preko toplana, no slaba je izolacija. Puše kroz stolariju i treba svašta izmijeniti. Trebalo bi promijeniti ulazni portal, kao i ostalu stolariju i dječIja kupatila. Roditelji su platili promjenu ulaznih vrata“, govori Elma Ćosić Tuzlić, čije dijete ide u ovaj vrtić. Ističe kako su učitelji odlični i da puno rade sa djecom.\nĆosić Tuzlić kaže kako je poseban problem vrtića Leptirić pitanje parka koji se nalazi iza vrtića.\n„On je devastiran i nije siguran za djecu, nekoliko puta smo našli tamo šprice, igle, smeće… Nas nekoliko roditelja pokušava već devet mjeseci ‘izganjati’ grant preko Općine da se park sredi i ogradi“, istakla je.\nJovanović-Halilović je nedavno, zajedno sa predstavnicima Vijeća roditelja i Sindikata JU Djeca Sarajeva, razgovarala sa kantonalnim ministrom za obrazovanje, nauku i mlade Elvirom Kazazovićem, na kojem su dogovoreni određeni koraci za unapređenje trenutne situacije.\nKazazović za Al Jazeeru kaže kako nedovoljno razvijena mreža predškolskih ustanova na području KS, predstavlja jedan od problema sa kojim se ovo ministarstvo suočava u proteklih nekoliko godina.\n„JU Djeca Sarajeva trenutno ima 30 vrtića u funkciji i oko 5.500 djece koja pohađaju cjelodnevni razvojni program, kao i Program za djecu u godini pred polazak u školu. Svjesni smo da se na listi čekanja trenutno nalazi 400 djece, što jasno ukazuje na nedostatak vrtića i potrebu za otvaranjem dodatnog broja vrtića. Najveći nedostatak vrtića je prisutan na području Općine Novi Grad i Novo Sarajevo“, istakao je.\nCijena bez promjene od kraja rata\nOd okončanja rata u Sarajevu do danas, roditelji djece koja idu u vrtiće JU Djeca Sarajeva za cjelodnevni boravak, na mjesečnom nivou izdvajaju 140 KM, odnosno blizu 70 eura. Vlada Kantona Sarajevo o identičnom iznosu od 140 KM, sufinansira boravak djece u JU Djeca Sarajeva.\nKantonalni ministar navodi kako ovi iznosi već dugo vremena nisu opravdani, obzirom na porast troškova rada.\n„Obzirom da se u poslijeratnom periodu cijena nikada nije mijenjala, a da su troškovi drastično porasli, na sastanku sa predstavnicima JU Djeca Sarajeva se razgovaralo i o eventualnom povećanju cijene boravka djece. Naravno, roditelji će imati važnu ulogu, odnosno biće upoznati sa ovim prijedlogom, a od njih će se zatražiti i mišljenje u vezi sa ovim prijedlogom JU Djeca Sarajeva“, navodi Kazazović.\nDirektorica JU Djeca Sarajeva Jovanović-Halilović, govori kako je ova cijena prihvatljiva ogromnom broju roditelja, te da je „skoro dvostruko manja od stvarne i ekonomske cijene ove usluge“.\nDodao je kako su tema navedenog sastanka bili aktuelni problemi i moguća rješenja za njihovo prevazilaženje, te da je bilo riječi o eventualnom širenju kapaciteta, ali i neophodnom osiguravanju stručnog kadra koji je potreban za rad.\nJovanović-Halilović je rekla: „Novoimenovanom ministru je ovaj problem detaljno prezentiran i razgovaralo se o različitim mogućnostima njegovog rješenja. Ono što je neupitno je urgentna potreba za iznalaženje najboljeg načina i puta u današnjem stanju i trenutnim okolnostima da od naredne školske godine, proširimo infrastrukturne kapacitete uz obezbjeđivanje neophodnih ljudskih resursa.“\nI iz ministarstva i JU Djeca Sarajeva navode kako je problem neriješenih imovinsko-pravnih odnosa „prepreka za iznalaženje neophodnih sredstava za izradu projektne dokumentacije i izvođenje radova na sanaciji i adaptaciji objekata koji su prije rata bili u službi ove djelatnosti“.\nNavode primjer kako nijedan objekat koji se nalazi na području sarajevske općine Centar nije uknjižen.\n„Objekti na području ostalih općina uglavnom uknjiženi, tj. uknjiženo je pravo raspolaganja JU Djeca Sarajeva, uz napomenu da je jedan broj vrtića koji su smješteni u poslovnim prostorima u vlasništvu općina (npr. vrtići Zeko, Srećica, Kadifica – općina Novi Grad), dok jedan broj prijeratnih objekata ima druge vlasnike. Dio vrtića Lužani bi od naredne školske godine trebao biti adaptiran i spreman za prijem djece, dok za druge vrtiće želimo pokrenuti aktivnosti na ubrzanju rješavanja imovinskih odnosa“, istakao je ministar.\nJovanović – Halilović je kazala kako je iznenađena pojedinim navodima o lošem kvalitetu ishrane i eventualnim stavovima nekih roditelja o hrani u vrtićima.\n„Iznenađeni smo iznesenim navodima budući da su u protekle tri godine napravljeni značajni pomaci na unapređenju sadržaja jelovnika i pripreme hrane, kao i edukaciji osoblja i roditelja. O tome svjedoči i realizirana Inicijativa pokrenuta od strane Vijeća roditelja, kao i učešće u projektu ‘Zdravo jedi, zdravo rasti’ u saradnji s Federalnim ministarstvom obrazovanja i Zavodom za javno zdravstvo FBIH, gdje je naša ustanova predstavljena kao primjer dobre prakse“, rekla je.\nPredsjednik Vijeća roditelja predškolskog obrazovanja KS Nedim Begunić, kazao je kako su problemi koje ima JU Djeca Sarajeva, također problemi roditelja djece u vrtićima.\n„To se najviše odnosi na manjak kapaciteta i ljudskih resursa da bi primili djecu. Što se tiče ishrane i higijene, to je prilično OK, jer se svakodnevno uzimaju brisovi od strane državnih inspekcija i za sada nije zabilježen nijedan negativan slučaj“, kazao je on.\nSugovornice Al Jazeere čija djeca idu u sarajevske vrtiće smatraju kako se roditelji trebaju više angažirati kako bi pomogli da uslovi budu bolji.\nEmina Sipović navodi primjer vrtića Pčelica, u koje ide njeno dijete. Od završetka rata, vrtić se djelimično „krpio“, popravljao, da bi se 2012. godine, zbog nevremena, obrušilo stablo na njegov krov i djelimično ga oštetilo. Zbog nedostatka sredstava, krov nije saniran kako treba, da bi u maju prošle godine, zbog jakih padavina, djeca morala biti izmještena u drugo obdanište.\n„Mi, kao roditelji, nastojali smo da osposobimo makar prvi sprat kako nam djeca ne bi bila ‘izbjeglice’ po drugim vrtićima. Tražili smo donatore, dobre ljude, kojih hvala Bogu još ima, da pomognu da osposobimo vrtić, ne samo za našu djecu već i buduće generacije“, kazala je, te dodala kako ona i mnogi drugi roditelji su išli u iste vrtiće prije 25-30 godina.\n„Duše nas bole kada vidimo u kakvom je stanju bio i ostao. Nakon evakuacije, žestokih borbi da se po hitnoj tenderskoj proceduri započne sa obnovom. Imali smo 20.000 KM (10.000 eura) od opštine, a ostatak od Uprave. Nakon redovne tenderske procedure, sanira se krov i osposobljava se samo prvi sprat, koji je danas jedan od najljepših vrtića.“\nSipović ističe kako je uspostavljeno grijanje, donirani su madraci, itisoni, kuhinja, sve do igračaka i hemije.\n„Postigli smo zaista nemoguće u kratkom vremenu i neizmjerno smo sretni zbog toga da su mnogi imali sluha“, kaže ona. Dodaje kako do donacija i angažmana nadležnih ne bi došlo da roditelji nisu stvarali pritisak da će se nastaviti boriti za svoj vrtić, što poručuje da trebaju i drugi roditelji raditi.\n„Žalosno je kada neki očekuju sve i svašta od Uprave, i uslove, i ambijent, i rad, i čistoću, a sami roditelji su pasivni. Mi smo za par mjeseci prikupili preko 10.000 KM, a sada smo u pregovorima da se sanira ostatak zgrade preko ljeta, pa čak i da imamo i video-nadzor.“\nĆosić Tuzlić kaže kako su roditelji tu da pomognu, u skladu sa mogućnostima, ali i da bi se mogli aktivirati i više na druge načine, kroz razne projekte i donacije.\n„Kadar koji radi sa djecom je odličan, prehrana također, iako bi trebalo malo više potencirati voće, no za sve ostalo trebaju se roditelji, lokalna zajednica i druge nadležne ustanove više angažirati kako bi našoj djeci, a i onima koji dolaze poslije njih, bilo bolje i sigurnije”, dodala je.\nSve je važnije od djece\nDok se priča o ugroženosti brojnih bh. naroda, nezaposlenosti i sličnim temama, najmlađi odrastaju sami, uz televizijske i računarske ekrane.


Higijenske mere kod rezistentnih mikroorganizama – www.hagleitner.com\nHigijenske mere kod rezistentnih mikroorganizama 02/09/2016\nDezinfekcija tačno tamo, gde vam je neophodna. Beskontaktni dozatori za sredstvo za dezinfekciju XIBU senseDISINFECT mogu po izboru da stoje slobodno ili da se montiraju na zidu ili na stolu.\nDrške na vratima su klasične kontaktne površine za prenos uzročnika bolesti. Izbegnite tu opasnost sa našim sredstvima za dezinfekciju!\nVirucidno sredstvo za dezinfekciju hygienicVIRUZID može da se nanese pomoću krpa hup DRY. Za brzu, jednostavnu dezinfekciju i čišćenje površina!\nVisoki higijenski standardi su jedinstvena efektivna mera za zaštitu pacijenata, personala i posetilaca od rezistentnih bakterija.\nKomisija za bolničku higijenu i prevenciju infektivnih bolesti (KRINKO) pri institutu Robert Koch (RKI) je publikovala preporuku za zdravstvene ustanove: „Hygienemaßnahmen bei Infektionen oder Besiedlung mit multiresistenten gramnegativen Stäbchen“ (Higijenske mere pri infekciji ili rasprostranjivanju multi-otpornih gram negativnih štapića).\nNajvažniji deo preporuke je klasifikacija uzročnika prema njihovoj rezistenciji na četiri grupe antibiotika. Ako protiv štapića deluje samo jedna grupa antibiotika, štapići su tipa 3 MRGN, ako ne deluje nijedna grupa antibiotika, oni su tipa 4 MRGN. Higijenske mere koje proizilaze iz te klasifikacije štapića, kao 3 MRGN i 4 MRGN, su saobražene kako sa specijalnim uzročnikom, tako i sa faktorima rizika kod odgovarajućeg pacijenta i sredina u kojoj se polaže medicinska nega bolesnika.\nU svakom slučaju, osnovna higijena sredstvom za dezinfekciju, uključenog u spisak ÖGHMP, je najefektivniji način za zaštitu od rezistentnih klica. HAGLEITNER raspolaže odgovarajućim proizvodima za dezinfekciju i znanjima o pravilnoj primeni neophodnih mera. Naša sredstva za dezinfekcija površina su certificirana po ÖGHMP i DGHM/VAH.\nKliknite ovde za naše sredstva za dezinfekciju >>


WTA: Barti i dalje prva, Nina Stojanović na 113. poziciji\n27/09/2021 | 10:01 ⇒ 10:10 | Autor: TANЈUG\nAustralijanka Ešli Barti i dalje je najbolja teniserka svijeta sa 9.726 bodova.\nEšli Barti (Foto: Profimedia/Rob Prange / Spain DPPI / DPP)\nBjeloruskinja Arina Sabalenka je druga na listi, Čehinja Karolina Pliškova je ostala treća teniserka svijeta, dok je Poljakinja Iga Švjontek napredovala za dvije pozicije i sad je četvrta igračica svijeta.\nBarbora Krejčikova ostala je peta na listi, a slijedi je Elina Svitolina iz Ukrajine, koja je pokvarila plasman za dva mjesta.\nЈapanka Naomi Osaka bolje je rangirana u odnosu na prošlonedjeljni poredak i za sada je sedma teniserka svijeta, Sofija Kenin iz SAD je pala na osmo mjesto, a top deset kompletiraju Garbinje Muguruza iz Španije i Grkinja Marija Sakari.\nOlga Danilović od danas je 127. igračcica na svijetu, što je za jedno mjesto bolji rejking nego na prethodnoj listi, a Aleksandara Krunić i ove nedjelje je 166. igračica svijeta.


ZA HRVATSKU BRUKU SADA ZNA CIJELI SVIJET: Njemački mediji otkrili kako hrvatski policajci MLATE MIGRANTE, ovo je brutalno... | Slobodna Bosna\n"To što migrante tuku i što ih protivno UN i EU-zakona vraćaju u BiH je skandal koji se ničim ne može opravdati. EU i Njemačka ćute. To bi mogao promijeniti pritisak javnosti. Ali on je izostao", piše njemački tisak\n24. Sep. 2019 24. Sep. 2019\nPažnja evropske javnosti usmjerena je na migrante koji se morem i brodovima pokušavaju dokopati Evrope, piše Tageszeitung iz Berlina i ukazuje na "iznenadni akt ljudskosti" njemačkog ministra unutrašnjih poslova Horsta Seehofera koji se odnosi na njegovu izjavu da je Njemačka spremna da primi 25 posto 'Boat People'. 800 ljudi godišnje koji se izvade iz mora - to je saglediva brojka, prenosi Deutsche Welle.\nSredozemna problematika je brojčano gledajući mala, ako se uporedi za razvojem migrantske krize na kopnenoj ruti koja vodi preko Balkana, piše u komentaru za ovaj list Erich Rathfelder. Pri tome on ukazuje da je strah od tri miliona Sirijaca, koji bi sa područja Idliba krenuli da bježe u Tursku sve veći. Uz to niko ne gleda na rizike koje nosi konflikt između Saudijske Arabije i Irana.\n"Kada se podvuče crta, mora se računati sa scenarijem, koje je već sada vidljiv: Sve više ljudi pokušava preko Turske doći do Grčke i Bugarske. Sjeverna Makedonija i Mađarska drže granice prilično nepropusnim ali tu se uvijek pronađu dovitljivi krijumčari ljudima koji nađu rupe u haotičnim zemljama i prilikama na Balkanu. I nisu svi migranti bez para. A nedovoljno plaćeni policajci i predstavnici vlasti u tim zemljama nisu imuni kada je novac u pitanju. To se odnosi na Grčku, Kosovo i Albaniju ali i na Rumuniju, Srbiju, BiH pa čak i Hrvatsku", piše u komentaru za TAZ Erich Rathfelder i prelazi na stanje u BiH i Bihaću.\n"I tako je ionako klimava država BiH došla u fokus migrantske krize. 7.000 ljudi se već sada skupilo na području Bihaća. U grupama i često kroz minirana područja iz proteklog rata, oni pokušavaju da uđu duboko na teritoriju Hrvatske. Hrvatski policajci i sigurnosne snage ih primjenjuju prema njima brutalne metode. Sve to se dešava pred očima evropske javnosti. Tuku ih, uzimaju novac, mobilne telefone, cipele i vraćaju nazad u Bosnu. Ministar sigurnosti BiH žalio se nedavno na metode hrvatskih graničara koji ulaze duboko na teritoriju BiH i najavio protumjere. Ali u osnovi se ništa nije promijenilo. Pred nastup zime i uz već sada niske temperature došlo je do humanitarno neodržive situacije. Ne samo u fabričkim halama Bihaća, gdje je smještena većina migranata, već i u kampu Vučjak, koji je nastao na bivšoj deponiji smeća. Tu međunarodne organizacije odbijaju da pomognu. Zahvaljujući inicijativi njemačkog novinara Dirka Planerta i drugih dobrovoljaca tamo se ljudima, ako ništa, pruža barem prva pomoć. Humanitarne organizacije žele podići nove kampove. Oni će pomoći migrantima da prezime", piše Rathfelder.\nOpširnije na portalu Deutsche Wellea.\nNJEMAČKI MEDIJI ŠOKIRANI ONIM ŠTO SE DOGAĐA: I u svjetski poznatom Međugorju svakodnevno se kreću mase vjernika. Ni tu nema maski i distance. U Bihaću je već mjesecima...


STIŽE INFOSTAN U JOŠ BEOGRADSKIH OPŠTINA - Beograduživo.rs\nTrenutno ste naHome » STIŽE INFOSTAN U JOŠ BEOGRADSKIH OPŠTINA\nSTIŽE INFOSTAN U JOŠ BEOGRADSKIH OPŠTINA\nObjedinjena naplata komunalnih usluga preko JKP Infostan tehnologije ustaljena je praksa u većini beogradskih opština, međutim i dalje ima nekih u kojima Infostana nema.\nKrajem 2019. godine usvojen je plan da se sistem proširi na još prigradskih opština, a poslednja dva meseca intezivno se vode pregovori sa opštinama Mladenovac i Grocka. U ove dve opštine trenutno se prikuplja dokumentacija. Dogovore je usporilo formiranje lokalnih samouprava, ali i epidemija korona virusa.\nPlan je da se oštine Lazarevac, Obrenovac, Grocka i Sopot što pre priključe sistemu Infostan, a smatra se da će se time ostvariti velika ušteda u poslovanju komunalnih preduzeća i povećati naplata komunalnih usluga.\nPRETHODNA VESTNOVE UNIFORME, ČAMCI I TABLETI ZA KOMUNALNE MILICIONERE U BEOGRADU\nSledeća vest ISKLJUČENJA STRUJE ZA SREDU, 24. MART


eKapija | Fabrika vode u Zrenjaninu spremna još od septembra - Čeka se samo upotrebna dozvola\nIzvor: eKapija | Petak, 03.11.2017.| 09:42\nFabrika vode u Zrenjaninu spremna još od septembra - Čeka se samo upotrebna dozvola\nFabrika vode u Zrenjaninu je još od septembra tehnički u potpunosti spremna da snabdeva grad zdravstveno ispravnom pitkom vodom, saopštila je kompanija Synertech kojoj je poveren posao izgradnje postrojenja u Zrenjaninu, prenosi portal IloveZrenjanin.\nMeđutim, kako kažu u ovoj kompaniji, još uvek se čeka upotrebna dozvola za objekat.\n– Nakon završetka izgradnje postrojenja, angažovano je licencirano privredno društvo kome je poveren posao tehničkog pregleda i prijema objekta, a što je preduslov za ishodovanje dozvole za upotrebu objekta. Obim priložene dokumentacije zahteva duži proces tehničkog prijema nego što je to uobičajeno za drugu vrstu objekata, i mi kao investitor izgradnje nismo u mogućnosti da taj postupak ubrzamo - kažu u Synertechu.\n- Nadamo se da će to sada biti ispravljeno i očekujemo u vezi toga pomoć Ministarstva zdravlja, konkretno pomoć ministra Zlatibora Lončara - kažu predstavnici Synertecha.\n- Čim se otklone administrativne prepreke i ishoduje upotrebna dozvola, građani Zrenjanina konzumiraće jednu od zdravstveno najispravnijih pitkih voda u Srbiji - poručili su iz Synertecha.


Elektronika i komponente : RGB LED displej/reklama 15.09.2020 - ID 65487293 - KupujemProdajem\nElektronika i komponente > Sijalice i LED rasveta > ID oglasa: #65487293 (postavljen: pre nedelju dana)\nRGB LED displej/reklama\n*** RGB LED displej/reklama ***\nRGB LED displej/reklama za unutrašnju upotrebu, na efektan način prikazuju željene informacije. Ima široku primenu i mogućnost prilagođavanja vašim potrebama u oblasti vizuelnog reklamnog oglašavanja i javnog informisanja.\nTable su dostupne u bojama: RGB, hladno bela i crvena.\nU paketu se nalazi CD sa programom i uputstvom za instaliranje i podešavanje reklame.\nSmer prikazivanja može biti na levo ili na desno, na gore ili na dole. Takođe se može podešavati brzina slova.\n069/19 17 333 (Viber, Whatsapp)


Polovni Dexter radne platforme i dizalice oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Gradjevinarstvo > Radne platforme i dizalice > Dexter\nPrikolice sa podiznom košarom (7)\nPolovna Dexter radne platforme i dizalice na prodaju\nPregledajte oglase polovnih Dexter radne platforme i dizalice za prodaju širom Evrope. Najnoviji oglasi se nalaze na vrhu. Da biste sortirali ove polovne Dexter radne platforme i dizalice kliknite na sort dugme kao što su brend, godište, cena, sati korišćenja, država. Da biste tražili polovne radne platforme i dizalice za prodaju kliknite na link.\nDexter 15ZVisina na kojoj se radi: 1500, Tip motora: Električno, Tip dizalice: Teleskopska, Poslednja inspekcija: 2018, Opšte stanje (1-5): 3, Broj prethodnih vlasnika: 1, Maksimalni horizontalni dohvat: 900, Oznaka CE: Da, Bruto težina: 1500, Maksimalni kapacitet dizanja: 215, Maksimalna visina podizanja: 1300, Maksimalno zamah ruke u stepenima: 360, Maksimalni zamah platforme u stepenima: 60, Originalna boja: punainen\nDexter 12AVisina na kojoj se radi: 1220, Tip motora: Električno, Tip dizalice: Artikulisan, Poslednja inspekcija: 2019, Opšte stanje (1-5): 3, Broj prethodnih vlasnika: 1, Maksimalni horizontalni dohvat: 600, Oznaka CE: Da, Bruto težina: 1300, Maksimalni kapacitet dizanja: 215, Maksimalna visina podizanja: 1000, Maksimalno zamah ruke u stepenima: 360, Maksimalni zamah platforme u stepenima: Ne, Originalna boja: Valkoinen\nDexter 25ZVisina na kojoj se radi: 2500, Tip motora: Električno, Tip dizalice: Teleskopska, Poslednja inspekcija: 2018, Opšte stanje (1-5): 3, Broj prethodnih vlasnika: 1, Maksimalni horizontalni dohvat: 1100, Oznaka CE: Da, Bruto težina: 2950, Maksimalni kapacitet dizanja: 215, Maksimalna visina podizanja: 2300, Maksimalno zamah ruke u stepenima: 360, Maksimalni zamah platforme u stepenima: 90, Originalna boja: Valkoinen\nDexter Z25Visina na kojoj se radi: 2500, Tip motora: Električno, Tip dizalice: Teleskopska, Poslednja inspekcija: 2018, Opšte stanje (1-5): 3, Broj prethodnih vlasnika: 1, Maksimalni horizontalni dohvat: 1100, Oznaka CE: Da, Bruto težina: 2950, Maksimalni kapacitet dizanja: 215, Maksimalna visina podizanja: 2300, Maksimalno zamah ruke u stepenima: 360, Maksimalni zamah platforme u stepenima: 90, Originalna boja: Valkoinen\nDexter 19ZSVisina na kojoj se radi: 1900, Tip motora: Električno, Tip dizalice: Teleskopska, Poslednja inspekcija: 2019, Opšte stanje (1-5): 4, Broj prethodnih vlasnika: 1, Maksimalni horizontalni dohvat: 1050, Oznaka CE: Da, Bruto težina: 2200, Maksimalni kapacitet dizanja: 215, Maksimalna visina podizanja: Ahvenanmaa, Maksimalno zamah ruke u stepenima: 360, Maksimalni zamah platforme u stepenima: 90, Originalna boja: Valkoinen\nDexter 15ZVisina na kojoj se radi: 1500, Tip motora: Električno, Tip dizalice: Teleskopska, Poslednja inspekcija: 2019, Opšte stanje (1-5): 2, Broj prethodnih vlasnika: 1, Maksimalni horizontalni dohvat: 900, Oznaka CE: Da, Bruto težina: 1490, Maksimalni kapacitet dizanja: 215, Maksimalna visina podizanja: 1300, Maksimalno zamah ruke u stepenima: 360, Maksimalni zamah platforme u stepenima: 60, Originalna boja: Valkoinen\nDexter 12Visina na kojoj se radi: 1190, Tip motora: Električno, Tip dizalice: Artikulisan, Poslednja inspekcija: 2019, Opšte stanje (1-5): 3, Broj prethodnih vlasnika: 1, Maksimalni horizontalni dohvat: 500, Oznaka CE: Da, Bruto težina: 1300, Maksimalni kapacitet dizanja: 215, Maksimalna visina podizanja: 990, Maksimalno zamah ruke u stepenima: 360, Maksimalni zamah platforme u stepenima: 60, Originalna boja: Valkoinen\nOvde je kompletna lista polovnih Dexter radne platforme i dizalice za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Dexter radne platforme i dizalice koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


abraxas 365 dokumentarci: Marko Ivković Jagoda (1989-2014)\nMarko Ivković Jagoda (1989-2014)\nKako javlja poludebilni B92 radio...\nPrequel: Kako smo forsirali Ratkovu gajbu (13. 11....\nJess Greenberg - All Along The Watchtower - Bob Dy...\nŽIVOTINJE u Džungli - Subota 15. novembar 22h\nBG Hronika 3 - Razni Izvodjači (1992)\nThe Diabolikal Super-Kriminal (2007)\n- ПОЧИВАЈ У МИРУ -\n"Navijač Crvene zvezde Marko Ivković zvani Jagoda (25) iz Zemuna ubijen je sinoć u Istanbulu, kad su turski huligani napali grupu od 400 Zvezdinih navijača, koji nisu uspeli da uđu u halu Abdi Ipekči da prisustvuju meču Evrolige.\nNAVIJAČI ZVEZDE NISU MOGLI DA UĐU U DVORANU, JER JE ORGANIZATOR PREKRŠIO DOGOVOR I ONEMOGUĆIO IM DA KUPE ULAZNICE, nakon čega je došlo do tuče i incidenata ispred dvorane, pa je intervenisala policija, prenosi Tanjug.\nDok je u toku bio meč između Galatasaraja i Crvene zvezde, ispred hale su navijači Galatasaraja kamenicama i bakljama gađali navijače crveno-belih, a došlo je i do fizičkih sukoba. U opštoj tuči, Ivković je zadobio smrtonosne povrede nožem.\nPolicija je brzo intervenisala, a turski "Hurijet" piše da su srpski navijači, napuštajući prostor oko hale, demolirali nekoliko vozila i izloga.\nTokom utakmice koju je Galatasaraj u usijanoj atmosferi dobio posle dva produžetka sa 110:103, navijači turskog kluba u nekoliko navrata skandirali su: "Kosovo, Kosovo"."\nŠto reče jedan drugar: "Očekujem preko 200 godina robije za ubice koje moraju biti pronađene u roku od 24 sata, izvinjenje Turske Srbiji, kao i ogromne redove ljudi koji ce odavati počast ubijenom momku. Odšteta porodici ubijenog se podrazumeva. Svaka sličnost sa slučajem Taton je namerna." A ja kažem ovim našim evropejcima nek se sete sada kako su kukali za Francuzom i proklinjali naše ljude koji sad robijaju i robijaće još po bar 20 godina za tu tuču koja se nažalost završila smrću tog dečka, jer to niko nije želeo, ali oni su i dalje ubeđeni da među našom omladinom postoje takvi ljudi koji bi bez problema bacili čoveka sa 5 metara na beton u nameri da ga ubiju, i tu je kraj svake priče.\nPosted by son of man at 11:14 AM\nLabels: fuck football, licne frustracije, personal frustrations, R.I.P.\nBrate Pandžo pratim i poštujem blog, ali među našom omladinom postoje ljudi koji su spremni da čoveka bace sa 5 metara sa namerom da ga ubiju. Ostatak posta je skroz na mestu.\nDa, postoje kriminalci koji bi takvo nešto zaista uradili jer njima je to posao, ali ovi ljudi jednostavno nisu kriminalci i nisu imali niti motiv niti bilo šta slično da to urade.\n"...ali oni su i dalje ubeđeni da među našom omladinom postoje takvi ljudi...". Zvucis kao sa sednice omladine CKSKJ. Ok, to je bilo nesto smesno. A sad ovo ... hmmmm, da. Kako neko moze i da pomisli da huligani jesu kriminalci, to je naprosto kontradikcija - para usi i vredja zdrav razum. Motiv je, naravno uvek bio problem za te mlade talente. Oni nikad nisu videli motiv za napad u tome sto je neko navijac suprotnog kluba, recimo. Naprotiv, poznato je da su oni u nekom "Hepek" moodu uvek. Bave se humanitarnim radom, a u pauzi vole da igarju sah, meditiraju i piju limunadu. A to da li je bilo predumsljaja za ubistvo ili je delo spontane kreativnosti jeste stvar za godinu vise ili manje na robiji, ne menja na stvari nista. Cak i da je covek u strahu i magnovenju bezeci od torture otisao u smrt, ne menja na odgovornosti nista za one koji su takvo njegovo stanje izazvali. Nije se nasa omladina ni podsmevala smrti Tatona sa tribina, ni skandirala. Malo objektivnosti, ipak. Cak i ako si sentimentalan prema tim strukturama, ne mora po svaku cenu da cistis njihove iskenjke.


АМЕРИКА НИЈЕ НАПУСТИЛА „СПОРАЗУМ О РАКЕТАМА“ ЗБОГ РУСИЈЕ: Иза свега се крије велики проблем САД\nAMERIKA NIJE NAPUSTILA „SPORAZUM O RAKETAMA“ ZBOG RUSIJE: Iza svega se krije veliki problem SAD\nNaravno da je Kina u ovom momentu ipak prvi neprujatelj ali nije glavni.Glavni neprijatelj Amerike je Rusija zatim Ljemacka.Amerikanci oce da Kineze naceraju da odnji kupuju sve energente ki sto su zeljezo,koks,sumpor,nafta,plin,krec, ciment. Ovo su proizvodi koje Kina nema i prinudjena ih je kupovati.Sa druge strane Amerika pritiskom na Kinu oce da Kinu nacera da Kina postane koperativna.Tako da se Kinezi nagode sa Amerikancima oko invazije na Sibir.Da Kinezi postanu naka vrsta Americke sake za razbijanje Rusije.Da bi Kinezi i Amerikanci na kraju Rusiju podjelili u tri interesne zone.I to interesnu zonu Kine interesnu zonu Amerike i interesnu zonu multi nacionalni kompanija i oblasti energetike.Amerika sama nemere to sprovesti zato joj treba Kina.Kina ce vjerovatno zbog svoje ogranicenosti za nabrojanim energentima ipak u jednom momentu udariti na Rusiju.Sto bi dovelo do ostvarenja Americki planova.\ndaj bre ne lupetaj vise..pojma nemas sta laprdas,koja si ti glup..da, kina da udari na susiju od koje dobija resurse u pvlasntenom statusu i koji placaju u rublja -juan..upravo pre neki dan su izvrsili prvu transakciju u vrednosti od 80 milijardi juana , za pocetak, ludi su oni da ih rusi razbucaju kad mogu da rusiju koriste ovako a ne vojnom u kojem ce sigurno izgubiti kao i kravari, nije to kineska filozofija, to sto ti laprdas laprdao je i nikson jos 70 ih pa su kinezi imali jednu avanturu i dobili po njusci, pre ce rusija i kina da izvrse disoluciju amerike, za pocetak nju jork zvace se nju shangaj..hahahaha\nJedino uspešna dedolarizacija može da spasi svet od velikih ratova. Pogledajte još ovo šta je američki plan ili san: Bivši komandant američkih snaga u Evropi, general pukovnik Ben Hodžis upozorio je da bi SAD za 15 godina mogle da zarate sa Kinom. Hodžis smatra da će evropski saveznici morati da rade na jačanju sopstvene odbrane zbog Rusije, jer će SAD biti fokusirane na odbranu svojih interesa na Pacifiku, prenosi AP. „Americi je potreban veoma jak evropski stub. Mislim da će za 15 godina, a to nije neizbežno, postojati velika verovatnoća da ćemo zaratiti sa Kinom“, rekao je Hodžis na bezbednosnom forumu u Varšavi. On je dodao da SAD nemaju dovoljne kapacitete da urade sve što moraju u Evropi i na Pacifiku kako bi se izborile sa kineskom pretnjom.\nMa kaka dedolarizacija cojece Boziji????Znades li ti kad bi Rusi i Kinezi stvarno krenili u tu dedolarizaciju sta bi se desilo?????To bi najvise stete upravo nanjelo Kini i Rusiji.Jer niko iz ostatka Svjeta nebi cijo sa Kinezima i Rusima trgovati u njevim Rubljama i Juvanima.Evo da te pitam bili ti cijo prodati avuto nakom Kinezu a da ti Kinez umjesto dolara i evra plati to avuto u Juvanima eli a?Nema otog nista niko sa Rusima i Kinezima nebi cijo trgovati oni bi sami sebe tu zeznuli.A vavje postoji rezervna valuta a to je Svajcarski franak.Koji bi bijo momentalna zamjena u slucaju nake propasti dolara.Ne evro ne funta vec Svajcarski franak.Esi li ikad razmislja o Svajcarskom franku ki rezervnoj faluti a?\nIzvodljivo je to, čak može da bude povoljnije nego dosad dok su koristili dolar za međusobna plaćanja. U takvim bilateralnim ugovorima klijenti mogu veoma lako da se zaštite od eventualne štete npr. zbog promena kursa nacionalnih valuta ugovaranjem dodatnih zaštitnih klauzula. Iz EU takođe nagveštavaju da će više koristiti svoj evro za međunarodne naplate i plaćanja, a da će manje koristiti dolar.\nnastapace kinezi i te IBM koje ce da dosegnu do bilo koje tacke sveta,ko piroshke!! rusi zato i ne ulazu u flotu kao konjokradice taj zadatak su preuzeli kinezi koji ce do kraja 2025 imati 4 nosaca aviona i propratnu grupu ..to jes 4 avionosne udarne grupe koje ce operirati u juz. kineskom moru pacifik..i indiskom okeanu..tamo gde je najveci trgovacki put komercijalnih brodova a kontrolisu ga kravari, rusi ce im pokrivati ledja sa severa, tako da kravari su shvatili da su u sah matu i sad pocinju da prave haos, ali badava..otisho voz u kukuruz !!\nOvo je čak smešno: Američki saveznici u Evropi da budu što više vojno nabildovani i da junački hvataju za gušu Rusiju u čemu su već mnogo puta dosad veoma loše prošli, dok u to isto vreme Amerikanci ratuju na drugoj strani sveta protiv Kine. Svaki američki nosač aviona je dovoljno krupna kanta - meta za gadjanje i čim se nepristojno približe Kini biće pogodjeni.\nNe mogu se načuditi SAD i njihovoj upornosti da svoje strukturne, društvene, moralne i istorijske probleme rešavaju ratom. Ako je im je to i polazilo za rukom sve do nedavno, sad više nikako neće proći. Svet se u poslednjoj deceniji munjevito promenio i sad sve izgleda sasvim drugačije. Promene su se dešavale na njihove oči, ali oni ipak ništa nisu primetili i teraju dalje.\nAjmo da saberemo babe i zabe. Ko ce sta uzeti bice velika stvar. Na prvom mestu treba obracati paznju na razvoj situacije u juznokineskom Moru. Kada se ameri bune da im kinezi kradu intersnu sveru onda nemoze nista biti sto moze da dovede kineze i amere zajedno. Naime tamo su rute koje pokrivaju trgovacku moc od 5-6 BILIONA $. Sad promisli SLAVKO ako bi Kina zeleli da zatrguju sa amerima sta bi im se posle desilo posle cepanja Rusije? Ta tvoja teza nema realne podloge. Zbog cega bi kina zelela podelu Rusije i da onda bude sigurna da je sledeca na udaru. Posto Sljameri Ameri uvek jeli drze svoju casnu pionirsku rec. A tom tvojom tezom da neki auto tu i tamo niko nece za Yuan nije istina. Svi koji nemaju veliku kupovnu moc ce biti pokrivani autima iz Kine. To je i velika bojaz Zapada. Navodna premoc tehnoloska Zapada se zasnivala na ogromnom stepenu (((Nerazaranja AAmerike posle drugog sv.Rata))) ta ekonomska premoc ostaje posto su bili netaknuti tako da su svu svoju privredu mogli da okrenu exportom to jeste da dovode preko MMF-a male duznicke drzave u kolonijalni polozaj zbog $. Jer niko drugi nije bio u stanju da trziste snabde sa toliko produkata kao st je mogla tada USA. Ali ta prednost se istopila i sad je PANIKAAAAA.\nOvo je bila vest od 25.10.2018. "Kineski general UPOZORIO Ameriku: BRANIĆEMO zemlju naših predaka, ne popuštamo ni MILIMETAR" Kineski ministar odbrane Vei Fenghe rekao je na otvaranju Bezbednosnog foruma u Pekingu da se Kina nikada neće odreći milimetra svoje teritorije, bilo da je u pitanju Tajvan ili sporne vode Južnog kineskog mora. - Ako neko pokuša da razdvoji Kinu i Tajvan, naša vojska će preći u akciju po svaku cenu – rekao je Fenghe. On je dodao da su veze Kine i SAD važne i osetljive, ali i da predstavlja najvažnije pitanje za Kinu i da se Peking protivi "pokazivanju mišića" drugih sila u Južnom kineskom moru. Odnosi između dve supersile su izuzetno zahladneli, kako zbog sankcija, tako i zbog sve veće podrške SAD Tajvanu. - Ostrva u Južnom kineskom moru su oduvek bili kineska teritorija. Nama su ih ostavili naši preci, i mi ne smemo da izgubimo ni centimetar teritorije.\nKonfrontaciju izmedju Tajvana i Kine podržava Vašington. Mnogi se pitaju dokle je sada Vašington spreman da ide sa podrškom Tajvanu. Pojedini čak idu dotle da Tajvan vide kao mesto početka vojnog sukoba SAD protiv Kine.


Srbiju očekuje jedan od najvećih fiskalnih deficita drugu godinu zaredom - Portal NAŠE SELO\nPosted on March 21, 2021 May 2, 2021 Author Sonja Cvetković\tComment(0)\nNarodni poslanici bi trebalo u sredu, 21. aprila, da započnu raspravu o Predlogu zakona o izmenama zakona o budžetu za 2021. godinu, odnosno rebalansu budžeta, a koji predviđa novac za realizaciju trećeg paketa pomoći građanima i privredi.\n„Predloženi rebalans budžeta Republike donosi radikalan zaokret u fiskalnoj politici za 2021. godinu, koji se ogleda u dramatičnom povećanju budžetskog deficita i daljem povećanju zaduženosti Srbije“, kaže za Biznis.rs, Specijalni savetnik Fiskalnog saveta, Slobodan Minić.\nBeograd, 1. oktobra 2020 – Drzavni sekretar Ministarstva zdravlja Berislav Vekic. Ambasador SAD u Srbiji Entoni Godfri posetio je danas Klinicki centar Srbije i urucio donaciju Evropske komande Vojske SAD Centru za radiologiju koja ukljucuje GE data server, a cija je vrednost 130.000 dolara. FOTO TANJUG/ NIKOLA ANDJIC/bs\nFoto: Slobodan Minić, Fisklani savet\nOn podseća da je Vlada pre samo nekoliko meseci, u decembru prošle godine, planirala vraćanje javnih finansija u mirnije vode.\nRekordno veliki fiskalni deficit od 8,1 odsto BDP iz 2020. godine trebalo je spustiti na oko tri procenta BDP, što je prema procenama Vlade trebalo da obezbedi zaustavljanje i blago smanjenje javnog duga Srbije.\n„Od ovog cilja sada se potpuno odustalo. Novi plan predviđa veći manjak u državnoj kasi za gotovo dve milijarde dinara u odnosu na prvobitni budžet za 2021. godinu, tj. deficit bi umesto tri odsto BDP trebalo da iznosi 6,9 procenata BDP – odnosno sedam odsto BDP, ako posmatramo opštu državu. Posledično, u ovoj godini može se očekivati dalji rast zaduženosti zemlje, sa 58,2 odsto BDP na nivo od 61-62 procenata BDP na kraju godine. To bi, takođe, značilo da će Srbija već drugu godinu zaredom zabeležiti jedan od najvećih fiskalnih deficita u Centralnoj i Istočnoj Evropi“, naglašava Minić.\nNovi, treći po redu, paket antikriznih mera Vlade je glavni, ali ne i jedini razlog ovako snažnog povećanja deficita u 2021. godini. Naime, ukupna budžetska pomoć privredi i građanima po planu iz rebalansa trebalo bi da dostigne iznos od gotovo 1,2 milijarde evra, što bi objasnilo oko 60 odsto planiranog porasta fiskalnog deficita i novog zaduživanja države u odnosu na prvobitni budžet.\n„Pored toga, vidimo povećanje troškova za zdravstvo za skoro 200 miliona evra, prvenstveno za nabavku vakcina, izgradnju i opremanje novih bolničkih kapaciteta, ulaganja u fabriku vakcina i dr. Rebalansom se dalje planira i dodatno povećanje ulaganja države u infrastrukturu za oko 330 miliona evra, ali i rast budžeta Ministarstva odbrane za oko 370 miliona evra uglavnom za nabavku naoružanja i manjim delom usled povećanja zarada“, objašnjava Specijalni savetnik Fiskalnog saveta.\nPolovina planiranog deficita, ipak opravdana\nAnalize Fiskalnog saveta, pokazale su da je približno polovina planiranog povećanja deficita fiskalno i ekonomski ipak opravdana. Epidemiološka situacija se drastično pogoršala krajem 2020. i bila je prilično loša praktično od početka ove godine, tako da su se mogli očekivati dodatni izdaci za zdravstvenu zaštitu i neki vid nove podrške za privredu i građane u 2021. godini.\n„Doduše, nije sasvim jasno zašto to onda nije bilo planirano i prvobitnim budžetom, jer je već tada bilo prilično jasno da će borba protiv epidemije biti u punom jeku u prvoj polovini ove godine. Posmatrano iz ovog, ugla ekonomske opravdanosti, Fiskalni savet je planirano povećanje deficita i novo zaduživanje države podelio na tri celine koje zaslužuju nezavisnu ocenu“, kaže Minić.\nPrvo, povećanje izdvajanja iz budžeta za zdravstvo i fizičku infrastrukturu je fiskalno i ekonomski potpuno opravdano (više od 500 miliona evra). Borba protiv epidemije Covid-19 još uvek je u punom jeku, a snažno povećanje ulaganja države u infrastrukturu je najbolji podsticaj privrednom rastu tokom krize.\n„To je i potrebno, jer je stanje osnovne infrastrukture u Srbiji relativno loše, a posebno raduje to što je rebalansom napokon planiran primetan porast ulaganja u zaštitu životne sredine, za više od 150 miliona evra. Na tome je Fiskalni savet insistirao već nekolko godina unazad i ovo bi mogla da bude prekretnica na putu ka rešavanju problema prekomerne zagađenosti životne sredine u Srbiji“, objašnjava Slobodan Minić.\nOn dodaje da kada je konkretno reč o merama koje čine treći antikrizni paket, ti rashodi su u najboljem slučaju polovično opravdani.\nOd ukupnih gotovo 1,2 milijarde evra privreda bi trebalo da dobije nešto manje od 700 miliona evra (isplata polovine minimalca skoro svim preduzećima u privatnom sektoru i dodatna podrška posebno pogođenim sektorima – npr. turizam i hotelijerstvo), dok je za pomoć građanima odvojeno oko 500 miliona evra.\n„Kao osnovni problem ovde vidimo to što je pomoć ponovo praktično skroz neselektivna, iako je prošlo sasvim dovoljno vremena da Vlada utvrdi kome je budžetska pomoć stvarno potrebna. Potpuno je neracionalno da se poreski obveznici zadužuju da bi se pomoć isplaćivala i preduzećima koja praktično nisu ni pogođena krizom, a već sada je poznato da postoje sektori koji su prethodnih godinu dana poslovali sasvim pristojno, kao što su firme za dostavu namirnica, apoteke, kol centri i dr. Sličnu ocenu zaslužuje i neselektivna dodela identične pomoći svim građanima Srbije, i bogatijim i siromašnijim“, ocenjuje Minić.\nOn smatra da će to imati gotovo zanemarljivo mali uticaj na ubrzanje rasta BDP, u ovoj godini a to svakako nije način ni da se reše neki drugi strukturni problemi u zemlji, poput velikog siromaštva i ekonomske nejednakosti.\nAnalize fislaknog saveta su pokazale da je Vlada boljim usmeravanjem pomoći kao ugroženim preduzećima i građanima mogla da postigne jednako dobre efekte bez rasipanja budžetskih sredstava, koja su mogla biti i upola manja od rebalansom planiranog iznosa.\n„Na kraju, imamo i snažno povećanje ulaganja u opremanje i naoružanje sektora bezbednosti, za šta je teško naći ekonomsko opravdanje usred zdravstvene krize u kojoj se nalazimo. Ovi izdaci su i u prvobitnom budžetu bili donekle predimenzionirani, a nakon povećanja koje vidimo u predloženom rebalansu trebalo bi da dostignu nivo od oko 1,5 odsto BDP – to je čak pet puta više od uporedivih zemalja CIE“, kaže Minić.\nStav Fiskalnog saveta je da bi Vlada morala podrobnije da objasni građanima zašto su ta ulaganja prioritet u godini velikih neizvesnosti u pogledu daljeg toka pandemije.\nPostoji mogućnost da dug ostane ispod 60 odsto BDP\nPremda je još uvek prerano za potpuno pouzdanu prognozu fiskalnih kretanja do kraja 2021. godine, postoji mogućnost da bi deficit opšte države ipak mogao da bude ispod rebalansom planiranih sedam odsto BDP.\n„Od početka godine primetili smo sporije izvršenje nekoliko rashodnih stavki budžeta kao što su isplate socijalne pomoći, nekih subvencija, javne nabavke, a čini se i sam antikrizni paket neće biti u celosti izvršen onako kako je Vlada predvidela. Na primer, za prvu isplatu polovine minimalca po zaposlenom prijavilo se oko 30 odsto manje preduzeća. Još uvek je i nepoznanica da li će se potpuno realizovati ove dodatne investicije u infrastrukturu, posebno sredstva koja su namenjena za prugu Beograd-Novi Sad, koja bi u 2021. trebalo da budu trostruko veća nego u prethodnim godinama“, kaže Minić.\nUz ove moguće uštede, deficit u 2021. bi mogao da se spusti možda i ispod šest odsto BDP, pod uslovom da se Vlada uzdrži od nekih neplaniranih trošenja (npr. dodatne isplate penzionerima na kraju godine, dotacije neuspešnim javnim i državnim preduzećima i slično).\n„Smatram da bi to bio veoma važan rezultat, jer bi se tako i javni dug zaustavio na nivou te psihološke granice od oko 60 odsto BDP“, zaključuje Slobodan Minić. Biznis.rs\nTagged bdp, dug


SIPA uhapsila inspektora MUP-a USK, kod njega pronađena veća količina droge - mojusk.ba\nKako saznajemo kod Amira Karabegovića je, pronađena je veća količina narkotika. Sumnja se da se isti bavio proizvodnjom i prometom narkotika, a uhapšen je u Bihaću.\nPripadnici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) uhapsili su danas u Bihaću inspektora MUP-a USK A.K. zbog osnovane sumnje da je zloupotrijebio službeni položaj. Hapšenje su obavljena po naredbi Tužilaštva Unsko-sanskog kantona, saznaje “Avaz”\nPrema informacijama “Avaza” riječ je o Amiru Karabegoviću koji je uhapšen prilikom primopredaje narkotika. U akciji su pomogli i pripadnici MUP USK.


Liga 2 - Page 27 of 28 - Engleski fudbal\nLiga 2 – pregled 8. kolo\nLiga 2, odigrano je 8. kolo! Lejton nakon silnog starta (5 utakmica – 5 pobeda) sada štuca, već 3 kola nemaju pobedu ali su i dalje prvi na tabeli! Ovo kolo su igrali derbi sa Vikombom 1:1. U derbiju začelja Dagersi i Njuport mršavih 0:0. Akinfenva je ponovo strelac bitnog gola, onog za pobedu u 90. minuti, a Luton se […]\nLiga 2 – pregled 7. kolo\nSeptember 14, 2015 kecko Leave a comment\nLiga 2 odigrala je svoje 7.kolo! Portsmut je konačno pobedio, ali bez drame nije moglo – stradao je slabašni Barnet. Karlajl je ponovo ušao u 3+, a strelac je ponovo bio i Ibere – 8 golova u 7 utakmica! Njuport je ponovo izgubio i već sada, iako je 7.kolo tek gotovo, možemo reći da će oni sigurno ponovo u Konferenciju. […]\nLiga 2 – pregled 4.kolo\nPrva pobeda Tedija Šeringema kao menadžera, pao je odlični Hartlpul – 2:0! Lejton nastavlja da gazi i jedini su stoprocentnim učinkom, a veliki otpor pružio im je Njuport Kaunti. Najviše drame bilo je na jugu Engleske, u Portsmutu, gde je gostovao slabašni Morekamb – 3:3 uz crveni karton za Pompi! Zanimljivo je bilo i u Jeovilu gde je domaćin u […]


Indija kupuje deset sistema S-400 - Sputnjik Srbija\n07:38 04 Jun 2020\n19:22 06.11.2015 (osveženo 19:24 06.11.2015) Preuzmite kraći link\nKljučna tačka aranžmana je nabavka ruskih raketnih sistema S-400. Izvori u indijskom Ministarstvu odbrane kažu da će Indija kupiti deset sistema S-400. Vrednost ugovora je šest milijardi dolara.\nIndija želi što pre da kupi ruske sisteme S-400\nIndijski maršal u penziji Anil Čopra za Sputnjik kaže da je domaći sistem protivvazdušne odbrane zastareo.\n„Najmanje 40 godina odlagali smo njegovu modernizaciju, tako da ćemo sada platiti veliku cenu za najnovije naoružanje“, kaže maršal.\nOsim S-400, preliminarnim ugovorom je bila predviđena izgradnja 127 lovaca T-50. Taj deo ugovora je „težak“ oko 25 milijardi dolara koje bi trebalo da izdvoje Rusija i Indija. Trenutno, rusko i indijsko vojno ministarstvo nastavljaju pregovore po tom pitanju.\nTakođe, nastavljaju se pregovori o licenci za izgradnju višenamenskih helikoptera „Ka-22rt“ u Indiji, kao i o lizingu ruskih nuklearnih podmornica. Rusija i Indija planiraju da u budućnosti izgrade zajednički štab za remont podmornica.\nUzevši u obzir da će se tokom pregovora Vladimira Putina i Narendre Modija razmatrati i izgradnja petog i šestog energetskog bloka atomske elektrane Kudankulam u južnoj državi Tamiland, kao i mogućnost početka rada na atomskoj elektrani u istočnoj državi Zapadni Bengal, ukupni iznos radova može dostići do 10 milijardi dolara, što je neuobičajeno visoka suma za vojno-tehničku saradnju dveju država.\nkupovina, S-400 (Protivavionski raketni sistem), vojska, Narendra Modi, Vladimir Putin


Suzavac i vodeni topovi, migranti prave "svoje oružje": Nastavlja se drama na granici sa Poljskom (VIDEO) - Objektiv\nNaslovna » Vesti » Svet » Suzavac i vodeni topovi, migranti prave “svoje oružje”: Nastavlja se drama na granici sa Poljskom (VIDEO)\nSukobi na granici između Poljske i Belorusije, gde brojni pripadnici poljskih snaga bezbednosti čuvaju zatvoren granični prelaz Bruzgi od hiljada migranata\n/ 14:22 • 16.11.2021. • 16.11.2021.\nFoto: Tanjug/Leonid Shcheglov/BelTA via AP\nSukobi na granici Belorusije i Poljske se nastavljaju.\nPrema informacijama sa terena, migranti su nagrnuli na žicu i počeli da je seku, dok su poljske snage bezbednosti gađali kamenicama. Sporadični sukobi i dalje traju. Migrante gađaju vodenim topovima, a oni prave “oružje” od ograde. Bačeno je i nekoliko dimnih bombi.\nCelu oblast nadleće poljski vojni helikopter, a prema nekim izveštajima stiglo je još pripapdnika poljske policije.\nBREAKING: Polish border guards using tear gas / stun grenades to stop migrants from attacking the border fence right now\nPoljske bezbednosne snage dopremile su na granicu s Belorusijom vodeni top u ponedeljak, tešku vojnu mašineriju, a celo područje nadletao je ratni helikopter. Kako prenose mediji, protekle noći, na poljskoj strani granice, umesto jednog vodenog topa, pojavila su se četiri.\nTakođe, zbog hladnog vremena migranti se sve više javljaju lekarima nevladinih organizacija koje pokušavaju da im pomognu. Oni pokušavaju da se ugreju paljenjem drveta i raznih predmeta tako da se na snimcima iz vazduha vidi dim koji kulja iz mnogobrojnih žarišta.\nThe situation at the border between #Belarus and #Poland is unbearable. People in need were lured into a trap and are being played with like monkeys in the circus. The world stands by as a gazer. I hope the #EU can live up to its values and put an end to this derogatory situation https://t.co/ugK9So6cw7\n— Helge Arends (@arends_hel) November 16, 2021\nLukašenko pomenuo oružje dato migrantima; tvrdi: 20.000 ih je\nPredsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko, koji se smatra odgovornim za nastali haos na granici njegove zemlje i Poljske, međutim, kaže da je za Minsk trenutno najvažnije da zaštiti svoju zemlju i narod, i da spreči sukobe.\nPredsednik Belorusije je rekao i da Evropska unija, umesto da zajedno sa beloruskom stranom traži rešenja, odustaje od projekata prekogranične saradnje i preti novim sankcijama i izgradnjom zida.\nLukašenko je rekao da se na granicama suseda Belorusije, pre svega na granici sa Poljskom, ne nalaze samo graničari. Naveo je da se na granici sa Poljskom nalazi udarna grupa do 20.000 ljudi sa avionima i oklopnim vozilima i da se to radi pod izgovorom zaštite Evropske unije od invazije izbeglica iz zemalja koje je, kako je rekao, “bombardovala i opljačkala zapadna koalicija predvođena Sjedinjenim Državama“. Lukašenko je rekao da ne razume kako je prilivom migranata moguće pravdati razmeštanje aviona, helikoptera i tenkova na granici.\n— BRUTAL TRUTH🇨🇿🇸🇰🇵🇱🕵 (@winter_bosak) November 16, 2021\nIzbeglice iz bliskoistočnih država stigle su 8. novembra iz pravca Belorusije na granicu Poljske, granični prelaz Bruzgi. Među migrantima su porodice sa ženama i decom. Oni ne kriju da im je cilj da odu u Nemačku, zbog čega povremeno pokušavaju da probiju bodljikavu žicu na poljskoj granici.\nBut what has caused this crisis? Here’s our explainer 👇\nLukašenko jasnog stava: Ekstremisti pokušali da izazovu haos u Kazahstanu\nUPOZORENJE za Moskvu iz Vašingtona: “U slučaju ESKALACIJE u Ukrajini nećemo upotrebiti samo sankcije”\nDa li ovo znači da Vlahović i definitivno ide? Nova slika iz Firence nam puno toga govori (FOTO)


Protest penzionera 6. aprila u Beogradu\nBeta\t 4. aprila 2016. 14:10\nUdruženje sindikata penzionera Srbije i Udruženje sindikata penzionisanih vojnih lica organizovaće u sredu, 6. aprila protest na Trgu Nikole Pašića u Beogradu, kako bi skrenuli pažnju na sve teži materijalni položaj najstarije populacije.\nTo će, kako je saopšteno, biti nestranačko okupljanje u predizbornom periodu jer ta udruženja žele da sve stranke upoznaju sa problemima i zahtevima penzionera, kako bi se one prema njima odredile pre glasanja.\nSa skupa će biti upućen zahtev da se obustavi primena zakona kojim su smanjene penzije i da Ustavni sud oceni ustavnost tog zakona.\nOd Radio-televizije Srbije će biti zatraženo da posveti više pažnje problemima najstarijih.\nNajavljeno je da će skupu prisustvovati delegacija Evropske federacije penzionera i starih lica, koja okuplja više od sedam miliona članova i koja zastupa interese 70 miliona penzionera Evrope, kao i predstavnici sindikata penzionera iz 21 evropske zemlje i predstavnici penzionera iz bivših jugoslovenskih republika.


Otvorene prijave za Eurobest 2014 - Marketing Mreža\nOtvorene prijave za Eurobest 2014\nSVET – Zvanično su otvorene prijave za Eurobest 2014. Festival će se održavati u Helsinkiju od 1. do 3. decembra ove godine.\nEvropska kreativna industrija će se okupiti u Helsinkiju na Eurobestu 2014 festivalu kako bi prepoznali najinovativnije, najistaknutije i vizionarske kreativne kampanje iz regiona u protekloj godini. Radove prijavljene u 16 kategorija ocenjivaće stručnjaci iz svih sfera, od tradicionalne štampe i outdoor komunikacija do tehnologija i digitalnih kampanja.\nSvake godine Eurobest daje pet posebnih priznanja agencijama i pojedincima u sledećim kategorijama: Oglašivač godine, Agencija godine, Nezavisna agencija godine, Network godine i The Eurobest Zlatna palma.\nViše informacija pronađite na sajtu Eurobest 2014.


Anatomski ulošci TERAPEUT – ZDRAV I PRAV\nTerapeutski ulošci za vaše bezbolne i lakše noge\nPosvećeni vašem problemu! Vremenom pronalazimo rešenje. Mi Ne verujemo u instant rešenja. Stopala su složen sistem potpore i kretanja da bi to bilo moguće.\nOvaj tip uložaka kreira se na osnovu podrobne anamneze i analize funkcije zglobova stopala, kroz više testova, a izrađuju pojedinačno, a finalnu obradu radimo ručno uz pomoć naprednih alata.\nPrvi zadatak pri izradi Vašeg personalizovanog uloška za obuću je otklanjanje negativnih faktora koji uzrokuju problem. Umanjujemo neprijatnosti, a tokom vremena otklanjamo bol. Uticaj našeg anatomskog uloška za obuću prvenstveno je usmeren na mišić. Preciznu poziciju tačaka aktivacije muskulature stopala i podkolenice dobijamo pomoću „Footpower“ skenera i softvera takođe nemačke firme „Contemplas“. Prilikom Vaših složenih terapeutskih potreba koristimo se „LiveStreaming“ metodom snimanja reakcije Vašeg stopala na pojedine gradivne module vašeg budućeg uloška za obuću na „Footpower“ skeneru. Snimanjem distribucije opterećenja na tabanima tokom stajanja i hoda uviđamo potrebu izrade uloška sa pojedinim delovima različite tvrdoće kako bi se tačke preopterećenja na tabanima rasteretile.\nVeoma je interesantno kako i po kom principu funkcioniše senzo-motorički uložak. Ukratko i koliko god je to jednostavno moguće predstavićemo Vam ovaj genijalan mahanizam. Regulatorni kretni sistem ljudskog organizma, koji proizvodi pokret, naziva se senzo-motorni sistem. Aferentni i proprioceptivni sistem, kao njegovi delovi koji prenose informacije o podlozi i pokretu, samo su delimično zasebni i ne mogu pojedinačno ili izolovano delovati. Čine mehanizam kojim se vrši aktivacija mišića senzo-motornim uloškom za obuću.\nCilj je da se Vašim budućim uloškom za obuću preko specifičnih promena u napetosti i dužini muskulature, koriguje šema aktivacije mišića, bez negativnog uticaja na normalnu i punu pokretljivost stopala u obući ili izazivanje bola. Noga se u našem „Zdrav i Prav“ ortopedskom ulošku za obuću skeletno koriguje do fiziološke početne pozicije i iz ovog položaja izvodi pokret.\nMozak sada ima priliku da odgovori i izbalansira, prilagodi aktivaciju muskulature. Ovakav vid potpore ima za cilj korektivna svojstva. Takva veština izrade zahteva obučen i iskusan kadar.\nNaša je večita inspiracija u kreiranju personalizovanog uloška za obuću. „Terapeut“ senzo-motorički uložak često gradimo od materila različite tvrdoće kako bi odgovorili složenim bio-mehaničkim zadacima funkcije stopala u odnosu na početno ili trenutno siptomatsko i bolno stanje.\nKrajnji najpoželjniji efekat koji Vaš „Terapeut“ uložak treba da proizvede je lak i bezbolan korak koji će Vas ohrabriti i podstaći na više kretanja u budućnosti.\nNajčešće probleme, bol i neprijatnosti sa stopalima imaju gojazne osobe i osobe sa prekomernom telesnom težinom. Veoma je važno shvatiti u takvim slučajevima da rešenje problema sa stopalima ide preko korigovanja telesne težine tokom vremena. U tome će Vam naš senzo-motorički uložak za obuću sigurno pomoći i olakšati Vam put vaših promena do konačno kvalitetnijeg života bez bola.\nPokret i kretanje, a na kraju i vežba su neophodni kako bi uspeli da obezbolimo naše telo i učinimo ga funkcionalnim. Pre svega sedentaran način života (hipokinezija) i prekomerna telesna težina i gojaznost negativno utiču na Vaša stopala. Ukoliko su udruženi sa genetskom predispozicijom ka određenim poremećajima bolovi i tegobe sa stopalima, kolenima i kukovima tokom vremena su neizbežni. Vaš kvalitet života svakog meseca drastično opada.\nNe dozvolite da se to i Vama desi.\nUradite sebi naš „Terapeut“ uložak Počnite više da se krećete, vežbajte redovno i garantujemo Vam da će te uspeti.\nŽivot može da bude Veoma jednostavan i lep. Naročito kada uspemo da pobedimo sami sebe i ponosno krenemo da koračamo kroz život.


Naša košarka u Riju - Lični stav - Nedeljnik Vreme\nPošto imam tu sreću da sam predsednik Košarkaškog saveza, o ovoj podeli na žene i muškarce ne moram mnogo da mislim. Jer u košarci na Olimpijskim igrama u Riju učestvujemo sa oba tima. Devojke dolaze kao najbolje u Evropi, muškarci kao drugi na svetu. Jedna mala Srbija, sa svojih desetak miliona stanovnika (nemam aspiracija prema susednim zemljama, ali Srbi iz pomenutih zemalja igraju za Srbiju, pa tako dođoh do deset miliona potencijalnih sportista), stala je u isti rang sa Amerikom, Australijom, Francuskom, Španijom, Kinom… Samo ovih pet zemalja ima u Riju i košarkašice i košarkaše (domaćina Brazil ne računam). A sve su to zemlje po broju stanovnika veće od Srbije pet do stotinu i kusur puta. Pa u čemu je tajna srpske košarke i njenog uspeha?\nPre svega u tome što je košarka sport kao stvoren za nas. Sport zasnovan na kreativnosti, lucidnosti, inovacijama, improvizacijama, ali i drskosti i pozitivnom bezobrazluku (dok smo tako igrali fudbal, i u njemu smo bili uspešni). Osim toga, košarka je kolektivni sport gde svako mora da bude spreman da se podredi timu, da pomaže onome pored sebe, da ga brani… Idealan za nas Srbe, koji se uvek ujedinimo kad nam preti neka opasnost i tada pokažemo svoje najbolje lice. To što se razjedinimo kad opasnost prođe, što odmah počnemo da se ogovaramo, zavidimo, podmećemo jedni drugima i slično za ovu priču nema nikakvog značaja, jer košarka iz nas izvlači ono najbolje…\nSvi me pitaju da li ćemo se vratiti sa bar jednom medaljom. Imamo kvalitet za to. Da smo kompletni, siguran sam da bi momci igrali u finalu i da bi meč sa Amerikancima bio više nego zanimljiv. Iako dva najbolja igrača Evrope u sezoni 2014/15. nisu u Riju, mi imamo kvalitet da stignemo i do finala. Da li ćemo uspeti – to niko ne može da garantuje, jer ovo je sport. Isto važi i za devojke. Po kvalitetu su u četiri najbolja tima na Olimpijadi, prvakinje su Evrope, nikoga se ne plaše, bore se do fanatizma… Ako se kockice slože, vratićemo se sa dve medalje. Ako se slože malo manje, sa jednom. Ali ako se desi i ono u šta lično ne verujem, da ostanemo bez medalje, i devojke i momci zaslužuju sve pohvale i počasti. Sam plasman na Olimpijske igre je za Srbiju ravan medalji. A što za nas to nije dovoljno, možda i nije tako loše jer nas tera da se borimo za još više. I boriće se one i oni, ne brinite. Shvatili su odavno i košarkašice i košarkaši da imaju ogromnu moć, privilegiju. Privilegiju da mogu svojim uspehom da usreće deset miliona ljudi. Taj dar ima malo ko od nas, oni to znaju i tako se ponašaju. Odvojili su celo leto za Srbiju. Umesto da se odmaraju, vidaju rane i povrede, budu sa onima koje vole, bili su zajedno spremajući se za najvažnije takmičenje. Zato od njih deca mogu da nauče šta je pravi patriotizam. Zato će uspeti i ove i svih narednih košarkaških godina.