Konjička brigada juriša na studente | Novosti.RS\npetak, 24. 02. 2017. u 17:44\nMilovan Đilas na ramenima Beograđana posle mitinga 1953.\nNezadovoljni socijalnim prilikama u zemlji, stanari Studentskog grada u Beogradu uzvikivali su parolu "Dole vlada!", a njihove kolege u Zagrebu "Gladni smo!" i "Komunisti najgora klasa!"\nPRVI studentski štrajk desio se na Prirodno-matematičkom fakultetu u jesen 1953. On je zbunio studentske funkcionere navikle da takve manifestacije organizuju vlasti. Studenti su očekivali da narodna vlast ispuni obećanja o boljem i slobodnijem životu. Mada je Beogradski univerzitet bio preopterećen i predstavljao problem za platežne mogućnosti Beograda i Srbije, studenti su smatrali da smeštaj i hrana moraju biti jeftiniji i kvalitetniji.\nNezadovoljstvo u Studentskom gradu kao najvećem studentskom naselju na Balkanu tinjalo je tokom 1953. godine. Celo naselje je noću neretko često zviždalo i protestovalo, a česti su bili okršaji s policajcima u krugu Studentskog grada. Neredi su počeli posle informacije na razglasu da su povećane cene smeštaja i ishrane, kao i da je servirana pokvarena hrana.\nNEZADOVOLjNI socijalnom situacijom, povećanjem cena stanarine i hrane u menzama i drugim studentskim domovima, oko hiljadu studenata iz Studentskog grada je 29. oktobra 1954. pokušalo da prodre u grad i izrazi nezadovoljstvo, ali su ih kod nadvožnjaka presrele jake snage Narodne milicije (konjičke brigade iz Zemuna i s Banovog brda). Demonstranti su uzvikivali parole ("Dole vlada!" i sl.) i gađali kamenjem milicionere koji su ih presreli.\nUhapšene je saslušavala milicija, ali i revnosni aktivisti sa Univerziteta. Tokom isleđivanja neki su tučeni i maltretirani, i od njih je zahtevano da otkriju pozadinu i pokretače nemira ("strane podstrekače", "domaće podstrekače", "đilasovce", "ibeovce", "ostatke reakcionarne buržoazije"...). Protest je potpuno prećutan u javnosti, kako se ne bi kvarila optimistička slika o razvoju socijalističkog društva. Novine su ćutale o ovom događaju, dok je "Njujork tajms" objavio dosta detaljnu vest 16. novembra 1953. ("Beograd brani studentske nerede"), napominjući da su se prvi put čule i parole protiv vlade.\nPOLICIJA je sumnjala da iza protesta stoje đilasovci, ibeovci ili drugi "narodni neprijatelji", ali o tome nije imala nikakvih dokaza. Istraživači ovog perioda uglavnom se slažu da je protest imao socijalne motive i nema dokaza o političkoj instrumentalizaciji niti umešanosti inostranog faktora. Partijski organi su uzrok nemira nalazili u pasivnosti komunista i slabom ideološko-političkom radu.\nNa Zagrebačkom univerzitetu prva pobuna je zabeležena 11. maja 1959, kada je bilo i izvesnih nemira u Rijeci i Skoplju. Na ulice je izašlo oko 3.000 studenata koje je odlikovala veća borbenost nego onih u Beogradu. Protest je brutalno ugušen (za razliku od pobune gladnih 1954), jedan broj studenata je izbačen sa Univerziteta, neki su osuđeni i zatvoreni, a jedna devojka je nastradala. Partijski vrh je sa žaljenjem konstatovao kako niko od 3.800 komunista na Univerzitetu nije ni pokušao da smiri studente.\nPAROLE su bile konfuzne: "Gladni smo!", "Komunisti najgora klasa!", ali i "Mi smo Titovi, Tito je naš!". Bakarić je odbacio predlog da se prema studentima preduzmu i oštrije mere. Posle studentskih protesta u Zagrebu 1959. podsticano je otvaranje novih fakulteta radi prostornog raspršivanje studenata. Simptomatično je da je iste godine bilo manjih protesta studenata u Skoplju i Rijeci.\nIste godine 24. maja u Beogradu došlo je do incidenta u menzi Tri kostura u centru grada jer su studenti bili nezadovoljni hranom. Zagrebački studenti su mnogo drastičnije kažnjeni nego beogradski 1954, a neki su čak odležali po nekoliko godina na Golom otoku. Smatra se da je ovo posledica činjenice da su zagrebačke demonstracije bile masovnije i borbenije s velikim nacionalističkim nabojem, dok su prohtevi beogradskih studenata bili više socijalno-ekonomski.\nREPUBLIČKE vlasti su po pravilu bile strože prema izgredima, jer su strahovale da ne skrenu sa linije, dok je savezna vlast imala više obzira zbog međunarodnog konteksta. Prema nekim autorima, uzrok nemira leži u opštem nezadovoljstvu i levom radikalizmu mladih (kao i 1968), sa socijalnim i političkim konotacijama u vreme zaoštravanja sukoba KPJ i sa Istokom i sa Zapadom.\nOtvoreni istupi protiv vlasti bili su u ovo vreme ipak retkost. Više je bilo ispada na "režimskim demonstracijama", koje su najčešće organizovane povodom neke spoljnopolitičke krize. Na masovnim i dugotrajnim manifestacijama koje je vlast organizovala povodom Tršćanske krize oktobra 1953. bilo je i neplaniranih akcija. Protesti su počeli odmah pošto su se Velika Britanija i SAD izjasnili o pripajanju tršćanske zone A Italiji. Neki demonstranti su uzeli pravdu u ruke i razračunavali se sa onima za koje su smatrali da nisu dovoljno "patriote".\nLjUDI koji su uzimali biltene u Američkoj i Engleskoj čitaonici bili su maltretirani i prebijani, a same čitaonice demolirana. Tokom 13. oktobra 1953. demonstranti su jednu devojku zatečenu sa američkim biltenom pretukli, prikačili joj bilten na leđa i vukli je po Terazijama. Sutradan su prebili i svukli dve elegantno obučene osobe ispred Američke čitaonice. Pretučen je i Vilijem B. King, službenik Američkog informativnog centra. Skandiralo se: "Zona A i zona B, biće naše obadve!", "Trst je naš", "Život damo, Trst ne damo!", "Pela džukela!", "Dole Pela, Dole Rim, dole papa, kurvin sin!"\nPolicija je imala nalog da ne interveniše preterano, a protesti su trajali više dana. Zbog nereda na ulicama već drugog dana Aleksandar Ranković je morao da izvede policajce na konjima.\nMETA I GLUMICA SILVANA MANGANO\nU DEMONSTRACIJAMA povodom Tršćanske krize premijer Italije Đuzepe Pela bio je glavna meta, pa je čak u Knez Mihailovoj ulici spaljena lutka sa njegovim likom. Zanimljivo je da je uzgredna žrtva bila i popularna italijanska glumica Silvana Mangano, kojoj se skandiralo "Druže Tito, 'ajmo u Milano, da j.. Silvanu Mangano!", "Ako dođe do bombaša, Silvana biće naša!"...\nSUTRA: Junske demonstracije 1968. u Beogradu


EDB GUBI MILIONE ZBOG KRAĐE STRUJE 23 Nov 2011 - pres\nGubici koje „Elektrodistribucija Beograd" trpi zbog nelegalnih priključaka i krađa kablova mere se milionima evra, po čemu su već „poznati" stanovnici nehigijenskog naselja kod Belvila. Pri tom, EDB svakog meseca otkrije najmanje 100 novih nelegalnih priključaka. Stanovnici Ulice dr Ivana Ribara na Novom Beogradu već godinama gledaju komšije iz nehigijenskog naselja kako kradu struju. Žitelj ove ulice kaže da su se lopovi kablovima prikačili na bandere, oblepili ih izolir trakom, pa ih čak i zabetonirali i tako sproveli električnu energiju do svojih kućica.\nNe uznemiravaju lopove\n- Kod nas na Novom Beogradu ovako je već godinama. Plaćam struju na vreme i samo jednom nisam uplatio jer sam sa ženom bio na moru, pa je odmah stigla opomena. Užasno sam se tada osećao. Bio sam ljut, jer onog ko krade niko ne uznemirava - ogorčen je Aleksandar Jovanović.\nKoliko su kradljivci bezobzirni svedoči i filmska krađa prošle nedelje kada je grupa lopova ukrala metalne delove dalekovoda na Novom Beogradu. Inače, baš tim dalekovodom napaja se trafo „Beograd 5", koji je od vitalnog značaja za snabdevanje električnom energijom stanovnika sa te obale Save.\nKako kažu u „Elektrodistribuciji Beograd", šteta koju ova kompanija trpi zbog nelegalnih priključivanja na trafo-stanice je tolika da se od nje običnom čoveku „zavrti u glavi".\n- Naši radnici svakodnevno patroliraju i kad god uoče da postoji neki nelegalni priključak odmah ga uklanjaju. Najgore je kad neko pokuša da se priključi i izazove kolaps, pa je našim radnicima posle potrebno mnogo vremena da saniraju kvar a građani ostaju satima bez struje - priča portparol EDB Sandra Alagić.\nPrema njenim rečima, izvesno je da su to dela električara.\n- Običan čovek ne bi mogao da se priključi tek tako a da ga ne udari struja. Priključivanje preko golih žica je izuzetno opasno, to su kablovi pod visokim naponom. Ipak, retko se dogodi da neko zbog toga nastrada, što jasno pokazuje da su to dela stručnjaka - smatra Alagić.\nMaloletni ne snose sankcije\nPodaci pokazuju da samo u okolini nehigijenskog naselja kod Belvila, u kome je pre dve nedelje došlo do napada na policiju koja je pokušala da spreči krađu električne energije, postoji više od 300 domaćinstava koja kradu struju. Na teritoriji celog Beograda ta cifra je daleko veća jer se struja krade „na tone".\n- Najveći problem je što ovakva krivična dela uglavnom čine maloletne osobe. Samim tim, retko koji slučaj i završi na sudu. Pored toga, jako je slaba kaznena politika kojom bi sve to trebalo da se reguliše. Osobe koje kradu struju su uglavnom iste one koje kradu i bakarne kablove iz naših trafoa - zaključila je Sandra Alagić.\nKače se i na semafore\nPrema rečima portparola „Elektrodistribucije Beograd" Sandre Alagić, krađa struje u Beogradu, ali i Srbiji, otišla je toliko daleko da lopovi struju „skidaju" i sa semafora.\n- Kada se lopovi prikače na semafor uvek izazovu kolaps u saobraćaju - objašnjava Sandra Alagić.\nI „Telekomovi" kablovi na meti\nPored učestale krađe struje i bakarnih provodnika, na meti kradljivaca sve češće su i kablovi „Telekoma Srbija". Pre dva dana lopovi su odneli kablove na Miljakovcu i prekinuli telefonski i internet saobraćaj u više od 3.000 domaćinstava.\nU „Telekomu" naglašavaju da je samo tokom ove godine ukradeno materijala u iznosu većem od 30 miliona dinara.\n- Takođe, naše preduzeće je pretrpelo i štetu nastalu zbog izgubljenih prihoda usled nemogućnosti pružanja servisa korisnicima. Nažalost, pored naše kompanije, trpeli su i građani i poslovni korisnici koji nisu mogli da obavljaju svoju delatnost. Pre ove krađe, lopovi su nedavno ukrali kablove i u Žarkovu - kaže Sanja Radenković iz „Telekoma".\nU slučajevima krađe kablova ekipe odmah izlaze na teren da saniraju kvar, ali to nekad nije dovoljno da bi se veća šteta brzo otklonila.


Dečiji interkulturalni kamp u Bečeju 11. put | Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nDečiji interkulturalni kamp u Bečeju 11. put\nPruži mi ruku – budi mi drug!\nAktivisti LPA tima za decu i Društva prijatelja dece opštine Bečej na čelu sa koordinatorkom Izabelom Šormaz ne posustaju. U subotu i nedelju održaće se tradicionalni, 11. po redu, Dečiji interkulturalni kamp imena „Pruži mi ruku – budi mi drug !“ u Izviđačkom centru kraj Radarske stanice. Reč je o manifestaciji koja se održava u partnerstvu sa lokalnom samoupravom, a učesnici su deca koja žive u teškim ekonomskim i socijalnim uslovima.\n–Četrdesetak dece će biti obuhvaćeno dvodnevnim sadržajnim edukativnim programom. Svake godine se raduju, jer je mnogima to jedno od retkih vršnjačkih druženja. Edukatorskim programom baviće se, pored vaspitača iz Društva prijatelja dece, eko tim, izviđači, srednjoškolski tim kosmopolita… saznali smo od koordinatorke kampa Izabele Šormaz.\nU želji da sugrađene upoznaju sa programom rada, oba dana biće „Otvoreni dan kampa“, kad će predstavici medija i zainteresovani građani moći da ih posete i vide kako se pojedine radionice realizuju i porazgovaraju s učesnicima kampa. U subotu, 8. septembra, poseta je od 15,30 do 16,30 sati.\nOznake: Lokalni plan akcije za decu


KORONA SE ŠIRI U NBA LIGI: Seltiksov Pitbul i dvojica košarkaša Lejkersa pozitivni! Svi su u panici zbog Džavala Mekgija\n11:27h DR STEVANOVIĆ IMA SJAJNU VEST: KBC Zvezdara izlazi iz kovid režima! I KBC Mišović početkom nedelje prelazi na rad s pacijentima\n11:26h DETALJI NESREĆE U NIŠU: Videla sam bicikl ispod kombija i tragove krvi! Komšije o udesu u kom je poginu dečak (4) NAOČIGLED MAJKE\nOVAKO BESNOG NOVAKA NIKADA NISMO VIDELI: Đoković u žestokoj raspravi sa 80\t274\nĐOKOVIĆ JAČI OD KIŠE U RIMU: Novak se ljutio zbog oblaka i boje peškira, 31\t124\nSRPSKI FUDBALER SE JAVIO IZ EPICENTRA VELIKOG RATA! Aleksandar Pešić: Briga 10\t13\nPIKSI IZ ITALIJE SERVIRAO BOMBU: Brazilac Lijanko ponovo u dresu Srbije, 9\t28\nIGOKEA OVAKVE UVREDE JOŠ NIJE DOŽIVELA U SVOJOJ ISTORIJI! Dragan Bajić 21\t22\nALEKSANDAR PEŠIĆ SNIMIO NAPAD 130 HAMASOVIH RAKETA: Srpski fudbaler u središtu 9\t27\nZVEZDA PREŽIVELA IGOKEU: Crveno-beli na krilima Davidovca zakazali evroligaški 11\t11\nRASULO U VOJVODINI Pored Lale odlaze i igrači koji su odbili da produže 8\t8\nDejan Ignjatovic\t 20.03.2020. 09:50h 11:51h\nTri nova slučaja koronavirusa u NBA ligi otkrivena su u noći između četvrtka i petka po našem vremenu.\nSamo dan ranije otkriveno je da je koronavirus prisutan kod jednog člana Denver Nagetsa i kod trojice članova Filadelfije, a sada su na taj spisak dodata dvojica igrača Los Anđeles Lejkersa i jedan član Boston Seltiksa.\nZa sada je jedino objavljeno ime Markusa Smarta, beka Boston Seltiksa, koga zbog sjajne odbrane zovu "Pitbul".\nSmart je u video prilogu na Tviteru objasnio detalje.\n"Testiran sam prije pet dana, rezultati su stigli večeras i pozitivni su. U samoizolaciji sam od trenutka testiranja. COVID-19 mora se shvatiti maksimalno ozbiljno. Znam da je to prioritet broj jedan za naše zdravstvene stručnjake, moramo dobiti što više testova što je prije moguće. Ok sam, dobro se osećam, nemam nikakve simptome, ali ne mogu dovoljno da naglasim važnost socijalnog distanciranja, držite se što dalje velikih grupa ljudi, perite ruke i pomozite u zaštiti drugih tako što štitite sebe", napisao je Smart na Tviteru uz priloženi snimak u kome poručuje da je dobro.\nImena košarkaša Lejkersa nisu saopštena, a mnogi strahuju da bi jedan mogao biti Džaval Mekgi. Centar Lejkersa je u rizičnoj grupi s obzirom da ima astmu i da je letos preboleo upalu pluća.\nKRAJ JEDNE ERE! Preminuo Borislav Stanković, Srbin koji je promenio tok svetske košarke: Čika Bora je ostavio dubok trag\nBEBO, NEDOSTAJEŠ MI! Bogdan Bogdanović u jeku korona virusa poslao emotivnu poruku (FOTO)\nTRENER PARTIZANA O SVIM AKTUELNIM TEMAMA: O koronavirusu, Partizanu, porodici, košarci... VIDEO\nZVEZDO, JOŠ NIŠTA NIJE GOTOVO! Odlučeno da se Evroliga nastavi uz promenu termina!\nkoronaNBADžaval MekgiMarkus Smart\nvraćanje uobičajenom radu\nDR STEVANOVIĆ IMA SJAJNU VEST: KBC Zvezdara izlazi iz kovid režima! I KBC Mišović početkom nedelje prelazi na rad s pacijentima\nDETALJI NESREĆE U NIŠU: Videla sam bicikl ispod kombija i tragove krvi! Komšije o udesu u kom je poginu dečak (4) NAOČIGLED MAJKE\nRAT NA BLISKOM ISTOKU: Više od 1.050 raketa palo na Izrael za 38 sati, bombardovan dom najvišeg operativca Hamasa 77\t690\nOVAKO BESNOG NOVAKA NIKADA NISMO VIDELI: Đoković u žestokoj raspravi sa sudijom VIDEO 80\t274\nĐOKOVIĆ JAČI OD KIŠE U RIMU: Novak se ljutio zbog oblaka i boje peškira, ali Fric nije imao nikakve šanse! VIDEO 31\t124\nSRPSKI FUDBALER SE JAVIO IZ EPICENTRA VELIKOG RATA! Aleksandar Pešić: Briga me za ugovor, vraćam se kući čim osetim da sam ugrožen 10\t13\nPIKSI IZ ITALIJE SERVIRAO BOMBU: Brazilac Lijanko ponovo u dresu Srbije, video sam se sa njim, deluje obećavajuće! 9\t28


Ekonomske lekcije objašnjene na jednostavan i zanimljiv način (5) | INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\n05. jul. 2013. 08:00 Objavljeno u ANALIZE\nBANJALUKA, U nastojanju da na što razumljiviji prikaže današnje ekonomske prilike i procese, ali i one iz prošlosti, saradnik poslovnog portala CAPITAL. ba Dejan Barać iz Niša u današnjoj priči govori o liberalizmu.\n„Po plodovima njihovim poznaćete ih.“ (Matej 7,15-20)\nVidljiva ruka države\nLiberalizam zagovara deregulaciju, odnosno dehomogenizaciju tržišnog ponašanja. To znači da treba pustiti tržišne aktere (pojedinci, firme, fondovi, banke) da sami sebe regulišu. Tako se „dobra poslovna praksa izdvaja, a loša nestaje,“ iz razloga što pojedinci, firme i banke beru plodove sopstvenih dobrih i loših izbora (ulaganja, neulaganja itd). Tržište nije predvidivo. Ako neko tržišni akter ulaže u nešto (nekretnine, hartije od vrijednosti, akcije neke kompanije itd.) za šta procijenjuje da će biti profitabilno, a ispostavi se da je loše investirao – grešku treba da plati svojim novcem, a ne da ga npr. sanira država novcem svih poreskih obveznika. Nasuprot tome, regulacijom se homogenizuje tržišno ponašanje. Sve greške regulatorne politike, „proizvedene“ bilo iz najboljih bilo iz najgorih pobuda, „prelivaju“ se na cijelo tržište, odnosno plaćaju ih svi tržišni akteri. Krizu hipotekarnih kredita u SAD (2007) izazvalo je sadejstvo regulatorne politike američke države i nedozvoljenih finansijskih špekulacija, da ne kažemo djelovanje „finansijskih ajkula“. Napominjemo da ne treba svakoj finansijskoj špekulaciji dodati negativan predznak, ali postoje špekulacije koje nisu dozvoljene.\nLiberalizam je, na primjer, bio prisutan u SAD uoči Prvog svjetskog rata. Međutim, kako su banke u SAD u to vrijeme često bankrotirale (naročito je bila kritična 1907. godina), što je povlačilo sa sobom gubitak novca deponenata, tokom prve godine mandata predsjednika Vudroa Vilsona (1913-1921) stvorene su Federalne rezerve (eng. Federal Reserve District). To se dogodilo 23. decembra 1913. godine. Ova centralna banka dobila je zadatak da sprovodi regulaciju i kontrolu američkih finansijskih institucija, monetarnih institucija i tržišta. Kasnije je donijet i niz zakona kojima su se ograničavale tržišne slobode u SAD. Pravo pitanje je da li je danas potpuna liberalizacija svjetskog tržišta uopšte moguća? Vidjeli smo već da svako štiti sopstveno tržište ne toliko carinskim, koliko necarinskim barijerama – to su uvozne kvote, standardi o kvalitetu proizvoda i njihovoj majoritetnoj proizvodnji (od 51 procenat) u državi porekla, zatim tzv. antidamping zakonima itd. Drugačije saopšteno, djelimičnu ili potpunu regulaciju tržišta sprovodi i te kako vidljiva ruka svake države.\nNeoliberalizam je politička filozofija čiji pobornici zastupaju ekonomsku liberalizaciju, slobodno preduzetništvo, otvoreno tržište, slobodnu trgovinu, privatizaciju, deregulaciju, smanjenje veličine javnog sektora, uz povećanje uloge privatnog sektora u savremenom društvu. Tvorac izraza „neoliberalizam“ (1938) bio je njemački sociolog i ekonomista Aleksander Rustov (1885-1963). Kako nije u pitanju monolitna politička (i ekonomska) filozofija, neoliberalizam čini više pravaca – Frajburška škola, Austrijska škola, Čikaška škola i tzv. Lipmanov realizam.\nBez namjere da izložimo oštroj kritici sve nosioce i pobornike ove političke filozofije, postavićemo zdravorazumska pitanja – šta se sve pod firmom neoliberalizma, tj. političkih i ekonomskih sloboda, „prodavalo“ zemljama „trećeg svjeta“ i zemljama u razvoju i do kakve (pre)raspodjele je to dovelo?\nIspovjest i okajanje grijeha\n„Ekonomske ubice su izuzetno dobro plaćeni profesionalci koji zemljama širom planete otimaju hiljade milijardi dolara. Oni usmjeravaju pare iz Svjetske banke (eng. World Bank), Američka agencija za međunarodni razvoj (eng. U.S. Agency for International Development – USAID) i drugih stranih organizacija za ,pomoć‘ u novčanike velikih američkih ,internacionalnih‘ korporacija i džepove članova nekoliko bogatih familija koje kontrolišu planetarne prirodne resurse. Njihova oruđa uključuju fabrikovane (falsifikovane) finansijske izvještaje, namještene izbore, podmićivanje, iznuđivanje (ucjene), seks i ubistva. Oni igraju igru koja postoji od kad postoje imperije, s tom razlikom da se sadašnja igra, u ovo vrijeme globalizacije, dodatno usavršila i prešla na još viši zastrašujući nivo. Trebalo je da budem svjestan da sam postao ekonomski ubica. (…)\nZbog mog kolege EHM i mene, Ekvador je danas u značajno gorem stanju nego što je bio prije nego što smo mi predstavili ,čuda‘ moderne ekonomike, bankarstva i inženjerstva. Od 1970. godine, u razdoblju koji je eufemistički nazvan naftni bum, zvanična stopa siromaštva porasla je sa 50 na 70 procenata, stopa nezaposlenosti se popela sa 15 na 70 procenata, a javni dug se povećao sa 240 miliona na 16 milijardi dolara. (…)\nNažalost, Ekvador nije usamljen slučaj. Gotovo svaka zemlja koju smo mi doveli u okrilje globalnog carstva, doživjela je sličnu sudbinu. Dug Trećega svijeta narastao je na više od 2.500 milijardi dolara, a cijena njegovog godišnjeg servisiranja (otplate) iznosi više od 375 milijardi dolara (2004) – što je više nego što Treći svijet potroši za zdravstvo i obrazovanje, a dvadeset puta više nego što zemlje u razvoju godišnje dobijaju od inostrane pomoći. Više od polovine ljudi u svijetu preživljava s manje od dva dolara dnevno, a to je otprilike jednak iznos kakav su dobijali početkom sedamdesetih godina (dvadesetog vijeka). U međuvremenu, jedan procenat ,odabranih‘ porodica Trećega svijeta posjeduje ukupno privatno bogatstvo između 70 i 90 procenata svih privatnih dohodaka i vlasništva nekretnina u svojoj zemlji. (…)\nU njihovom stremljenju da uvećaju svoju globalnu imperiju koju čine korporacije, banke i vlade – koje zajedno predstavljaju ,korporatokratiju‘ – koriste svoju finansijsku i političku snagu da osiguraju da naše škole, kompanije i mediji podržavaju kako pogrešni koncept tako i njegove posljedice. Oni su nas doveli do tačke kada je naša globalna kultura čudovišna mašina koja zahtjeva eksponencijalno rastuće količine goriva i održavanja, toliko velike da će na kraju proždreti sve u vidokrugu i biće ostavljena bez drugog izbora osim da uništi samu sebe. (…)\nJahte i privatni mlazni avioni su predstavljeni kao uzor koji nas inspiriše da trošimo, trošimo i još više trošimo. Svaka prilika se koristi da nas ubjede kako je kupovina stvari naša građanska dužnost, da je pljačkanje zemlje dobro za ekonomiju i da zato služi našim višim interesima. (…) Ako zatajimo, daleko zloćudnija vrsta ubica – šakali, izlaze na scenu. A ako šakali zataje, onda posao prelazi u ruke militarista koji izazivaju sukobe. (…)\nIstorija nas uči da ako ne promjenimo ovu predstavu, sigurno će se sve završiti kao tragedija. Imperije ne traju vječno. Sve do jedne su doživjele užasan kraj. One uništavaju mnoge kulture stremeći većoj dominaciji i na kraju se i same uruše. Ni jedna zemlja niti grupa zemalja ne mogu dugoročno napredovati kroz iskorištavanje drugih.\nOva knjiga je napisana da bi mogli da postanemo pažljiviji i promjenimo našu sudbinu. Siguran sam da kada dovoljno nas postane svjesno toga da smo iskorišćavani od strane ekonomskih čudovišta koja stvaraju nezasitu glad za svjetskim resursima, stvarajući sistem koji gaji robovlasništvo, onda ćemo prestati da ga tolerišemo. Preispitaćemo našu ulogu u svijetu u kome manjina pliva u blagostanju dok se većina davi u siromaštvu, zagađenju i nasilju. Mi ćemo se posvetiti upravljanju kursa prema ljudskosti, demokratiji i socijalnoj pravdi za sve.\nPriznanje da problem postoji je prvi korak prema pronalaženju rješenja. Ispovjedanje grijeha je početak spasa. Neka ova knjiga onda bude početak našeg spasenja. Neka nas inspiriše da dostignemo više nivoe posvećenja i povede nas prema ispunjenju sna o uravnoteženim i pravednim društvima.“\n(Džon Perkins, knjiga „Ispovjesti ubice ekonomija“, 2004\nRejting u ogledalu poslovnog partnera\n„Revizija je jedna od tragičnih priča u Americi. Vi dođete, na primjer, kod ,Dilojta‘ i naručite izvještaj kakav želite, a oni vam kažu koliko to košta. Znači, izvještaji (revizora) se ,friziraju‘. Zašto? Zato što je američka država defakto dala monopol trima kućama – ,Fič‘, ,Mudiz‘ i ,Standard end Purs‘, koje jedine imaju (državnu) licencu da rejtinguju firme, banke, osiguravajuće kuće, savezne države, opštine (i hartije od vrednosti, prim. Dejana Baraća) u SAD (i svijetu). Njihov interes nije da otkriju skandal, jer bi tako izgubili klijente i velike zarade. Ko otkriva probleme? Privatni poslovni partneri, koji imaju najveći interes da to saznaju. (…)\nTokom javnog saslušanja u američkom Kongresu došao je glavni menadžer jedne od najvećih banaka na (američkoj) Zapadnoj obali – izvesni Kovačević iz San Franciska, sin iseljenika iz Crne Gore. Njegova banka je dobila 13 miliona dolara iz Obaminog paketa pomoći, jer je neko smatrao da su oštećeni zbog saradnje sa osiguravajućom kućom AIG. Kovačević im je poručio – ,Mi jesmo radili sa tim osiguranjem, ali nismo imali štete jer nismo budale, i možete taj novac (13 miliona dolara) da povučete s našeg računa‘. Nastalo je komešanje u sali. Kovačević je nastavio – ,S kim god imamo malo više posla, mi se zainteresujemo kako on stvarno finansijski stoji. Iako je to osiguranje (zvanično) imalo (najviši) rejting AAA, mi smo mu davali (najniži) rejting C. Kad god smo nešto radili s njima, pravili smo konstrukciju koja čuva balans‘. Ali, malo je bilo onih koji su se tako ponašali.“\n(Miroslav Prokopijević, ekonomista, na tribini „Ko je odgovoran za ekonomsku krizu“ u Gornjem Milanovcu dana 26. juna 2009. godine)\nKretanje referentne i diskontne kamatne stope (2000-2012) u SAD i zoni evra, izvor: „Vikipedija“\nNindža kreditni ratnici i finansijske ajkule\nAvgusta 2007. godine u SAD je eskalirala kriza hipotekarnih kredita, a bankrot američke finansijske korporacije „Leman braders“ (eng. Lehman Brothers) 2008. godine najčešće se smatra početkom najduže recesije u savremenom svijetu. Po zvanično iskazanim podacima, ova korporacija je od 1994. do 2008. godine povećala godišnji profit sa 2,73 milijarde dolara na 19,2 milijarde. Međutim, činjenice su stajale drugačije – u momentu proglašenja bankrota „Leman braders“ bio je dužan impozantnih 613 milijardi američkih dolara.\nPomenuta kriza ima svoju predistoriju i prijetežno je poslijedica sinergije američke regulisane ekonomije, privatnog monopola tri vodeće američke agencije za davanje rejtinga (koje su se samoregulisale, a prema kojima su se upravljale ostale agencije) i finansijskih špekulanata.\nKao mjeru američkog prosperiteta, političari su smatrali kako treba što većem broju Amerikanaca omogućiti da kupe krov nad glavom. U vrijeme administracije Džimija Kartera (1977-1981) donijet je zakon o odobravanju kredita ugroženim kategorijama (Community Reinvestment Act, 1977), koji je kasnije dopunjavan amandmanima u vrijeme administracija predsjednika Džordža Buša Starijeg (1989-1993) i Bila Klintona (1993-2001). Jedna od posljedica ovog zakona je pospješivanje američkih banaka da pozajmljuju novac klijentima, bez obzira kakav imaju kreditni rejting (odnosno, bilo da su dužnici sigurni sa stanovišta otplate kredita, bilo da su sporni). Banke su, dakle, ohrabrivane da odobravaju tzv. drugorazredne kredite (eng. subprime) građanima sa niskim prihodima i lošim kreditnim rejtingom. Ove kredite su šaljivo nazivali NINDŽA (eng. NINJA – No Income, No Job, No Assets) kreditima, jer su odobravani i stanovništvu bez prihoda, posla i imovine. Dakle, finansijski lobi i američki politički lobi sprovodili su „naduvavanje“ tržišta nekretnina i monetarnu politiku nerealno jeftinog novca (preko američke centralne banke, odnosno Federalnih rezervi).\nPodsjećamo da svaka centralna banka „proizvodi“ novac i daje ga za likvidnost poslovnim (komercijalnim) bankama po diskontnoj (eskontoj) stopi, dok se prema referentnoj kamatnoj stopi upravljaju druge kamatne stope i ona odražava prosječnu tržišnu kamatnu stopu obračunatu na srednjoročne i dugoročne zajmove. I diskontnu i referentnu stopu procjenjuje i utvrđuje centralna banka države (ili zajednice država).\nZašto je vođena monetarna politika jeftinog novca? Važni istorijski momenti dogodili su se 2001. godine – pad elektronskog tržišta u SAD („pucanje dot kom balona“ – eng. Dot Com Boom, odnosno Internet bubble), teroristički napad na Njujork 11. septembra i bankrot najveće američke energetske kompanije „Enron“ (to je do tada bio najveći bankrot u istoriji SAD). Kako bi se ublažile poslijedice po američku privredu i izbegla recesija, Federalne rezerve su kontinuirano „obarale“ referentnu kamatnu stopu – koja je sa 6 procenata, koliko je iznosila u januaru 2001, pala na istorijski minimum od 1 procenta (januar 2003. godine). Odnosno, u periodu 2001-2005 referenta kamatna stopa bila je niža od one koju je propisivalo čuveno Tejlorovo pravilo. \nTri ključne američke privatne agencije za davanje rejtinga (Standard & Poor’s, Moody, Fitch), kao produžena ruka američke države, od sedamdesetih godina XX vijeka uživale su status „nacionalno priznatih agencija za davanje rejtinga“ državama svijeta, bankama, osiguravajućim kućama, američkim saveznim državama, opštinama, hartijama od vrijednosti itd. Prema tome, rejting bilo kog subjekta na tržištu koje su one saopštavale imao je gotovo snagu zakona i korišćen je za regulaciju. Postavlja se zdravorazumsko pitanje – a ko ocjenjuje agencije za davanje rejtinga? Niko. One su se na izvestan način samoregulisale, pri čemu su sve ostale agencije „prepisivale“ nalaze tri vodeće.\nStopa rasta BDP-a u svijetu 2009. godine, izvor: „Vikipedija“\nS druge strane, američke komercijalne banke su pozajmljivale novac i od Federalnih rezervi i tako što su emitovale sopstvene hartije od vrijednosti (hipotekarne obveznice). Pomenutim obveznicama tri agencije davale su najviši rejting AAA (ponekad i AA), što je bio pouzdan signal za ulagače iz cijelog svjeta da ih kupuju jer su sigurne (nerizične). Tako su u pomenute hartije od vrijednosti investirali su Arapi i Rusi (od prodaje nafte i gasa), ali i brojni svetski fondovi, kineski i japanski investitori itd. To je kasnije proizvelo „prelivanje“ krize na ostatak sveta (2008). Dok je tržište nekretnina raslo (nekretnine su kupovali građani, firme, ali i špekulanti), komercijalne banke nisu bile u problemu. Naime, čak i da dužnik ne može više da otplaćuje rate kredita za kuću, banka je zaplijeni i proda – tako da nije na gubitku. Međutim, bilo da se radi o tržištima automobila, nekretnina ili sirovina, nijedno od njih ne može neograničeno da raste – nastupaju i periodi stagnacije i pada. Tako je 2006. prodaja nekretnina gotovo stala (znaci usporavanja tržišta bili su prisutni još 2005), prodajne cene prestale su da rastu, a kamate komercijalnih banaka (koje su takođe bile na istorijskom minimumu) počele su da rastu – jer su Federalne rezerve kontinuirano podizale referentu kamatnu stopu – uz inflaciju u SAD koja je prijetila da ih još više podigne. Istovrijemeno, procenat nenaplativih kredita bivao je sve veći, pri čemu su dominirali krediti klijenata sa nižim (kreditnim) rejtingom. Cijene nekretnina počele su dramatično da padaju (2006), tako da su dužnici došli u situaciju da duguju više nego što njihova nekretnina realno vrijedi. Kada je balon „pukao“ (avgust 2007), banke su bile u posjedu velikog broja kuća koje nisu mogle da prodaju na tržištu. Naravno, ni tržište akcija nije bilo imuno na sva ova dešavanja. Cijela kriza uticala je da indeks Dau Džons (eng. Dow Jones Industrial Average) opadne sa istorijskog maksimuma od 14.000 (19. jul 2007) na ispod 13.000 (15. avgust 2007). Uskoro je pad zabilježen na svim ostalim svjetskim berzama.\nVrani gavrani koji donose loše vijesti\n„Do sada je kapitalizam preživjeo, uz veće poteškoće. Nadam se da će tako i nastaviti, ali sa manje poteškoća. Mislim da ne postoji alternativa globalnom kapitalizmu, ali kapitalizmu trebaju bolje institucije. (…)\nVrlo sam zabrinut zbog stanja u Evropi. Evro je u procesu uništavanja Evropske unije. U određenoj mjeri, to se već i desilo, u smislu da je EU zamišljena kao dobrovoljna zajednica ravnopravnih država. Ova kriza je pretvorila EU u nešto potpuno drugačije: odnos povjerioca i dužnika. A u finansijskoj krizi povjerioci vode glavnu riječ, tako da to više nije ravnopravan odnos. Sudbinu Italije, na primjer, više ne određuje italijanska politika, već – dužnički odnos. To je ono što zapravo diktira politiku. (…)\nPrije svega, kriza evra je direktna posledica finansijske krize koja je započela 2007. godine u SAD. Globalna kriza otkrila je te nedostatke zone evra, iako neki od njih nisu prepoznati ni danas. (…)\nUvijek sam bio otvoren kada su u pitanju moje aktivnosti. Ne čude me tvrdnje da su finansijski špekulanti zapravo krivi za krizu. Finansijska kriza nije uzrokovana djelovanjem špekulanata, nego zbog vlasti koje su stvorile regulativu koja špekulantima omogućuje da rade to za šta ih se optužuje. Da bude jasnije, špekulanti su glasnici koji donose loše vijesti.“\n(Džordž Soroš, američki poslovni čovek, koji je postao uveliko poznat po „crnoj sredi“ kada je 1992. špekulacijama „oborio“ britansku funtu i zaradio preko milijardu dolara, B92.\nGrčka tragedija sa gogoljevim činom\nEkonomska kriza i prezaduženost države primorala je grčke vlade da od 2009. godine počnu da pretresaju stanje u javnim finansijama (iz kojih se nemilice „cijedio“ novac kroz malverzacije), uključujući i uvođenje poreza od 20 procenata na bruto prihod grčke crkve (2010). Pretraga u penzionom fondu dovela je i do nevjerovatnog otkrića da nekoliko hiljada „mrtvih duša“ koje su „podizale“ penziju; mnogi od njih su imali preko 110 godina. Zapravo, neke porodice su nastavile da podižu penzije svojih preminulih članova.\nStrukturu grčkog duga (2012) od oko 340 milijardi evra (oko 180 procenata grčkog BDP-a) čini nekoliko komponenti – realan dug, smislena i besmislena socijalna davanja, trinesta i četrnaesta plata u javnom sektoru, prevare (lažne invalidske penzije, utaje poreza, lažni povraćaj PDV-a itd.) i dug koji je napravilo desetak najmoćnijih grčkih porodica.\nKako je počelo? Od 1981. kada je postala član Evropske ekonomske zajednice (koja je 1993. evoluirala u Evropsku uniju), a naročito tokom osamdesetih i devedesetih godina prošlog vijeka, Grčka je osećala blagostanje jer je „zasipana“ donacijama iz evropskih fondova – zahvaljujući kojima je gradila sopstvenu infrastrukturu. Iako nije bila spremna da prati tempo vodećih evropskih ekonomija, nije odolela sirenskom zovu jedinstvenog ekonomskog tržišta i zajedničke valute. Naravno, iza jedinstvenog tržišta i zajedničke valute stajali su viši interesi velikih evropskih ekonomija (posebno Njemačke i Francuske) koje su tako mogle da prodaju svoje proizvode bez necarinskih (standardi, kontingenti, kvote itd.) i carinskih prepreka. Doduše, članstvo u zoni evra Grčkoj jeste omogućilo da se povoljno zadužuje, ali su cijene robe i usluga na domaćem tržištu rasle – uz nekontrolisani rast platnog bilansa, budžetskog deficita i javnog duga do momenta eskalacije (2009).\nVlada Grčke je 2001. godine pribjgla „egzibicijama“ u knjigovodstvu radi prikrivanja deficita, kako bi se kvalifikovala za usvajanje zajedničke evropske valute. Američka investiciona banka „Goldman Saks“ (eng. Goldman Sachs Group) u tajnosti je „pomogla“ grčku vladu da ispuni kriterijume za članstvo u zoni evra (2001), pomoću komplikovane „devizne zamene“ (eng. currency swap), čime se „maskirala“ visina javnog deficita i javnog duga. Podsjećamo da su još Ugovorom u Mastrihtu (potpisan 7. februara 1992, a stupio na snagu 1993. godine) definisani limiti budžetskog deficita (3 procenta BDP-a) i javnog duga (60 procenta BDP-a). Ove granice su članice zone evra masovno kršile – naročito Francuska, ali i Njemačka. Međutim, najveći skandal je izbio posle otkrića (2010) da je grčki budžetski deficit u 2009. bio na nivou 12,7 procenata BDP-a, dok je tadašnja prognoza javnog duga u 2010. godini bila 125 procenta BDP-a. Uporedo s tim, Grčka duži niz godina nije ostvarivala toliku produktivnost da bi priuštila relativno visok nivo životnog standarda (uključujući i organizaciju Letnjih olimpijskih igara 2004. godine). Na primjer, minimalna zarada u Grčkoj je u julu 2012. godine iznosila 684 evra, dok je minimalna zarada u Češkoj (koja je u to vrijeme imala gotovo identičan broj stanovnika kao Grčka) iznosila 312 evra, uz napomenu da je češki BDP u 2012. godini bio veći od grčkog.\nProgonstvo zbog prvobitnog grijeha\nJavni dug može, ali i ne mora da bude pokazatelj stepena zaduženosti države kao cjeline. Država (javni sektor) može da se zadužuje u inostranstvu (spoljni javni dug) i na domaćem tržištu (unutrašnji javni dug). Isto važi i za privredu i domaće komercijalne (poslovne) banke, dok se stanovništvo zadužuje samo na domaćem tržištu (kod poslovnih banaka). S jedne strane, javni sektor može da bude veoma štedljiv (niska javna potrošnja) i niskozadužen, ali s druge strane privatni sektor u širem smislu (stanovništvo i privreda) može da troši preko svojih mogućnosti. Važi i obrnuto. Najgore je kada se rasipnički ponašaju i javni i privatni sektor. Ruku na srce, veća javna potrošnja ima smisla, ako država npr. ulaže u kapitalne investicije, a ne „u stomake“.\nAzijska finansijska kriza (1997-1998), koja je pogodila države Jugoistočne Azije i Južnu Koreju, svjedoči o koliko-toliko štedljivoj državi i rasipnom privatnom sektoru. Kada je na kraju 1996. godine podvučena crta, javni dug Južne Koreje je bio „sitnica“, odnosno svega 9 procenata BDP-a, dok su javni dugovi Indonezije i Tajlanda iznosili 27 i 15 procenata BDP-a, respektivno. Neko bi rekao da su ove tri države bile primjer niskozaduženih zemalja. Gdje je nastao problem?\nPoštujući uputstva MMF-a tokom osmadesetih i devedesetih godina prošlog vijeka, Tajland je sprovodio liberalizaciju svojih finansijskih institucija, što je značilo priliv „vrućeg novca“ (visokošpekulativni kapital koji donosi brzi profit i ujedno se brzo seli sa jednog na drugo finansijsko tržište), što je stvaralo iluziju privrednog rasta – jer su „baloni“ naduvavani, naročito u sektoru nekretnina. Na pojavu „vrućeg novca“ nisu bile imune ni ostale države regiona. Međutim, još je 1994. godine ekonomista Pol Krugman (dobitnik Nobelove nagrade za ekonomiju 2008) osporavao teze Svetske banke i MMF-a o „azijskom ekonomskom čudu“, i upozoravao da privredni rast ne može da se zasniva samo na uvozu novca. Kada je Tajland doživio ekonomski krah (1997), kriza se brzo prelila na ostale države iz okruženja (Maleziju, Singapur, Indoneziju, Filipine), ali i Južnu Koreju. Najteže poslijedice ove finansijske krize podnijeli su upravo Tajland, Južna Koreja i Indonezija, iz razloga što su njihove domaće valute bile precijenjene i zato što je njihov privatni sektor bio prezadužen i to u inostranoj valuti. Za nešto više od godinu dana (od juna 1997. do jula 1998. godine), nacionalne valute ovih zemalja su dramatično depresirale: Indonezija (-83,2 %), Tajland (-40,2 %), Južna Koreja (-34,1 %). Istovrijemeno, zabilježile su i strmoglav pad BNP-a (bruto nacionalni proizvod): Indonezija (-83,4 %), Tajland (-40,0 %), Južna Koreja (-34,2 %). Teške posljedice su osjetili Malezija i Filipini, dok se Singapur relativno brzo oporavio.\nDrugim riječima, uvek mora da se sagleda koliko troši država kao cijelina (javni i privatni sektor), s posebnom pažnjom na način finansiranja te potrošnje. Ukoliko javni i privatni sektor mogu da se zadužuju na domaćem tržištu i u domaćoj valutu (od domaće štednje), utoliko bolje za državu. Tipičan primjer za to je Japan, čije je javni dug u procentima BDP iznosio: 67 (1990), 140 (2000), 215 (2010), da bi već na kraju 2012. javni dug Japana iznosio impozantnih 237 procenata BDP-a, s tendencijom daljeg rasta.\nDržave u razvoju proganja ono što se ekonomiji zove „prvobitni grijeh“ (eng. original sin), odnosno njihova nemogućnost da se zadužuju u sopstvenoj valuti. Što će reći, bilo na domaćem bilo na stranom tržištu države u razvoju pretežno se zadužuju u inostranoj valuti (američkom dolaru, evru, švajcarskom franku, japanskom jenu itd). Strani kreditori finansiraju državu u razvoju kao cjelinu, odnosno da budemo precizniji – iz ekonomskih razloga plasiraju svoj kapital u državne hartije od vrijednosti, zatim kroz kredite privredi i stanovništvu itd. Kada se „prvi grijeh“ poklopi sa deficitom platnog bilansa, nastupa spirala koja nezadrživo vuče ekonomiju (privredu) u ponor. Uprošćeno posmatrano, u slučaju održavanja dugogodišnjeg platnog deficita za zemlju u razvoju važi slijedeći nimalo optimističan scenario: kontinuiran deficit platnog bilansa → država kao cjelina (javni i privatni sektor) se zadužuje u inostranoj valuti (eng. original sin) → spoljni i unutrašnji dug rastu → država kao cjelina postaje visokozadužena (novim kreditima servisiraju se i deficit platnog bilansa i stara dugovanja) → spoljni i unutrašnji dug nastavljaju da rastu → strani kreditori procjenjuju da je država kao cjelina postala prezadužena → iznenadno zaustavljanje priliva kapitala (eng. sudden stop), jer strani kreditori gube poverenje i prestaju da finansiraju državu kao cjelinu i/ili povlače kapital iz nje → u državi izbija teška finansijska kriza → država mora da sprovodi (ponekad rigorozne) mjere štednje → država upada u recesiju → izlazak države iz krize (najčešće bankrotom).\nPostoji još jedan sindrom od kojeg pate male države – pretenzija da postanu postanu veliki finansijski centri. U slučaju Islanda, Irske i Kipra ovo se pokazalo kao pogubno, jer su ove države od početka Svjetske ekonomske krize (2007-2009) dopale velikih problema. Kada je finansijski sektor predimenzioniran u odnosu na veličinu nacionalne ekonomije, takve države postaju izuzetno „ranjive“ na prve udare finansijske krize, jer sa skromnim ekonomskim i budžetskim potencijalima nisu bile u mogućnosti da spriječe urušavanje sopstvenog bankarskog sektora. Drugim riječima, privilegiju da budu veliki finansijski centri imaju države sa moćnim ekonomijama (SAD, Velika Britanija, Njemačka, Japan, Švajcarska itd).\nDejan Barać, Niš\n Community Reinvestment Act, http://en.wikipedia.org/wiki/Community_Reinvestment_Act\n Taylor rule, http://en.wikipedia.org/wiki/Taylor_rule\n Dow Jones Industrial Average, http://en.wikipedia.org/wiki/Dow_Jones_Industrial_Average\n Dajana Džonston, „Pad Grčke,“ 1. mart 2010. godine, NSPM, http://www.nspm.rs/savremeni-svet/pad-grcke.html\n Nebojša Katić, „Svetska ekonomska kriza – stvarnost, mitovi i pouke,“ potral „wordpress.com“,\n Asian financial crisis, http://en.wikipedia.org/wiki/1997_Asian_financial_crisis\nKljučne riječi: Dejan Barac, liberalizam, neoliberalizam, top, vazno\nEkonomske lekcije objašnjene na jednostavan i zanimljiv način (3)\nEkonomske lekcije objašnjene na jednostavan i zanimljiv način (2)\nEkonomske lekcije objašnjene na jednostavan i zanimljiv način (1)


Auto servis Macura | Tehnički pregled i registracija | Registracija vozila\nTehnički pregled i registracija | Registracija vozila\nU okviru usluga koje su vezane za obavljanje tehničkog pregleda, u našim prostorijama možemo da Vam pripremimo svu dokumentaciju koja Vam je neophodna za registraciju Vašeg vozila, a od nedavno možemo za vozila u vlasništvu fizičkih i pravnih lica da izvršimo i samo produženje registracije, odnosno izdavanje registracione nalepnice.\nTakođe nas možete angažovati da u Vaše ime izvršimo sve radnje vezane za prvu registraciju kao i prenos vlasništva Vašeg vozila.\nOmogućili smo Vam odloženo plaćanje čekovima za kompletnu registraciju Vašeg vozila na 3 do 12 mesečnih rata, pri čemu prva rata nastupa tek za 30 dana.\nMožete plaćati i platnim i kreditnim karticama kompletan iznos registracije Vašeg vozila.\nDa biste produžili registraciju svog vozila u našem servisu potrebno je prethodno da izvršite tehnički pregled i zaključite novu polisu osiguranja od autoodgovornosti. Naš službenik ovlašćen za izdavanje registracionih nalepnica će Vam u prvom koraku izdati generisani nalog za uplatu taksi za registraciju koji možete uplatiti na našem uplatnom mestu u okviru servisa, a nakon toga će Vam biti izdata nova registraciona nalepnica odnosno obnovićete registraciju vozila za narednih godinu dana.\nZa vozila pod lizingom bilo finansijsim ili operativnim\nU ovim slučajevima se produženje registracije mora izvršiti u stanici policije, što takođe možemo uraditi u Vaše ime.\nRegistrujte auto za 5 minuta, bez odlaska u MUP, najbrže i najpovoljnije...


Fair SOLAR, THERM & BIOMASA 2013 - PLAN-NET SOLAR d.o.o.\ndr. DUNJA LABOVIĆ BEGOVIĆ , Head of Sales at PLAN-NET SOLAR d.o.o.\nPlan-net solar d.o.o. je vodeće preduzeće za izgradnju vrhunskih solarnih elektrana u Srbiji, Sloveniji i u Hrvatskoj. Saradnja sa inovativnim i pouzdanim poslovnim partnerima omogućava kontinuirani rast razvoja i poslovne izuzetnosti. Solarne elektrane Plan-net solar koriste visokokvalitetne module Yingli i Upsolar, najsavremenije konstrukcije Schletter i Mecosun, kao i vodeće invertere SMA i Aros.\nVisoki kvalitet obezbeđujemo standardima ISO 9001:2008, članstvom u PV Cycle – kao jedini u Sloveniji, članstvom ZSFI (Združenje slovenske fotovoltaične industrije - Udruženje slovenske industrije fotonaponskih ćelija), sopstvenom teškom mehanizacijom i iskustvima.\nVrhunski sastavni delovi solarnih elektrana, kao i odgovoran i visokokvalifikovan stručni kadar u solarnim elektranama rezultiraju najvišim prinosom. Ostvarili smo već više od 140 solarnih elektrana. Između ostalih, u nas su imali poverenja i Omahen Transport, Krka, Loterija Slovenije, Sintal, BTC, a više o tome možete da pogledate i na našoj internet strani Reference. Preduzeće Plan-net u svojoj delatnosti Električna vozila nudi prodaju električnih skutera i automobila, u delatnosti Plan-net Punjive ćelije prodaju punjivih ćelija. Grupu Plan-net odlikuju kompletne, visokokvalitetne i brzo obavljene usluge i integracija u ostvarivanje globalne promene poštovanja prirode.\nPored izgradnje solarnih elektrana nudimo i:\n-\tProjektovanje i izvođenje elektroinstalacija – PLAN-NET\n-\tUPS uređaji – PLAN-NET\n-\tElektrična vozila – PLAN-NET EV\n-\tPunjive ćelije – PLAN-NET PP\n-\tKlimatizaciju – PLAN-NET\nNaše prednosti su dugogodišnje iskustvo u oblasti izgradnje solarnih elektrana, elektroinstalacija, UPS-ova i električnih vozila. Nudimo vam kompletno rešenje – od idejnih proračuna, preko projektovanja i finansiranja, do finalne verzije i kasnijeg održavanja. Zajedno sa pouzdanim dobavljačima vam obezbeđujemo vrhunska tehnološka rešenja, koja zadovoljavaju svaku želju i ideju. Sklapanje dugoročnih partnerstava sa dobavljačima nam je omogućilo da podignemo kvalitet na najviši nivo. Naše solarne elektrane obezbeđuju najvišu efikasnost, najviše prinose i, kao posledicu toga, zadovoljne investitore. Verujemo da zajedno možemo da poboljšamo svet, zato smo postavili devet sopstvenih solarnih elektrana.\nU budućnosti želimo da ostanemo vodeće preduzeće za postavljanje i održavanje solarnih elektrana, kao i da se proširimo na inostrana tržišta. Viziju ćemo ostvariti sa odličnom ekipom zaposlenih i sa pouzdanim strateškim partnerima.\nSolar technology, heating, air conditioni


Ne može bolje - Završio ETF u Banjaluci sa 35 desetki | Fakulteti\n38 novih master programa u okviru Erasmus projekta 24/07\nIzbor: Privatni ili državni fakultet? 20/05\nNa Elektrotehničkom fakultetu Univerziteta u Banjaluci, za 52 godine koliko postoji, nikada se nije našao student koji je sve ispite položio desetkama.\nMeđutim, sada se to promenilo – Filip Savić je student na ovom fakultetu, a završio ga je sa čak 35 desetki, odnosno, sve predmete je položio desetkama.\nElektrotehnički fakultet u Banjaluci postoji 52 godine, a iz njega je izašlo 2.500 diplomiranih inženjera. Ima na stotine studenata koji su dobili deset iz diplomskih radova za najteže predmete, a još više onih koji su otišli u inostranstvo da predaju ili rade u raznim svetskim i naučnim centrima. Ali niko nije završio fakultet sa desetkama iz svakog predmeta – do sada.\nFilip kaže da ne bi postigao te rezultate da nije bilo odricanja. Jedan deo života je posvetio studiranju, a prvobitni cilj mu nije bio dobar prosek, već samo da položi ispite. Kaže, kasnije je to samo krenulo, ali bilo je dosta i studentske sreće u tome. Na ETF-u ocena ne pokazuje uvek nivo znanja, a sve se svodi na to da nešto naučite. Međutim, kako su godine odmicale, on se trudio da prosek održava jer je znao da će mu to pružiti nove prilike.\nSavić je bio deo tima koji je prošle godine na “Elektrijadi” u Mađarskoj pobedio, a kasnije je svaki član tima osvojio prva tri mesta u pojedinačnom takmičenju.\nFilip smatra da predmeti služe da se iz njih izvuče nešto što bi se moglo kasnije iskoristiti, a za Elektrotehnički fakultet kaže da je najorganizovaniji i najozbiljniji na Univerzitetu u Banjaluci.\nOn je ostvario i značajne uspehe u osnovnoj školi i gimnaziji – u devetom razredu je postao republički prvak iz srpskog jezika, a godinu dana kasnije regionalni prvak iz matematike, a uspehe je ostvarivao i kasnije na raznim takmičenjima.\nFilip kaže da smatra da studenti iz regiona imaju prednost u teoretskim znanjima u odnosu na strane studente, ali da im manjka praktične primene tih znanja. Zato on želi da ide u inostranstvo da nastavi studije, a kasnije, kaže, vratiće se u Banjaluku.\nTAGS: desetkeelektrotehnicki fakultetETF Banjalukanajbolji proseknajbolji studentprosek 10


„Pinkove zvezdice“: Ko brine o dječjim pravima?\nLela Šćepanović | 03. jun 2015.\nJedna od brojnih emisija koje su se poslednjih godina preko TV ekrana na velika vrata uselile u domove širom regiona je i muzičko takmičenje čiji su akteri djeca uzrasta od sedam do 14 godina – „ Pinkove zvezdice“. Pored popularnosti, ovaj šou je na još jedan način okupirao pažnju crnogorske javnosti nakon što su roditelji djece takmičara medijima dostavili sporni tekst ugovora koji im je podijeljen na potpis, posle audicije u Podgorici. Šta je sporno u „Pinkovim“ ugovorima sa „zvezdicama“ i da li i ko u cijeloj priči štiti dječija prava?\nOrganizator takmičenja, kompanija „Pink“, ugovorima koje potpisuje sa djetetom koje se želi takmičiti u emisiji „Pinkove zvezdice“ potpisnike ugovora, roditelje, prema tvrdnjama laičke ali i stručne javnosti, stavlja u „ropski položaj“. Naime, odredbama ugovora djeca se na deset godina obavezuju da će izvršavati svoje obaveze, a u slučaju kršenja ugovora dužni su da plate „Pinku“ obestećenje do 100.000 eura.\nIz najpozvanije institucije, kancelarije Zaštitnika ljudskih prava i sloboda, u međuvremenu, je saopšteno da ne znaju da li je „Pink“ prekršio prava djece ali su istakli da su roditelji prethodno trebali konsultuju stručnjake. Zaštitnik objašnjava da ne raspolaže potrebnim informacijama, a na osnovu površnih informacija ne mogu da komentarišu ugovore i daju mišljenje, imajući u vidu da ne raspolažu sa ukupnom sadržinom dokumenata.\nU priči o „Pinkovim zvezdicama“ otvara se „hiljadu mogućih problema“ po dijete kaže Božena Jelušić ali je njeno mišljenje da je u svemu naročito problematično ponašanje roditelja koji ne osjećaju da im je dodijeljena uloga “ trgovca dječijim životom“.\n← Canović prijeti „Danu“: Vi ste kao Šarli Ebdo, širite islamofobiju\nRadonjić: DB prestao da prati Ćuruviju jer je hteo da ga zavrbuje →


Poziv na seminar: "Džemati i mediji"\nPoštovana braćo i cjenjene sestre, Poštovani džemati i prestavnici organizacija Pod pokroviteljstvom „Medžlisa Bayern“, džemat „Ikre Minhen“ organizuje seminar na temu „Džemati i mediji“ subota, 01.10.2016 18:00 sati Islamski kulturni centar Hidaje e.V.,…\nZajednički kurban-bajram 2016\nZajednički kurban-bajram 2016 Kako je već do sada svima vjerovatno i poznato, muslimani sa područja Balkana će obaviti i nadolazeći bajram-namaz zajedno i jedinstveno. Lokacija obavljanja namaza je ostala ista kao prethodnih godina,…\nZajednički dženaza namaz\nPoštovana braćo i sestre,svjedoci ste strašnog zločina koji se desio u petak 22.07., kojom prilikom kojeg je ugašeno 9 (devet) života. Pozivamo vas da svi dođete sutra 27.7.2016 (srijeda) kako bismo obavili dženazu…\nIzlet u Bayernpark\nIZLET ZA OMLADINU 23.7.2016. g. (subota) biće organizovan IZLET u BAYERN PARK za OMLADINU starosne dobi od 9 GODINA pa naviše. Mjesto okupljanja je u 08:00 h ujutro u džematskim prostorijama. Povratak je…\nPromocija knjige „Posljednji dani Allahovog poslanika, s.a.v.s.“\nUvažena braćo i poštovane sestre! Čini nam posebnu čast, da vas pozovemo na predavanje i promociju knjige, našeg uvaženog brata, Saudina Cokoje. Tema predavanja je „Poslanik, s.a.v.s., i ashabi, njihovo poimanje ljubavi u…\nPoziv na Sommerfest 2016\nKako bi jednim svojevrsnim pečatom radosti završili, tj. zapečatili i ovu mektebsku godinu, naši polaznici mektebske i predmektebske nastave, zajedno sa svojim mualimama i mualimima, pripremili su jedan bogat program koji će se…\nMarš mira - Minhen za Srebrenicu - 2016.\nPozivamo vas na obilježavanje i podsjećanje na stradanje Bošnjačkog stanovništva u Srebrenici, koje se desilo od strane srpskih agresora na našu zemlju, a sa ciljem etničkog čišćenja tj. genocida nad Bošnjacima i drugim…\nSufara za žene - svakim petkom poslije ikindije namazaHalka Kur'ana za žene održava se svake subote od 17:30hAktivnosti za žene vodi: Fatima Pljakić-Fetahović prof.\nPoziv na zajedničko obavljanje bajrama\nKako koji dan mubarek ramazana prolazi, tako nam se i bliži dan radosti svih muslimana - ramazanski bajram. Ovo je jedan od dva praznika muslimana koji su propisani da se provedu u radosti,…\nAbdullah Mujic prof. - Predavanje i druženje\nDžemat Ikre iz Minhena vas poziva da se pridružite bogatom programu gdje je počasni gost džemata profesor Abdullah Mujić.


Evropa Archives - mojusk.ba\nEvropske vlade krenule su u utorak s nametanjem novih ograničenja kako bi pokušale obuzdati nagli porast zaraze koronavirusom i pružiti ekonomski lijek koji će poduzećima pomoći da prežive pandemiju. Svjetski se čelnici suočavaju sa sve težim zadatkom jer nastoje ograničiti širenje bolesti i štetu na svojim ekonomijama, dok nadu polažu u još uvijek nedokazanu vakcinu, piše Reuters. “Imamo posla s eksponencijalnim rastom”, rekao je njemački ministar privrede Peter Altmaier na virtualnoj njemačko-francuskoj privrednoj konferenciji u Berlinu. “U Njemačkoj se broj novih infekcija povećava za 70-75 posto u odnosu na sedmicu …


Vreme 1231 - Prirucnik za misljenje: Kako je Linda zaradila milione\nRadite u javnom sektoru ili vaš mali posao nekako opstaje zahvaljujući državnim klijentima. No, vidite da se vremena menjaju, skupljate ideje i ušteđevinu, čitate prospekte o kreditima, spremni da se otisnete u avanturu preduzetništva, da zaigrate u višoj ligi. U tom slučaju, neophodna vam je knjiga Thinking, fast and slow, nobelovca Danijela Kanemana – da vas ubedi da budete srećni i ostanete tu gde ste. Osim ako…\nŠta je motor kapitalizma? Kako bi objasnio da su to optimisti, Danijel Kaneman priča: "Pre mnogo godina, moja žena i ja smo bili na odmoru na ostrvu Vankuver, tražeći neko mesto da odsednemo. Našli smo jedan privlačan, ali napušten motel na pustom putu usred šume. Vlasnici su bili šarmantan mladi par kojima je trebalo sasvim malo da nam ispričaju svoju priču. Bili su nastavnici u Alberti kad su odlučili da promene život i upotrebe ušteđevinu da kupe taj motel, koji je izgrađen podosta godina ranije. Rekli su nam bez imalo ironije da su bili u stanju da motel kupe tako jeftino jer šest ili sedam prethodnih vlasnika nije uspelo da razradi posao. Planirali su čak da uzmu zajam da dozidaju restoran. Nisu osećali nikakvu potrebu da objasne zašto očekuju da uspeju u poslu u kome je šest ili sedam drugih propalo. Uobičajeno klupko tvrdoglavosti i optimizma povezuje sve ljude u biznisu, od vlasnika motela do korporativnih superstarova."\nNaravno, nije sve u radu, još manje u novcu. Bez preduzetnika i rizika na koji su spremni nema kapitalizma, a da bi oni uopšte postojali, smatra Kaneman, potrebna je mešavina zabluda, zanemarivanja konkurencije i preterane samouverenosti. Preduzetnici odluke donose isključivo na osnovu stava ono što vidiš je sve što postoji, budući da ljudi gotovo uvek odlučuju na osnovu "poznatih poznatih" (known knows), a vrlo retko na osnovu "poznatih nepoznatih" (known unknows).\n"Kad se sve to skupi, emocionalni, kognitivni i socijalni faktori koji podržavaju preterani optimizam daju napitak koji nagoni ljude da se upuste u rizike koje bi inače izbegli kad bi bolje poznavali izazove. Nema dokaza da preduzimači rizika u ekonomiji imaju ikakvu veću potrebu za kockom ili rizičnim ulaganjem, oni su naprosto manje svesni rizika od onih koji su bojažljivi", kaže Kaneman u knjizi Thinking, fast and slow, u kojoj je osim ovih pitanja sabrana čitava riznica analiza ljudskog razmišljanja, donošenja odluka, izazova i stupica koje čekaju kako na tržištu tako i u svakodnevnom životu.\nŠTA SU HEURISTIKE: Evo jednostavnog pitanja: Da li ste dobar vozač? Ako vozite, vrlo je verovatno da ćete odgovoriti Da. Većina vozača u to veruje. Međutim, šta ćete odgovoriti na pitanje: Da li ste kao vozač bolji od proseka? Ako je prvo pitanje bilo lako, drugo je bitno teže, jer i kad odgovorite na njega, ostaje sumnja kako na njega niste odgovorili korektno. Pre svega, neophodno je da znate šta znači prosečan kvalitet vozača. Ako u stvarnosti dobijete samo drugo pitanje, najverovatnije da ćete zapravo u njemu prepoznati ono prvo, lakše pitanje. To je sasvim prirodno.\nTako i preduzetnici i preduzimači, takozvani startaperi, na pitanje Koliko uspeh vašeg poduhvata zavisi od onog što sami uradite u svojoj firmi u (eksperimentalno provereno) 80 odsto slučajeva odgovaraju pozitivno. Jer, zapravo odgovaraju na pitanje da li su spremni za izazove, a ne kakvo je stanje na tržištu. U stvarnosti uspeva samo 35 odsto ovakvih poduhvata. No, do tolike samouverenosti dolazi jer ljudski mozak u rešavanju izazova prvo upotrebljava takozvane heuristike, brze, jednostavne procedure zaključivanja, uglavnom na osnovu već poznatih situacija. Po Kanemanu, heuristike su evolutivna stvar – olakšavaju život u mnogim slučajevima, ali lako mogu da zavedu u zabludu i pogrešno zaključivanje.\nMIŠLJENJE I ŠTA SA NJIM: Danijel Kaneman je profesor psihologije na Univerzitetu u Prinstonu u SAD. Dobio je Nobelovu nagradu za ekonomiju 2002. godine za teoriju perspektiva. Pre dve godine magazin "Forin polisi" ga je uvrstio među vodeće mislioce današnjice. Rođen je u Tel Avivu, u Izraelu, 1934. godine, dok je njegova majka boravila u poseti rođacima, detinjstvo je proveo u Parizu, a tokom rata se skrivao od nacista, da bi se 1948. godine sa porodicom preselio u Izrael. Deset godina kasnije školovanje i akademsku karijeru nastavio je u Americi. Stekao je izuzetnu naučnu slavu zbog svojih radova u oblasti psihologije rasuđivanja, donošenja odluka, ekonomije ponašanja i hedonističke psihologije.\nNa kraju karijere, 2012. godine, umesto memoara, objavio je knjigu Thinking, fast and slow, u kojoj je sabrao i sistematizovao znanja do kojih je došao tokom karijere. Napisana za laike, prepuna primera, glavolomki, zadataka za rasuđivanje, sasvim korisnih saveta, knjiga je uveliko postala svetski bestseler. Na srpski još nije prevedena.\nAko radite u javnom sektoru ili vaš mali freelance posao nekako opstaje od državnih klijenata, no, vidite da se vremena menjaju, skupljate ideje i ušteđevinu, čitate prospekte o kreditima, spremni da se otisnete u avanturu preduzetništva, u tom slučaju, ova knjiga vam je neophodna – da vas ubedi da budete srećni i ostanete tu gde ste. Ili, da vaš način mišljenja položi test i donese vam milione.\nMeđutim, mada nadnaslov ovog teksta sugeriše da je reč o još jednom priručniku, koji kad bude preveden treba potražiti među naslovima o tome kako se obogatiti za 21 dan, Thinking, fast and slow to ipak nije. Zahvaljujući tome što njegova istraživanja daju mnoge koristi za ekonomiju, Kaneman je zapravo dao pregled stanja i neku vrstu scenarija istraživanja u psihologiji ponašanja. Knjiga je u mnogo čemu posvećena njegovom kolegi Adamu Tverskom, sa kojim je došao do gotovo svih otkrića po kojima se proslavio. Započeli su saradnju jednom večernjom diskusijom o percepciji statistike nakon gostujućeg predavanja u Tel Avivu i nastavili da rade na tom problemu. Prvi rezultat je bio rad iz 1973. o heuristikama i zabludama, koji je izrazito citiran, a sa radom iz 1979. o teoriji perspektiva ukazali su na neispravnost Bernulijeve teorije donošenja odluka i postavili sasvim novu.\nPSIHOLOGIJOM DO USPEHA: Danijel Kaneman\nDVA SISTEMA: Sve to nalazi se u Thinking, fast and slow. Kaneman je zapisao do čega su Tverski i on došli, način na koji su to postigli, put koji su prešli i rezultat koji treba primeniti. Knjiga je podeljena na odeljke onako kako su tekla njihova otkrića – o heuristikama i zabludama, o teoriji perspektiva, o sreći, a sadrži čak i dva originalna naučna rada u dodatku. Cilj ovakvih "memoara" vrlo je jednostavan – on daje mapu puta, ali umesto kuvara sa receptima, to je scenario za film koji mora da pređe svako od nas, ako pokušava da razume i ovlada sposobnošću da uoči pogrešne heuristike. Naprosto, tema Kanemanonovog interesovanja je mišljenje, a kad je tema nešto takvo, što ima svako od nas (i ne dovodi ga u sumnju), nije baš produktivno reći "ovo mišljenje vam ne valja".\nZato je, kao u dramskom komadu, Kaneman već na početku knjige uveo glavne glumce – Sistem 1 i Sistem 2. Reč je, naravno, o dva sistema mišljenja, brzom i sporom, koji su Tverski i Kaneman upotrebili da rastumače brojne heuristike, ali i da postave teoriju perspektiva. Prvi junak, Sistem 1, ima glavnu ulogu ne samo u knjizi, nego i u našoj glavi. On je brz, jednostavan, zasnovan na postojećim praksama i vrlo je efikasan, jer ljudska pažnja nije neograničen resurs. Ljudi se neprekidno oslanjaju na njega, ali on često zavodi u ono što Kaneman naziva kognitivnom iluzijom. Drugi sistem nije epizodna uloga i, kako Kaneman kaže, on je glavni lik koji nema dovoljno replika u filmu. Sistem 2 predstavlja našu svest, sporo logičko zaključivanje, razmatranje, analizu.\nOdgovorite na pitanje: koliko je 20x10? ... Hm, koliko vam je trebalo? Sistem 1 je izuzetno brzo reagovao. Mozak je brzim mišljenjem našao prečicu iz iskustva ili čak škole o tehnici množenja desetica. Međutim, drugo pitanje: koliko je 17x24? Ovaj zadatak teško može da reši Sistem 1. Pokušaće da nagađa (to je moguće postići), ali u nekom trenutku ćete morati da uzmete olovku ili da samo koristeći mozak upotrebite školski ili neki malo brži algoritam množenja. Tu otkrivamo dve osobine ovih junaka – Sistem 1 je nemoćan i nije u stanju da reši ovakav zadatak, a Sistem 2 je lenj, teško se uključuje, sa mukom, čitavo telo se uznemiri kad počne da računa, mada nakon toga sa lakoćom savladava zadatak.\nLINDIN PROBLEM: Zamislite da vam neko kaže: "Stiv je vrlo stidljiv i povučen, nesumnjivo korisna osoba, ali slabo zainteresovan za ljude i stvaran svet. Smerna i čista osoba, Stiv voli red i strukturu i ima strast za detalj".\nPitanje: Da li je više verovatno da je Stiv bibliotekar ili traktorista?\nSada očekujete obrt, ali priznajte, u realnosti biste verovatno odgovorili da je Stiv mnogo verovatnije bibliotekar. Na sličan način su u apsolutnoj većini odgovarali ispitanici koje su Tverski i Kaneman ispitivali. Zaplet oko ovog pitanja leži u činjenici da u jednom društvu, bilo američkom ili srpskom, ima daleko više traktorista nego bibliotekara. Pre četrdeset godina, kad su postavljali svoje prve teorije taj odnos je bio još drastičniji. Budući da je statistika takva da traktorista ima mnogo više, verovatnoća da je Stiv traktorista je mnogo veća nego da je bibliotekar. U ovom primeru, Sistem 1 posegao je za heuristikom, oslonio se na stereotip o bibliotekarima i ponudio odgovor ne razmišljajući ni o kakvim statistikama.\nNajpoznatiji zadatak ove vrste je takozvani Lindin problem. Kaneman i Tverski su ga definisali u jednom od radova o heuristikama iz 1982. godine, a zadatak je i danas predmet analiza i raznih otkrića, kao temeljni primer zablude koju su oni nazvali konjukcija (spajanje). O Lindi je tako napisano na stotine radova, desetine knjiga, a njen slučaj je, mada statistički svakodnevno sa nama, tu kad god se u našem mozgu probudi Sistem 1 i okomi se na rešavanje nekog zadatka sa nezavisnim verovatnoćama.\nUpoznajmo Lindu. Ona ima 31 godinu, nije udata, otvorena je i komunikativna, vrlo je inteligentna. Diplomirala je filozofiju. Kao student bila je duboko zabrinuta zbog pitanja diskriminacije i socijalne pravde, takođe, učestvovala je na antinuklearnim protestima.\nŠta je više verovatno:\nLinda je blagajnik u banci.\nLinda je blagajnik u banci i aktivista feminističkog pokreta.\nSistem 1 vas nagoni, naravno, na drugi odgovor. Neodoljivo je, zar ne? Kako neko sa takvom ličnošću da bude samo blagajnica. Ispitanici u raznovrsnim verzijama eksperimenata, bilo da biraju jedan od ova dva odgovora ili da daju ocene sa duže liste, uvek biraju drugi, gde je Linda i feministkinja. Međutim, logička greška je evidentna. Reč je o nezavisnim tvrdnjama i verovatnoća, ma kolika da je, za dve tvrdnje uvek je manja, isto kao što je deo jednog skupa uvek manji od celog skupa. Može verovatnoća da je Linda feminista da bude i 90, a blagajnik 5 odsto, opet je manja verovatnoća (4,5 odsto) da je istovremeno i blagajnik i feminista.\nAko zamislite da umesto ova dva izbora birate da li je verovatnije da bacanjem kockice dobijete 6 ili da dobijete i 6 i 2, šta biste odgovorili? Iskustvo vas uči, čak i sa Sistemom 1, da je svakako veća verovatnoća da dobijete 6, što je jedan ishod, nego da dobijete dva ishoda. Međutim, 2 i 6 nisu učestvovale na antinuklearnim demonstracijama i nisu bile zabrinute za socijalnu pravdu. No, nije sva zaštita ni u brojevima.\nBEZ OPTIMIZMA NEMA KAPITALIZMA: Kuća u nedođiji ili prilika za zaradu\nPRAVO NA IZBOR: Drugo pitanje – da li ćete uložiti isti trud da podignete neki proces sa 45 na 50 odsto, kao kad treba da podignete efikasnost sa 90 na 100 odsto? Drugi cilj je mnogo primamljivi jer deluje ostvarljivije, mada nije tako. Jedan od nauka koje saznajemo od Kanemana jeste da većinu naših odluka, posebno u poslu, donosimo kako bismo se osigurali od gubitka,pre nego da bismo ostvarili dobitak.\nSve to na kraju i te kako ima veze sa slavnom Čikaškom školom ekonomije, po kojoj će se ljudi na tržištu uvek ponašati najracionalnije i u skladu sa svojim potrebama. No, apsolutno pravo na izbor, koje je u temelju liberalnih društava i koje je na kraju krajeva, tokom nedavne ekonomske krize uništilo milione na otvorenom, neregulisanom tržištu, zahteva da iznova bude razmotreno u svojim temeljnim vrednostima. Jer ljudi će se u neregulisanim uslovima opredeliti za najracionalniji izbor – za ekspertska mišljenja koja nisu uvek u njihovom interesu.\n"U svakodnevnom govoru ljude nazivamo razumnim ako je moguće komunicirati sa njima, ako su njihova uverenja uglavnom bliska stvarnosti i ako su njihova nastojanja u skladu sa njihovim interesovanjima i vrednostima", kaže Kaneman. Objašnjavajući da iako ljudi nisu iracionalni, često su im potrebna stručna mišljenja, te da treba ojačati institucionalni i državni okvir u kojima ljudi donose odluke, posebno one na tržištu, a ne prepuštati da mišljenja oblikuju isključivo agenti koji na tržištu posluju i prodaju mišljenja. "Racionalni ljudi treba da budu slobodni i da budu odgovorni da brinu o sebi", slaže se Kaneman, ali dodaje i da "ljudima takođe treba zaštita od drugih koji namerno eksploatišu njihove slabosti."


MAGIČAN U SVAKOM POGLEDU: Velika zvezda Mundobasketa OSVOJILA šarmantnu GAZELU! Lara i Simba su mu NAJVEĆA podrška! | Najnovije vesti - Srbija danas\n11.09.2019. • 18:59 Srbija Danas\nMAGIČAN U SVAKOM POGLEDU: Velika zvezda Mundobasketa OSVOJILA šarmantnu GAZELU! Lara i Simba su mu NAJVEĆA podrška!\nBlista na parketu.\nMeđu mnogobrojnim zvezdama koje učestvuju na ovogodišnjem Mundobasketu, pažnju navijača privlači i Evan Furnije. As Francuske reprezentacije, koja u timu ima više zvučnih imena, već nekoliko sezona sa uspehom igra u NBA.\nKao jedan od vodećih igrača u Orlandu, sa prvom zvezdom Medžika Nikolom Vučevićem, Furnije već sedmu godinu blista na parketima najkvalitetnije košarkaške lige.\nVeliku podršku tokom građenja karijere, Evan dobija od supruge Lore i njihovog psa Simbe, koji su mu životni saputnici ma u kojoj franšizi da igra. Tako je bilo 2012. u Denveru, tako je i u Orlandu, a naročito u Kini gde je bračni par Furnije zajedno otputovao.\nA post shared by Laura Fournier (@mllelau15) on Jul 12, 2019 at 11:03am PDT\nDate Night in LA ♥\nA post shared by Laura Fournier (@mllelau15) on Feb 22, 2018 at 9:04am PST\nA post shared by Laura Fournier (@mllelau15) on Dec 24, 2017 at 4:09pm PST\nA post shared by Laura Fournier (@mllelau15) on Feb 15, 2017 at 7:37pm PST\nA post shared by Laura Fournier (@mllelau15) on Apr 18, 2017 at 7:40pm PDT\nFirst post. #philippines ⛅\nA post shared by Laura Fournier (@mllelau15) on Jul 4, 2016 at 6:40am PDT\nA post shared by Laura Fournier (@mllelau15) on Oct 12, 2018 at 8:16pm PDT\nAtraktivna crnka privlači pažnju na parketima širom SAD-a, pa i Evan sa mnogo više samopouzdanja ulazi u utakmice kada zna da je Lara pored njega.\nMundobasket 2019 Mundobasket Kina 2019 SP KIna 2019 Svetsko prvenstvo u košarci 2019 Svetsko prvenstvo Kina 2019 rts uživo Radio televizija Srbije Košarkaška reprezentacija Srbije Košarkaška reprezentacija Francuske Evan Furnije Orlando Medžik Lara Furnije\nEVO ŠTA JE MARKO PRVO URADIO NAKON VENČANJA! Nakon što su izgovorili "DA", uslikan SAM, u nezgodnom trenutku


SVAKI DRUGI ZAPOSLENI STRAHUJE OD OTKAZA\nU Savezu samostalnih i nezavisnih sindikata Srbije traže osnivanje radnih sudova radi zaštite od samovolje poslodavaca\nSvaki drugi zaposleni u Srbiji svakodnevno na posao odlazi kao da mu je to poslednji radni dan. Kako pokazuju rezultati agencije „TNS Medijum Galup”, samo trećina onih koji su u radnom odnosu ne brine da će već sutradan završiti na ulici. Zbog otkaza, više od Srba strahuju, jedino državljani Kameruna, dok je radno mesto najsigurnije u Norveškoj, Nemačkoj, Švedskoj i Maleziji. Na pitanje da li postoje šanse da ostanete bez posla, čak 47 odsto ispitanika u našoj zemlji odgovorilo je pozitivno. Osim nesigurnosti u vezi sa sadašnjim radnim mestom, u našoj zemlji nije retka ni neverica u brzinu i lakoću pronalaženja novog posla. „TNS Medijum Galup ” je sredinom novembra prošle godine ispitao 1.005 punoletnih građana Srbije. Isto istraživanje sprovedeno je u još 60 zemalja sveta, a ukupno je ispitano više od 50.000 ljudi.\nIako alarmantni, ovakvi rezultati nisu iznenađenje za psihologe koji se bave radnim pravom. Kako ističu, iz iskustva znaju da je radnička klasa u Srbiji prilično depresivna kada je reč o sigurnosti posla. Najosetljivije su, kažu, one generacije zaposlenih koje dolaze iz drugačijeg socijalnog miljea. Pre samo nekoliko decenija, sigurnost zaposlenja se podrazumevala, tako da su ljudi koji su sada u srednjim godinama u prilično nezavidnoj poziciji. Između ostalog i zbog toga što su svesni da su im šanse da se ponovo negde uhlebe vrlo male. Prema rečima Svetlane Milanović, predsednice Sektora za psihologiju rada Društva psihologa, to što neko dobro radi svoj posao ne znači da će uspeti da sačuva svoje radno mesto.\n– Iskustva su takva da zaposleni, čak i ako daju svoj maksimum, ne misle da će biti nagrađeni ili da će dobiti unapređenje, već se uglavnom nadaju otkazu. Svakodnevno sa takvim mislim većina nas odlazi na posao. Tranzicija je glavni krivac za to – uverena je naša sagovornica.\nNa pitanje zašto se radnici iz susednih zemalja, koje takođe prolaze kroz slične procese promena, manje plaše otkaza nego Srbi, Svetlana Milanović odgovara da mi živimo u zemlji sa mnogo složenijim ekonomskim i političkim problemima nego naši susedi.\n– Strah od otkaza u velikoj meri prisutan je čak i kod onih zanimanja koja nedostaju na tržištu rada. S obzirom na to da radim u Institutu „Vinča”, za mene je bilo veliko iznenađenje kada su radnici prilikom jednog istraživanja u najvećoj meri odgovorili da se osećaju nesigurnim. Iako ima malo radiologa na tržištu, oni su se bojali otkaza – istakla je Milanovićeva.\nOna napominje da strah uz koji svakodnevno obavljamo radne dužnosti nije kataklizmatičan i da smo se mi već saživeli sa tim osećanjem. Međutim, to ne znači da to ne ostavlja posledice na radnike.\nSlavica Savić, sekretar Veća Saveza samostalnih i nezavisnih sindikata Srbije, ističe da je najveći problem to što u firmama ne postoje opšti kolektivni ugovori koji štite radnike.\n– Mi ćemo pokrenuti inicijativu za osnivanje takozvanih radnih sudova koji postoje u Sloveniji. To znači da će radnik koji je neregularno dobio otkaz za 15 dana moći da se požali ovakvoj instituciji i bude vraćen na posao. Tada se poslodavac neće tako lako drznuti da nekoga otera na ulicu – kazala je Savićeva.\nOna iz svog iskustva ističe da za posao najviše strahuju zaposleni u tek privatizovanim preduzećima. Savićeva dodaje da su odmah iza njih radnici privatnih preduzeća, u kojima ne postoje ni sindikati. Kako kaže, oni su prinuđeni da rade prekovremeno, trpe i ćute, jer ne smeju da traže pomoć sindikata.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku iz oktobra 2006. godine, u Srbiji ima 692.000 nezaposlenih i oko 2.631.000 zaposlenih građana. Kao radno sposobni računaju se svi oni koji imaju više od 15, a manje od 65 godina. Takvih je u našoj zemlji pet miliona. Čak 48 odsto mladih trenutno je bez posla, pokazuju rezultati Nacionalne službe za zapošljavanje.


Više detalja Pokreni on-line test\nJednostavno, intuitivno rješenje.\nPitanja identična zvaničnom testu.\nPratite i analizirajte Vaše rezultate.\nDokazano je kroz brojne primjere da kandidati mnogo uspješnije polažu teorijski dio ispita ukoliko su testove prethodno vježbali kroz našu aplikaciju testovi.ba.\nPostupak rada je krajnje jednostavan i intiutivan. Pitanja koja se prikazuju su identična zvaničnim pitanjima i u potpunosti su u skladu s Pravilnikom. Svaki put kad pokrenete on-line test, dobit ćete putpuno drugi set pitanja po slučajnom odabiru iz kataloga.\nA i B (putničko vozilo / motocikl),\nC i C1 (Lako teretno vozilo),\nD i D1 (teretno vozilo / autobus),\nT (traktor / motokultivator), M (moped) i\nPP (prva pomoć)\nOn-line testovi su dizajnirani na način da se svaki korisnik vrlo brzo prilagodi načinu rada. Rješenje je intuitivno i samo po sebi razumljivo čak i manje iskusnim internet korisnicima.\nPitanja iz kataloga\nPitanja koja se prikazuju su identična zvaničnim pitanjima i u potpunosti su u skladu s Pravilnikom. Svaki put kad pokrenete on-line test, dobit ćete putpuno drugi set pitanja po slučajnom odabiru iz kataloga.\nTri ključna faktora koja utiču na povećanje rizika od stradanja su godine, neiskustvo i pol. Podatci pokazuju da su mladi u saobraćaju ozbiljno ugroženi, bez obzira u kom se dijelu svijeta nalaze.\nSistem testovi.ba se automatski prilagođava svim uređajima koji imaju pristup Internetu. Podrška za desktop i prenosne računare, tablete i mobilne telefone se podrazumjeva.


Wall Street: Investitori podstaknuti ohrabrujućim podacima o zapošljavanju | Gde Investirati\nWall Street: Investitori podstaknuti ohrabrujućim podacima o zapošljavanju\nNa Wall Streetu su u četvrtak berzanski indeksi blago porasli jer su ulagače ohrabrile nove naznake oporavka američke ekonomije nakon usporavanja rasta u prvom tromesečju.\nDow Jones ojačao je 0,27 odsto, na 17.838 bodova, dok je S&P 500 porastao 0,28 odsto, na 2.105 bodova, a Nasdaq indeks 0,39 odsto, na 4.971 bod.\nU sedam od 10 sektora S&P 500 indeksa cene akcija su juče blago porasle, pri čemu je najviše, 1,3 odsto, porastao zdravstveni sektor, i to sedmi dan zaredom.\nS druge strane, manju grupu gubitnika predvodio je energetski sektor s padom za 0,3 odsto.\nCene nafte juče su imale znatne oscilacije, pa su nakon vesti da OPEC nije postigao dogovor o smanjenju proizvodnje pale oko 2 odsto. Međutim, kasnije su nadoknadile sve gubitke jer je ulagače ohrabrio podatak o padu zaliha nafte u SAD-u.\nPodsticajno su na tržište uticali i izveštaji ADP-a, najveće američke konsultantske firme za zapošljavanje, prema kojoj je u maju u privatnom sektoru otvoreno 173.000 novih radnih mesta.\nTo je, doduše, nešto manje od očekivanja, ali više nego u prethodnom mesecu, pa su ulagači zaključili da se najveća svetska ekonomija oporavlja nakon usporavanja rasta u prvom tromesečju.\nZbog toga su splasnula strahovanja od posledica mogućeg povećanja kamata američke centralne banke već u junu ili julu.\n“U poslednje vreme su glavne teme na tržištima da li zarade kompanija dovoljno rastu i da li je ekonomija dovoljno snažna da bi izdržalo moguće povećanje kamata. Novi podaci malo su umirili ulagače”, kaže Rick Meckler, predsednik u firmi LibertyView Capital Management.\nA još bolju sliku s američkog tržišta rada daće u petak izveštaji vlade o zapošljavanju, koje obuhvata i privatni i državni sektor.\nAko podaci budu bolji od očekivanja, to bi bio signal da bi američka centralna banka zaista mogla da poveća ključne kamatne stope već za koji mesec, kako to najavljuje niz zvaničnika Feda.\nNa oprez ulagača ukazuje ispodprosečan obim trgovanja. Na američkim berzama vlasnika su juče zamenile 6,4 milijarde akcija, dok je prosečni dnevni obim u poslednjih 20 dana iznosio 7 milijardi.\nI na evropskim berzama juče se trgovalo oprezno. Londonski FTSE indeks oslabio je 0,10 odsto, na 6.185 bodova, a pariski CAC 0,21 odsto, na 4.466 bodova. Frankfurtski DAX ojačao je 0,03 odsto, na 10.208 bodova.\nPrevious Kina u julu lansira prvi svetski kvantni komunikacioni satelit\nNext Azijske berze: Oprezna trgovina\nImlek i zvanično napustio Beogradsku berzu\nNakon što je nedavno, od strane većinskog vlasnika, sproveden prinudni otkup akcija Imleka po ceni od 5.829 dinara, ova kompanija je i zvanično napustila Beogradsku berzu.


RTS :: Vučić u Glazgovu: Ako čovečanstvo izgubi bitku za životnu sredinu, ništa neće ostati za našu decu\nPolitika Vučić u Glazgovu: Ako čovečanstvo izgubi bitku za životnu sredinu, ništa neće ostati za našu decu\nutorak, 02. nov 2021, 10:58 -> 13:04\nVučić u Glazgovu: Ako čovečanstvo izgubi bitku za životnu sredinu, ništa neće ostati za našu decu\nPredsednik Aleksandar Vučić rekao je na samitu u Glazgovu da je privilegija za Srbiju da bude na tako važnom skupu, na kojem se razmatra najvažnija tema današnjice, kako buduće generacije ne bi ponavljale iste greške na planeti na kojoj je život jedino moguć.\nU Glazgovu, na globalnom samitu o klimi, oko 120 svetskih lidera razmatra kako da se smanji emisija štetnih gasova do 2030. godine, kako bi se globalno zagrevanje održalo na nivou od 1,5 stepeni Celzijusa.\nSrbiju predstavlja predsednik Aleksandar Vučić, koji se obratio skupu šefova država i vlada.\nVučić je poručio da svi znaju šta su ciljevi kada se govori o klimatskim promenama, ali se mora iskreno ukazati na to da polovina radnih mesta u Srbiji zavisi od primene tih planova. Posebno je napomenuo da "ako čovečanstvo izgubi bitku za životnu sredinu, ništa neće ostati za buduće generacije".\nObraćajući se učesnicima konferencije o klimatskim promenama KOP26 u Glazgovu, rekao je da je privilegija za Srbiju da bude na tako važnom samitu, na kojem se razmatra najvažnija tema današnjice, kako buduće generacije ne bi ponavljale iste greške na planeti na kojoj je život jedino moguć.\n"Čast nam je da je Srbija kopredsedavajuća na ovoj sesiji i da svojim delanjem daje dopinos primeni člana 6 globalnog dogovora iz Pariza o smanjenju gasova staklene bašte", rekao je Vučić i istakao da je cilj da se do 2050. godine prilagode emisije ugljen-dioksida kroz stvaranje novih industrija.\nNaš zeleni plan je u veliki meri povezan sa ekonomskom stabilnošću zemlje, rekao je Vučić, navodeći da će Srbija izdati zelene obveznice koje će služiti za cirkularnu ekonomiju.\n"Napisali su sjajan govor za mene, ali imam nekoliko pitanja na koje velike sile još nisu odgovorile", rekao je Vučić. "Kako ćemo finansirati sve ove aktivnosti?"\n"Čuli smo priče o trilionima dolara koji će biti na raspolaganju, ali kolika će biti kamatna stopa, kako ćemo pristupiti tim fondovima", upitao je Vučić.\n"Kako ćemo pristupiti nuklearnim elektranama, smanjivati ili povećavati? Kako ćemo graditi obnovljive izvore energije ako jačaju populistički pokreti protiv vetroparkova? Kako ćemo tretirati cene prirodnog gasa, koji je u rukama velikih sila", istakao je Vučić.\nVučić je predočio da je na konferenciju došao električnim vozilom, ali niko ne govori o tome kako će se rešavati pitanje kobalta, nikla i drugih ostataka od proizvodnje električnih automobila.\n"Znamo šta su ciljevi, ali za neke je to velika bajka i moramo da budemo iskreni jedni prema drugima. Ako izgubimo ovu bitku, neće ostati ništa za našu decu", zaključio je Vučić.


zabljak | Gradnja\nKako će izgledati Info centar na Žabljaku\nObjekat karakteriše jednostavna i neupadljiva fasada koja predstavlja spregu savremenog i tradicionalnog. Na najvišlem urbanom naselju na Balkanu, na 1.456 metara nadmorske visine, smeštenom u samom središtu gorostasne planine Durmitor…\nIgor Conić, 13.08.2019. 2 2 min za čitanje\nPogled iz drona na vikendicu na Žabljaku\nIzgleda da fotografisanje objekata više nije dovoljno za portfolio arhitektonskih biroa. U modu ulaze video-snimci iz vazduha! Kuću u nacionalnom parku Žabljak projektovao je Veselin Radulović i ovaj rad učestvuje na crnogorskom…\nIgor Conić, 26.03.2015. 1 1 min za čitanje\n12 kriterijuma za procenu upotrebne vrednosti stana\nOd starice do lepotice – Novo lice vikendice u Bezdanu\nSava Centar: Život jugoslovenskog staklenog dvorca\nArhitektura Buđevac iz Niša traži projektanta-saradnika\nPrijavite projekat za Wienerberger nagradu Brick Award 22\nMala zgrada u Ljubljani s velikim zadatkom\nKlinički centar Vojvodine u Novom Sadu dobio novo ruho\nOva drvena kuća iz Kosjerića podiže se za samo 20 dana\nKuća godine 2020: Projekti na Avali i Staroj planini odneli pobedu


Baby signs edukacija za roditelje\nNa Baby Signs® edukaciji za roditelje upoznat ćete povijest Baby Signs® programa, doznat ćete više o njegovim korisnim utjecajima na dječji razvoj. Polaznici dobivaju Baby Signs® Cjeloviti startni paket koji sadrži Vodič za roditelje kroz Baby Signs® Program, DVD Dobro došli u Znakovni jezik za bebe, Baby Signs® Slikovnice, DVD Moji Najdraži Baby Signs Znakovi, te brzi preglednik Znakovi na dlanu. Ovaj paket je uključen u cijenu programa.


Predstavljen Izveštaj o održivom i odgovornom poslovanju Delta Holdinga\nNa CSR skupu u hotelu Crowne Plaza Beograd kompanija Delta Holding predstavila je 6. CSR izveštaj o održivom i odgovornom poslovanju u kojem su prikazana najznačajnija unapređenja poslovnih procesa, mere zaštite životne sredine, ulaganja u razvoj zaposlenih i humanitarne aktivnosti tokom prošle godine.\nCSR izveštaj Delta Holdinga za 2014. godinu je četvrti izveštaj koji je napisan prema smernicama Global Reporting Initiative (GRI) i to prema novoj, zahtevnijoj G4 metodologiji. “To nam omogućuje da naš izveštaj bude razumljiv domaćim i međunarodnim poslovnim partnerima i da poredimo naša dostignuća sa dostignućima svetskih kompanija koje posluju u istoj oblasti”, rekla je na predstavljanju potpredsednik Delta Holdinga za strategiju i razvoj Marija Desivojević Cvetković.\nTačnost podataka u Izveštaju verifikovao je KPMG, čiji je predstavnik, senior partner u ovoj revizorskoj kući Džejms Tornli, rekao je da novi G4 standardi omogućavaju bolje i kvalitetnije izveštavanje koje je u skladu sa interesovanjima stejkholdera.\nNakon što je menadžer za društvenu odgovornost Delta Holdinga Tijana Koprivica predstavila glavne stavke Izveštaja, predstavnici javnog, civilnog i privatnog sektora diskutovali su u panelu o pozitivnom uticaju kakav održivost razvoja kompanija ima na celokupnu društvenu zajednicu.\nDirektorka Trag fondacije Biljana Dakić Đorđević, vlasnica i urednica časopisa Ekonometar i Magazina Biznis Radojka Nikolić, rukovodilac Centra za zaštitu životne sredine Privredna komora Srbije Dušan Stokić i direktor Smart kolektiva Neven Marinović istakli su važnost saradnje, poštovanja zakonskih odredbi, praćenja evropskih trendova i promocije održivih filantropskih inicijativa. Bez obzira na nepovoljnu ekonomsku situaciju u društvu, potrebno je da kompanije strateški planiraju i informišu javnost o svojim aktivnostima, pogotovo kada se uzmu u obzir izazovi evropskih integracija koji se jedino mogu savladati saradnjom svih aktera u društvu, zaključili su panelisti “Održivi razvoj kompanija – razvoj zajednice”.\nОзнаке: #GRI, business, CSR, Delta Fondacija, Delta Holding, Srbija\n← Prethodni članak Delta donira 7,5 miliona dinara za razvoj poljoprivredne proizvodnje\nSledeći članak → Izveštaj Stejt departmenta upozorava na kršenje prava u postupku protiv Miškovića\nNajveće investicije Miškovićeve kompanije


Organsko voće i povrće u METRO objektima u Zemunu i Vidikovcu - Retail Serbia\nKorporacija GIMEL JSC sa sedištem u Sofiji, Bugarska, koja objedinjuje četiri kompanije, bavi se proizvodnjom, pakovanjem, i prometom organskog voća i povrća. Njihovi proizvodi poznati su u regionu i širom Evrope po ekološkoj proizvodnji, kvalitetu i dokazanom poreklu proizvoda, navodi se u saopštenju kompanije METRO.\nZemun,\tMetro,\tVidikovac,


Kinezi nam otkrivaju šta je najbolje raditi i u koje doba dana. Drevna kineska medicina stvorila je biološki sat pomoću kojeg možete saznati u kakvom stanju je vaš organizam i koji organi ne rade kako bi trebalo. On pokazuje intervale u kojima energija cirkuliše kroz telo. Na svaka dva sata najveća energija se nalazi u određenim delovima tela. Ako u tim delovima imate problem osetićete simptome.\nPostoji 12 meridijana, a to su: Pluća, debelo crevo, želudac, slezina, srce, tanko crevo, mokraćna bešika, područje oko srca, bubrezi, dvanaestopalačno crevo, žučna kesa, jetra. Meridijani deluju na svaka 24sata, podeljeni na 12 dvosatnih intervala. U Kini doktori prvo pitaju pacijente u koje doba dana su osetili simptome.\nIzmeđu 11 i 13 sati najbolje ručati i družiti se. Uživajte u prijatnim razgovorima.\nIzmeđu 13 i 15 sati, dok organizam vari hranu, najefikasnije ćete rešavati probleme i organizovati se.\nIzmeđu 15 i 17 sati je najbolje je vreme za učenje, efikasan rad i ispijanje čaja. U ovo vreme pijte i više vode zbog detoksikacije.\nIzmeđu 17 i 19 sati večerajte i obnovite energiju. U ovom periodu bubrezi su najaktivniji. U njima su skladištene rezerve energije.\nIzmeđu 19 i 21 sati vreme je maksimalne aktivnosti perikardijuma. To je deo oko srca koji upravlja cirkulacijom, mozgom i reproduktivnim organima. Ovo doba dana najbolje za druženje, flert, se*s, ali i začeće.\nIzmeđu 21 i 23 sata odmarajte se, opuštajte i čitajte. Jesti u ovo doba nije dobro.\nIzmeđu 23 i 1 sat najbolje je otići na spavanje i regenerisati se. Ako imate kamen u žuči, u ovo doba dana mogli biste osetiti bol.\nIzmeđu 1 i 3 sata jetra radi maksimalno pa ako se san prekine u ovo vreme to je znak da je jetra preopterećena čišćenjem organizma. Smanjite nezdravu hranu, pušenje, alkohol i ostale štetne stvari.\nPreviousPrevious post: Genijalac je znao da ne postoje loši učenici: Pismo Alberta Ajnštajna sinu morate da pročitate!\nNextNext post: VOJIN NAPRAVIO KUĆU KOJA SE OKREĆE: Neobičnu ideju je dobio pre 50 godina, a evo kako su reagovali njegovi prijatelji kad su došli na PROBU


Formula 1 - MOTO.RS\nFormula 1\tsledeća vest ↓\nKimi Raikkonen priznao da postoje dve opcije za 2014. godinu\nKimi Raikkonen je priznao da vaga jednu od dve opcije koje su mu na raspolaganju da ostane u Formuli 1 i nakon 2013. godine. U svetlu njegovog impresivnog povratka u ovaj sport,finski vozač je pred raskrsnicom jer mu dvogodišnji ugovor sa Lotusom ističe na kraju ove sezone. 22.05.2013. @ 14:15h - autor: T.S. - kategorije: Formula 1, Red Bull, Lotus, Kimi Raikkonen, Sport\tpročitaj ovaj članak >\nMichael Schumacher i Nico Rosberg na trkačkoj stazi Nordschleife\n21.05.2013. @ 10:45h - autor: M.Ć. - kategorije: Oficijelni video, Sport, Formula 1, Video\tpročitaj ovaj članak >\nHotsport.rs: Pedi Lou u Mercedesu; novi tehnički direktor tima Formule 1\nPedi Lou novi je tehnički direktor Mercedesa potvrđeno je danas iz ovog tima Formule 1. On će raditi uz rame sa Izvršnim direktorom Totom Volfom i Direktorim tima Rosom Braunom. Lou će sa obavljenjem svojih dužnosti započeti 3. juna, otprilike šest meseci nakon što je napustio Meklaren.\n21.05.2013. @ 09:00h - autor: V.M.K. - kategorije: Drugi pišu, HotSport.rs, Sport, Formula 1\tpročitaj ovaj članak >\nHotsport.rs: Masa zna šta treba popraviti u Ferariju; veliki problemi\nFelipe Masa i Fernando Alonso voze odlično ove sezone, ali imaju velikih problema u kvalifikacijama. Od njih dvojice samo je Masa jednom uspeo da krene iz prvog reda i to u Maleziji, a koliko je ovo zabrinjavajuće govore i podaci sa poslednje trke gde su zauzeli mesta na podijumu posle trke, a pred početak su bili peti i deveti na startu.\n21.05.2013. @ 08:30h - autor: V.M.K. - kategorije: Drugi pišu, HotSport.rs, Felipe Massa, Sport, Formula 1\tpročitaj ovaj članak >\nBernie Ecclestone smatra da će se i BMW vratiti u Formulu 1\nBernie Ecclestone smatra da bi nemački proizvođač vozila BMW mogao da prati odluku kompanije Honda o povratku u Formulu 1. Japanski proizvođač Honda je najavo u četvrtak da će se vratiti nakon šest godina odsustva u Formulu 1, 2015. godine kao snabdevač V6 motora. 20.05.2013. @ 17:30h - autor: T.S. - kategorije: Formula 1, BMW, Bernie Ecclestone, Sport\tpročitaj ovaj članak >\nHotsport.rs: Kimi i dalje nije zadovoljan; drugi u generalnom plasmanu Kimi Raikonen ima odličnu sezonu, drugi je u generalnom plasmanu sa samo četiri boda zaostatka u odnosu na Sebastijana Fetela, ali on i dalje nije zadovoljan.\n20.05.2013. @ 13:30h - autor: V.M.K. - kategorije: Drugi pišu, Kimi Raikkonen, Sport, Formula 1, Renault, Lotus\tpročitaj ovaj članak >\nMcLaren namenio mesto Buttonu u timu kada počne saradnja sa Hondom\nMcLaren je u četvrtak otvorio vrata za Jensona Buttona da bude jedan od glavnih ljudi kada je reč o novom partnerstvu sa kompanijom Honda čiji početak je zakazan za 2015. godinu. Buttonov postojeći ugovor ističe ranije, tako da nije jasno nakon ove najave da li će on biti za upravljačem vozila. 17.05.2013. @ 15:00h - autor: V.M.K. - kategorije: Formula 1, Honda, Sport, Jenson Button, McLaren\tpročitaj ovaj članak >\nHonda se vraća u Formulu 1 u okviru projekta sa Meklarenom\nTOKIO, Japan, 16. maj, 2013. - Honda Motor Co. je danas objavila svoju odluku da od 2015. učestvuje u svetskom šampionatu Formule 1 (F1) u okviru zajedničkog projekta sa Meklarenom, F1 korporacijom iz Velike Britanije.\n17.05.2013. @ 09:15h - autor: M.Ć. - kategorije: Formula 1, Sport, Honda\tpročitaj ovaj članak >\nHotsport.rs: Potvrđen povratak Honde u F1; sklopljen ugovor sa Meklarenom\nKao što smo najavljivali prethodnih meseci Honda se vraća u Formulu 1, a sada je za to stigla izvanična potvrda. Japanski proizvođač sklopio je ugovor sa Meklarenom po kome će od 2015. godine ovaj tim koristiti Hondine motore.\n17.05.2013. @ 08:30h - autor: V.M.K. - kategorije: Drugi pišu, HotSport.rs, McLaren, Honda, Formula 1\tpročitaj ovaj članak >\nHotSport.rs: Nemački sud podiže optužnicu protiv Eklstona\n16.05.2013. @ 17:30h - autor: T.S. - kategorije: Drugi pišu, Formula 1, Bernie Ecclestone, HotSport.rs, Sport\tpročitaj ovaj članak >


Dragana Blagojević, Author at Eckermann\nAutor: Dragana Blagojević\nRođena 1991. u Nišu. Masterirala je 2017. godine na Filozofskom fakultetu u Nišu, smer Srpska i komparativna književnost. Bavi se književnom kritikom, a prikaze je objavljivala u Gradini, Koracima i Bdenjima. Sa prvim naučnim radom o poemi Kain Milutina Bojića učestvovala je na Prvoj studentskoj konferenciji „Prvi svetski rat i književnost” u Andrićgradu. Proučavala je fiktivne umove u Poovim pričama u master radu iz ugla kognitivne naratologije. Interesuju je opšta književnost, srpska književna kritika i srpska poezija 20. veka.


Pošalji komentar - Ulaz u Gradski park u Vršcu ukrašen cvetnim kaskadama | Novosti.rs\nJESENJE ukrašavanje zelenih javnih površina u Vršcu novim cvetnim aranžanima već je počelo.\nEPIDEMIOLOŠKA situacija u Vršcu je katastrofalna, ocenio je Zavod za javno zdravlje u Pančevu.\nGRAD Vršac će i ove godine, u saradnji sa Centrom za socijalni rad, uplatiti jednokratnu pomoć svim primaocima novčane socijalne pomoći, koji imaju školarce.


Urologija penisa – Urologija Polimedic\nPRODUŽAVANJE – Povećanje dužine penisa hirurškim zahvatom, bez rizika za funkciju, teško možemo da garantujemo – kaže doc. dr Aleksandar Milošević. – Pokojni akademik Sava Perović je, doduše, radio povećanje penisa ugradnjom implantata, ali ova metoda je još u fazi eksperimenta. Zato je i ne savetujemo muškarcima koji imaju normalni penis, već samo u slučajevima […]\nSeks više ne mora da predstavlja problem muškarcima u zrelom dobu, čak ni onima koji su “zagazili” u sedmu deceniju. Jer, moderna tehnologija i napredak medicine omogućavaju da se ljubav uspešno vodi do kraja života. Osim već poznatih pilula koje mogu da pomognu da muški polni organ bude “na visini zadatka”, na raspolaganju su […]


USK: Više od 50 posto prodavača registriralo djelatnost - mojusk.ba\nKantonalna uprava za inspekcijske poslove USK održala je danas sastanak sa vlasnicima pijaca na području USK-a.Namjera je bila sagladeti efekte inspekcijskog nadzora koji se u proteklih nekoliko mjeseci provodio na tržnicama. Zaključeno je da pijace danas izgledaju dosta uređenije nego u početku, a što je najvažnije, više od 50% korisnika odnosno prodavača registrovalo je svoju djelatnost.\nTržnice u općinama USK i gradu Bihaću danas izgledaju dosta bolje nego prije osam mjeseci, kada su otpočele aktivnosti na njihovom uređenju .Vlasnici pijaca imali su obavezu djelatnost trgovaca svesti u zakonske okvire, odvojiti zelenu tržnicu od one gdje se prodaje tekstil i druga roba te obezbijediti potrebnu infrastrukturu. Na samom početku bilo je veoma teško, jer je trebalo nakon 20 godina uvesti reda u ovu oblast. Od 480 pijačnih radnika, koji su nelegalno prodavali robu, danas ih je skoro polovina registrovala svoju djelatnost.\nNeke od lokalnih zajednice bile su manje, a neke više uspješne u tom poslu. Među one sa boljim rezultatima ubraja se i Općina Sanski Most. Dozvolu za pijačni rad, odnosno prijavu za registraciju treba pribaviti još tek oko 15-ak prodavaca.\nPuno problema nisu imali niti u Ključu.\nOd 39 kontrolisanih korisnika, više od polovine se registrovalo, a dobar dio je u postupku. Ovdje ističu dobru saradnju sa inspekcijom kao i efikasnost općine u izdavanju dokumentacije.\nZa jedan broj korisnika smetnju pri registraciji predstavlja potreban III stepen stručne spreme, međutim i to bi se trebalo uskoro riješiti. Drugim riječima, svima koji to žele biti će omogućeno da u skladu sa zakonom, rade i prodaju na pijaci. Ima međutim lica koja i dalje, unatoč upozorenjima, prodaju robu van pijačnog prostora.To ne šalje dobru poruku, posebno zbog ljudi koji su legalizovali rad.\nS tim u vezi, nadzor nad pijačnim radom u narednom će periodu biti pojačan. Nelegalna prodaja neće biti tolerisana, a protiv nesavjesnih osoba biti će poduzete određene mjere. No, sankcionisanje nije bit ove priče, ističu u inspekciji. Namjera je dobiti uređene, praktične i pijace koje zadovoljavaju standarde svakog građanina i lokalne zajednice.


Happy Travel Bijeljina - Autobuski prevoz\nProdaja i rezervacija autobuskih karata\nŽelite rezervisati i kupiti autobusku kartu do Crne Gore, Grčke ili bilo kojeg evropskog grada? Želite otići na turističko putovanje, sajam, seminar, kongres, koncert, pozorišnu predstavu. fudbalsku utakmicu,... Tražite najlakši način da posjetite rodbinu u inostranstvu, odete u šoping ili možda potražite posao.... Dođite prvo u HAPPY TRAVEL! Kod nas ćete rezervisati najpovoljnije autobuske karte za svaku evopsku destinaciju! Pomoću sistema za provjeru i rezervaciju naćićemo Vam najpovoljniji način da putujete.\nOtkrijte Evropu sa FLIXBUS autobuskim kartama\nUskočite u jedan od FLIXBUS autobusa i putujte čitavom Evropom. Izaberite svoje putovanje do preko 2.000 destinacija u 28 evropskih zemalja!\nPlanirate da krenete na „bekpekersko” putovanje Evropom? U poslednjem trenutku odlučujete da posetite neki grad? Ili idete na odmor sa porodicom ili prijateljima? Nema nikakvih problema! Prevešćemo vas od tačke A do tačke B po nepobjedivoj cijeni. Sa FLIXBUS autobusima možete da izaberete između Francuske, Holandije, Švajcarske, Njemačke, Italije, Češke Republike, Mađarske, Hrvatske, Švedske, Danske, Luksemburga, Slovenije i Austrije – FlixBus pruža putovanje koje želite i kada želite!\nPutovanje od tačke A do tačke B je opušteno: zahvaljujući informacijama o autobuskim stanicama, ažuriranom i aktuelnom redu vožnje koji su dostupni u realnom vremenu, uslužnom osoblju i ljubaznim vozačima, ne morate da brinete ni o čemu. Možete da planirate svoje putovanje autobusom i uskočite u autobus osjećajući se potpuno opušteno.\nVaša FlixBus usluga\nNaš cilj je da vam ponudimo praktičnu, povoljnu i direktnu uslugu autobuskog prevoza. Kupite najpovoljnije autobuske karte u agenciji HAPPY TRAVEL! Vaša karta je garancija za udobno sjedište u autobusu. Piće, grickalice, koristite besplatan Wi-Fi i utičnice – dostupno u svakom autobusu! Možete da surfujete internetom, gledate filmove i ostanete na vezi tokom čitavog putovanja.\nUštedite sa FlixBus-om! Uštedite novac sa našim nepobjedivo jeftinim autobuskim kartama, uštedite vrijeme zahvaljujući detaljnom autobuskom redu vožnje i tačnim autobusima i sačuvajte životnu sredinu. Bilo da sa FlixBus-om putujete u Berlin, Prag, Milano, Pariz ili Frankfurt, uvijek putujete zeleno!\nPozovite HAPPY TRAVEL za više informacija (+387 55 227 310) ili dođite u našu poslovnicu u Bijeljini, Meše Selimovića 23a.\nUpit za autobuski prevoz\nMolimo Vas da popunite sva polja u upitu za raspoloživost i rezervaciju autobuskih karata. Očekujte najbrži odgovor od naših agenata putem emaila ili telefona. Za sve dodatne informacije možete se javiti i na +387 55 227 310.


Puškov: Poziv Crnoj Gori nastavak strategije NATO\nVEĆ DONIJETA ODLUKA\n"To će biti prije simboličan ulazak, tu ima više političkog elementa. Izgleda da naši Zapadni partneri žele da pokažu da je NATO veoma privlačan za sve evropske zemlje", naveo je Džabarov\nAleksej Puškov, Foto: Twitter\n29.06.2015. 17:37h Ažurirano: 29.06.2015. 17:37h\nNATO je u principu donio odluku o prijemu Crne Gore, a ukoliko se to dogodi ranije najavljenog datuma, biće to potvrda namjere konsolidacije Alijanse, rekao je predsjednik Komiteta za međunarodne poslove ruske Dume, Aleksej Puškov.\n"Ubrzano primanje Crne Gore, ako se dogodi, biće samo potvrda aktivnosti NATO u širenju svog vojnog i političkog prisustva na teritorijama Istočne i Južne Evrope", rekao je on novinarima.\nPrema riječima Puškova, tu nema ničeg što bi izlazilo iz okvira sadašnje strategije NATO-a.\nOn smatra da je, u principu, odluka o prijemu Crne Gore već donijeta, ali da je drugo pitanje kada će to biti formalizovano.\n"NATO intenzivno konsoliduje vojno-politički prostor koji kontroliše. Ako Crna Gora bude primljena ranije najavljenog datuma, to će biti potvrda namjere konsolidacije Alijanse", rekao je Puškov, prenose agencije.\nOn je pojasnio da je konsolidacija povezana s težnjama NATO-a da iskoristi "napetost, krizu koja postoji u odnosima Rusije i Zapada kako bi maksimalno povećao vojno prisustvo u državama Istočne i Južne Evrope".\nZamjenik Komiteta za međunarodne poslove gornjeg doma Savjeta federacije, Vladimir Džabarov, rekao je da ulazak Crne Gore u NATO neće promijeniti odnos snaga u Evropi.\n"To će biti prije simboličan ulazak, tu ima više političkog elementa. Izgleda da naši Zapadni partneri žele da pokažu da je NATO veoma privlačan za sve evropske zemlje", naveo je Džabarov.\nOn je ocijenio da je moguće da Crna Gora ima takozvani kompleks malih država, a to je da im pripadanje krupnim organizacijama omogućava da se osjećaju bezbjedno.\nVladimir DžabarovAleksej Puškovčlanstvo u NATORusija i NATOCrna Gora i Nato\n15.05. 17:46 h\t40599\n15.05. 15:39 h\t39291\n15.05. 07:30 h\t38525\n15.05. 08:00 h\t32274\n15.05. 15:19 h\t27803