12.12.2016 19h00/CNP - Scena Studio/Podgorica\nMehmet Can Mertoğlu, Turska, Francuska, Rumunija, 2016, 104'\nMontaža: Ayhan Ergürsel\nProducent: Eytan Ipeker\nKoproducenti: Marc Baschetm, Rémi Burah, Oana Iancu, Cédomir Kolar, Calin Peter Netzer, Olivier Père\nProdukcija: Arte France Cinéma, Asap Films, Kamara, Parada Film\nSrednjeklasni turski par koji se trudi da dobije dijete, odlučuje se za usvajanje. Pri tom, oni započinju složenu proceduru u namjeri da izbjegnu predrasudeporodice i prijatelja, tako što prave namještene fotografije trudnoće koja zapravo nije ni postojala. Mehmet Can Mertoğluovo debitantsko ostvarenje Albüm obiluje oštrim pogledima na svijet u kojem oni žive i prilikama koje ih okružuju, u kojem ravnodušne birokrate zalaze u već oskudne finansije budućih roditelja, pri čemu proces usvajanja tretiraju jednako kao i proces odabira tepiha za dnevni boravak.\nMehmet Can Mertoğlu, rođen 1988 u Akhisariju, Manisi, je filmski režiser i scenarista. Studirao je na Katedri za turski jezik i književnost na Univerzitetu Boğaziçi. Tokom vremena provedenog na Univerzitetu Boğaziçi, Mertoglu je radio i kao urednik časopisa Sinefil u Mithat Alam Filmskom centru.\nAdana Film Festival 2016\nFEMF Festival of the European and Mediterrenean Film


Glumac isplanirao svoj napad | Srpskacafe\nGlumac Džusi Smolet, koji je prijavio da je bio žrtva rasističkog i homofobnog napada krajem januara, izmislio je te napade, zbog čega je i uhapšen.\nOdređena mu je kaucija u visini od 100 000 dolara i morao je policiji da preda svoj pasoš. Smolet je u zatvoru proveo dva sata, nakog čega se vratio na set i nastavio da snima seriju “Imperija”.\n– Smolet je iskoristio bol i bijes rasizma da promoviše svoju karijeru – rekao je šef čikaške policije Edi Džonson.\n– Ovaj reklamni udarac predstavlja ranu koju Čikago ne zaslužuje – rekao je Džonson.\nSmolet se predao policiji i priveden je, a čekaju ga optužbe za lažnu prijavu polciji kada je rekao da su ga u Čikagu napala dva muškarca, vrijeđala ga na rasističkoj i homofobnoj osnovi i vezala mu omču oko vrata.\nDžonson je rekao da je glumac platio braći 3 500 dolara da namjeste napad.\nhapšenjeplaniranje napadaDžusi Smolet


(FOTO) JOKANOVA PORUKA PODIGLA ENGLESKU NA NOGE! Srpski stručnjak obradovao navijače kluba iz Čempionšipa, ali... - Informer\nSrpski stručnjak Slaviša Jokanović uvek je jedna od glavnim tema engleskih medija. Mnogi klubovi nadaju se da će naš trener da prihvati upravo njihovu ponudu. Međutim, navijači Roterama bili su ubeđeni da je sve gotovo i da će uskoro gledati Srbina na njihovoj klupi, ali je usledilo razočarenje\nNaime, Jokanović je ostavio otključan mobilni telefon, a kako se on tumbao po džepu na kraju je "uspeo" da objavio poruku na Tviteru sa sadržinom: "Tttygr".\nEnglezi su odmah pokušali da dešifruju šta zapravo znači šest slova koje je Jokanović napisao, pa su došli do zaključka da je u pitanju poznata rečenica kluba iz Roterama: "Time to tell you, going Roteram".\nMeđutim, ubrzo je usledio odgovor srpskog trenera koji je rekao se radi o nesporazume te objasnio šta može da se desi kada vam telefon ostane otključan.\nThe danger of having your phone unlocked in your pocket... 😂 #Tttygr pic.twitter.com/WetxNzSLZI — Slavisa Jokanovic (@Jokanovic) April 9, 2019\nFudbal sport Engleska Slaviša Jokanović Čempionšip Roteram\nJOKAN IMA DOGOVOR: Ako uđemo u Premijer ligu, Elton Džon dolazi na žurku\nJOKANOVIĆ PRVI! Votford na čelu Čempionšipa


Press, 04.08.2012., Sedamnaest godina od “Oluje” | D.I.C. Veritas\nParastos nastradalima u vojnoj operaciji “Oluja” održan je danas u crkvi Svetog Marka sa koje je patrijarh srpski Irinej poručio da opravdanja za takvo bezakonje i zločine koji su se desili sigurno nema\nParastosu, koji je patrijarh služio uz sasluženje sveštenstva SPC, prisustvovali su prvi potpredsednik Vlade i ministar odbrane Aleksandar Vučić, načelnik generalštaba VS Ljubiša Diković, pripadnici VS i brojni građani, među kojima je bio i ruski ambasadror Aleksandar Konuzin. Partijarh je okupljenima rekao da se obraća svima koji su postradali u jednom “bezumnom vremenu” i dodao da su postradala naša braća, sestre i deca, samo zato što su bili Srbi i što su prihvatali pravoslavnu veru.\nOni su, kako je istakao, bili ne samo prognani, već i strašno postradali na tom putu i bekstvu i traženju spasa u Srbiji. On je rekao da sećamo mnogih koji su izgubili “svoje živote i svoje kosti rasuli u krajevima Banije, Like, Korduna i severne Dalmacije”, koji su ostavili svoje domove u kojima su vekovima živeli i ostavili ih onima koji su im bili neprijatelji”.\n“A neprijatelji su im bili, draga braćo i sestre, hrišćani koji pripadaju jednoj crkvi, zapadnoj crkvi, protiv hrišćana, koji su pripadali apostolskoj Istočnoj paravoslavnoj crkvi”, rekao je on. Prema njegovim rečima, teško je naći reči i opravdanja za te strašne zlčine koji su se desili pre 17 godina u “zapadnim našim krajevima ili se kasnije desili u našim južnim krajevima gde su Srbi kao nikada u svojoj istoriji postradali”.\nOn je ocenio da je 20. vek za Srbe predstavljao vek najstrašnijeg stradanja u njihovoj “dugovečnoj istoriji”. “Zašto se to desilo i zašto je tako bilo i ima li opravdanja za takvo bezakonje i zločine koji su se desili – sigurno da nema”, rekao je patrijarh. On je naveo i da je posle toliko vremena i toliko “nekakvoga prava demokratskog u svetu u kome živimo”, 250.000, a po nekima i 350.000 onih kojih je rasuto daleko po svetu.\n“I to se sve dešava danas, u 21. veku pred demokratskim svetom Evrope i Amerike i desetine hiljada čeka da se vrati odakle je prognano, ali pravde za naš narod u svetu nema”, rekao je partijarh. On je napomenuo da se svi nadamo da će kad-tad progovoriti pravda, ako ne ljudska onda će sigurno “progovoriti pravda Božija”.\nIrinej očekuje, kako je istakao, “da moćnici ovog sveta učine da se pravda sprovede, da se ljudi vrate svojim domovima, njivama, stanovima i da pravda bude ista prema nama kao i prema drugim narodima”. Porodice nastradalih u akciji “Oluja” položile su venac, upalili sveće na spomen obeležje nedaleko od crkve Svetog Marka.\nU nedelju, 5. avgusta, žrtvama “Oluje” biće služen parastos u crkvi u Novom, a potom će članovi porodice, prijatelji na čelu s predstavnicima opštine i SPC krenuti “putem spasa” kojim su Srbi iz Hrvatske bežali u RS. Oni će na Tunjicama, gde je podignut spomenik položiti vence i odati poštu za oko 100 stradalih na području od Kostajnice do Novog. Narednog dana biće služen parastos u crkvi sela Svodno, između Novog i Prijedora, a potom će, pored ranije podignutog metalnog krsta, biti otkrivena i osveštana ploča s imenima pobijenih u izbegličkoj koloni na ovom području.\nU utorak, 7. avgusta, predstavnici lokalne zajednice, SPC i nevladinih organizacija položiće vence i na spomen-ploču pored 6,5 metara visokog krsta pored Petrovačke ceste, na mestu gde su takođe pobijeni Srbi u napadu hrvatskih aviona na izbegličku kolonu. U operaciji “Oluja”, na prostoru bivše Republike Srpske Krajine, poginulo je i nestalo blizu 2.000 Srba i proterano oko 220.000, a u akciji “Maestral”, koja je bila njen produžetak, hrvatske oružane snage u sadejstvu sa Petim korpusom muslimanske armije, ubile su još 655 i prognale oko 125.000 srpskih stanovnika s područja 13 opština u BiH.\nSrbi su jedine civilne žrtve rata devedesetih kojima taj status nije priznat, rekao je danas u Zagrebu predsednik Srpskog narodnog veća (SNV) Milorad Pupovac. Na komemorativnoj sednici SNV na kojoj su odate počasti žrtvama “Oluje” i “Bljeska”, ali i svim drugim ratnim žrtvama, Pupovac je istakao da zajedničke aktivnosti srpske zajednice i ministra veterana Predraga Mtića treba da stvore pretpostavke za konačno davanja adekvatnih prava srpskim žrtvama i otkrivanje sudbine nestalih.\n“Naša je obaveza da žrtvama damo pravo građanstva, zato udruženje porodica nestalih ‘Protiv zaborava’ nastoji da se to omogući”, kazao je Pupovac. “Sećamo se ljudi koji su žrtve rata i ratnih politika i koje se zbog ratne propagande i izbegavanja suočavanja s prošlošću ne spominju kada se sudi za ratne zločina, ali ni kad se obeležavaju ratna stradanja drugih”, rekao je Pupovac.\nPonovivši da je ustaški logor Jadovno matica svih kasnijih zločina, Pupovac je onima koji se bune što se navodno omalovažavaju stradanja Hrvata od 1941. do 1945. ili opravdavaju zločini nakon Drugog svetskog rata, poručio da su Srbi suviše ranjivi zbog stradanja iz 40-ih i 90-ih godina, da bi to učinili. “Hrvati ne znaju kako je rat stvaran ni kako su im susedi Srbi stradali, od gubitka posla i stana, do izbeglištva iz velikih gradova u male ili na ruralna područja, odnosno direktno u Srbiju ili BiH. Stradanja Srba po gradovima 1991. i 1992. godine nisu manja od stradanja Srba 1995. godine”, rekao je Pupovac.\nOn je podsetio na komemoracije i obeležja podignuta u severnoj Dalmaciji, u selima Varivode, Gošići i Golubić, kao i u Donjem Selištu kod Gline i u Dvoru na Baniji, ali i u Vukovaru i to žrtvama koje su stradale pre nego što su u tom gradu počeli sukobi. “Ne želimo da se komemoracije koriste u političke svrhe, bilo da to žele pojedinici iz Hrvatske ili Srbije, jer su stradanja sama po sebi strašna, pa ne treba manipulisati brojem žrtava ili povratkom ljudi”, rekao je Pupovac.\nOnima koji osporavaju ili ometaju pravo na obeležavanja stradanja žrtava od 1941. do 1945. i od 1991. do 1995. godine poručio je da ih oni “mogu usporiti, ali ne i zaustaviti u nameri da žrtve dobiju adekvatan status koji bi trebalo da imaju i njihova rodbina i potomci”. Komemorativne sednice na kojima se odaje počast stradalima u “Oluji”, ali svim ratnim žrtvama, već se petu godinu održavaju u svim srpskim županijskim manjinskim većima u Hrvatskoj.\nUdruženje prognanih Srba iz Hrvatske: “Oluja” još traje\nZa izbegle i prognane Srbe iz Hrvatske, “Oluja” još traje, jer ogromna većina nije mogla da se vrati na ognjišta, a osnovna imovinska i ljudska prava su im uskraćena u zemlji porekla, saopštilo je Udruženje izbeglica i prognanika u Srbiji. U saopštenju se podseća da je tokom građanskog rata 1991/95 oko 400.000 Srba iz Hrvatske “isterano zbog nacionalističkih pobuda i ratnohuškačke politike tadašnje vlasti”.\n“Retki povratnici teško žive, jer uglavnom nemaju redovnih prihoda, ni posla, još postoje brojne ruševine, kuće koje se ne obnavljaju…” navedeno je u saopštenju udruženja povodom 17. godišnjice operacije hrvatskih oružanih snaga “Oluja”. Prognani i izbegli iz Hrvatske, podsećaju da su im vlasti u Zagrebu uskratili imovinska prava i da njih 46.000 potražuje stanarska prava koja su priznata ostalim građanima.\n“U zemlji prihvata, majci Srbiji, mnogi stradali, pristigli u dugim kolonoma na traktorima i automobilima, danas se bore za egzistenciju i jedva preživljavaju”, navedeno je u saopštenju. “Mnogi su se snašli, zamenili ili prodali kuće i imanja, a deo je zbrinut uz pomoć države Srbije i donacija iz inostranstva”, ukazali su članovi udruženja, istakavši da “zbog teške ekonomske krize i nezaposlenosti najveći problem predstavlja rad na crno”.\n“Naše udruženje i ostala udruženja okupljena oko Asocijacije izbegličkih i drugih udruženja Srba iz Hrvatske, očekuje dalje mirno rešavanje sporova i izbegličkih problema i traži da se zauvek zakopaju ratne sekire”, naveli su prognani i izbegli Srbi, jer “ne treba zaboraviti da još treba pomoći onima koji su za jednu noć izgubili SVE”.\nKoštunica: Dužnost srpskog naroda da se seća žrtava\nKao narod i država možemo graditi mirnu i sigurnu budućnost samo ako sačuvamo pamćenje na sve nedužno postradale Srbe”, ocenio je Koštunica u pisanoj izjavi dostavljenoj agenciji Beta. Koštunica je istakao da “Oluja” predstavlja “strašan zločin etničkog čišćenja koji je Hrvatska počinila nad srpskim narodom”.\nUmesto da prizna ovaj zločin, pokloni se pred nevinim žrtvama, Hrvatska slavi kao pobedu surovo ubijanje nedužnih i sramno proganjanje nemoćnih ljudi”, istakao je Koštunica. Koštunica je naveo da su “Srbi Krajišnici smišljeno ubijani i proganjani, sa ciljem da kao narod budu potpuno iskorenjeni iz Hrvatske”.\nPredsednik DS S smatra da je vojna akcija “Oluja” zločin, a zločin, kako je istakao, “nikada ne može biti pobeda, nego najgori poraz i poniženje svake ljudskosti”. “Istina je da su sve države u Evropi okrenule glavu od ovog zločina samo zbog toga jer su žrtve bili Srbi”, dodao je Koštunica. Danas se navršava 17 godina od početka hrvatske vojne akcije “Oluja” koja je dovela do egzodusa više od 200.000 Srba iz Hrvatske.\nNerasvetljena i dalje sudbina 975 srpskih žrtava “Oluje”\nU Srbiji i Republici Srpskoj danas se obeležava 17. godišnjica stradanja Srba u vojnoj operaciji “Oluja” u kojoj su hrvatske oružane snage, u sadejstvu s muslimanskim snagama susedne Bosne i Hercegovine, ubile ukupno 2.650 i u egzodus naterale 340.000 ljudi. U “Oluji” je na prostoru bivše Republike Srpske Krajine poginulo i nestalo blizu 2.000 Srba i proterano oko 220.000, a u akciji “Maestral” koja je bila njen produžetak, hrvatske oružane snage u sadejstvu sa Petim korpusom muslimanske armije, ubile su još 655 i prognale oko 125.000 srpskih stanovnika s područja 13 opština u BiH.\nVojna operacija “Oluja” predstavlja najmasovnije i jedno od najsurovijih etničkih čišćenja izvršenih u ratovima na prostorima bivše SFRJ u kojoj su oko 62 procenta žrtava bili civili. Prema podacima “Veritasa”, od 1.922 žrtve na području Krajine, 546 ili 28 odsto su žene, od toga su dve trećine starije od 60 godina. Ubijeno je i 19 osoba do 18 godina starosti, od toga devetoro dece uzrasta do 14 godina, dok je bez roditelja ostalo 1.772 dece.\nI danas još nije rasvetljena sudbina 975 osoba, od toga 674 civila, među kojima je 331 žena, dok Hrvatska i dalje izbegava ekshumacije iz poznatih grobnih mesta sa najmanje 413 posmrtnih ostataka i oteže identifikacije 263 ekshumirana, saopštio je “Veritas”. Operacija “Oluja”, koja je dovela do pada bivse RSK, prema prvostepenoj presudi Haškog tribunala hrvatskim generalima, predstavlja “udruženi zločinački poduhvat” s tadašnjim predsednikom Hrvatske Franjom Tuđmanom na čelu, čiji je “cilj bio prisilno i trajno uklanjanje srpskog stanovništva i naseljavanje tog područja Hrvatima”.\nU agresiji na područja Banije, Korduna, Like i Dalmacije, na kojima je tada živelo 230.000 Srba, učestvovalo je oko 138.500 pripadnika hrvatskih oružanih snaga i Hrvatskog veća odbrane iz susedne BiH, uz sadejstvo oko 15.000 snaga muslimanske Armije BiH. Prema izveštaju hrvatskog Helsinškog odbora za ljudska prava, hrvatske snage su četiri dana “neselektivno granatirale civilna naselja u kojima nije bilo vojnih ciljeva, pljačkale i uništavale imovinu Srba”.\nU oružanom sukobu s daleko nadmoćnijim i brojnijim neprijateljem u kome je omer snaga bio 7:1, otpor oko 31.000 pripadnika Srpske Vojske Krajine bio je slab i kratkotrajan, pa je slomljen posle četiri dana – 7. avgusta. Prema podacima “Veritasa” od ukupnog broja žrtava, do kraja avgusta su ubijene 1.764 sobe – u proseku 68 dnevno, dok izveštaji vojnih posmatrača UN kažu da je spaljeno 22.000 srpskih kuća i drugih objekata, pri čemu nisu pošteđeni ni crkveni, istorijski, antifašistički i spomenici kulture.\nPrema popisu Međunarodnog komiteta Crvenog krsta, po završetku “Oluje” na području nekadašnje RSK ostalo je manje od 8.500 Srba, uglavnom starijih i nemoćnih osoba. Savet bezbednosti UN, osim verbalne osude, nije izrekao nikakve sankcije Hrvatskoj, a vlasti u Zagrebu tvrde da su vodeće svetske sile odobrile napad na Krajinu uz uslov da akcija bude “munjevita i bez masovnih zločina”. Za ratne zločine za vreme i nakon “Oluje” osim dvojice hrvatskih generala Ante Gotovine i Mladena Markača niko nije osuđen, pa ni njihov kolega Ivan Čermak kome se takođe sudilo u Hagu.\n“Oluja” je bila završna operacija u ratu 1991-1995. tokom kojeg je u Hravtskoj ubijeno i nestalo ukupno blizu 7.000, a proterano 404.887 Srba, od toga 141.887 iz gradova van ratnih dejstava. Za proteklih 17. godina na ognjišta u Hrvatsku se trajno vratilo samo 57.000 izbeglih i prognanih Srba. Prema podacima “Veritasa”, od 1996. do 2006. godine u etnički motivisanim napadima je ubijeno najmanje 70 Srba, uglavnom povratnika, a njihove ubice u pravilu ostaju neotkrivene, dok je 13 povratnika izvršilo “samoubistva” pod veoma sumnjivim okolnostima.\nMarković: Zabraniti Hrvatskoj ulazak u EU zbog proslave Oluje\nLider Jedinstvene Srbije Dragan Marković Palma je rekao da u EU postoje dvostruki aršini kada je u pitanju priključenje Uniji i da jedna pravila važe za Srbiju, a druga za Hrvatsku.\nDragan Marković izjavio je danas da ta stranka smatra da Evropska unija treba da zabrani Hrvatskoj da slavi akciju “Oluja”, jer se radi o nezapamćenom genocidu posle Drugog svetskog rata i da zbog toga takođe treba da im zabrani ulazak u EU.\nMarković je istovremeno podržao inicijativu izbegličkih udruženja da se u Srbiji podigne spomenik “Oluja” i da svaki evropski državnik treba da kada dođe u Beograd obiđe taj spomenik i da predstavnici Srbije kažu da je Srbije doživela i genocid i etničko čišćenje. “Gledao sam izveštaj hrvatskih državnika koji slave i ne stide se za nešto što je najveći zločin svih vremena”, kazao je Marković\nU Srbiji poručuju da Hrvatska ne bi trebalo da slavi Oluju\nBEOGRAD, 4. avgusta (Tanjug) – Predstavnici političkih stranaka u Srbiji ocenili su danas, povodom 17 godina od hrvatske vojne operacije “Oluja”, da Hrvatska ne bi trebalo da proslavlja kao državni praznik dan kada je stradalo i proterano srpsko stanovništvo i poručili da žrtve ne smeju biti zaboravljene a da odgovorni za zločine moraju biti kažnjeni.\nSrpska napredna stranka saopštila je danas da Srbija nikada ne sme da zaboravi žrtve “Oluje” i da su proslave te akcije u Hrvatskoj “skandalozne i oslikavaju pravu prirodu hrvatskog režima”.\nSednica parlamenta Srbije danas je počela odavanjem pošte stradalima u “Oluji”.\nPredsednik srpskog parlamenta Nebojša Stefanović (SNS) istakao je da odgovorni za zločine u “Oluji” moraju da odgovaraju, da se proterani vrate na svoja ognjišta i pozvao EU da omogući rešavanje pitanja kažnjavanja onih koji su počinili zločine.\n“Srbija hoće da nastavi saradnju sa svim zemljama u okruženju, pa i sa Hrvatskom, ali želi da razgovara o tome kako da se krivci kazne i proterani vrate na svoja ognjišta”, istakao je predsednik parlamenta u izjavi Tanjugu i RTS-u.\nKako je rekao Stefanović, “Oluja” je bila jedan od najvećih zločina nad pripadnicima srpskog naroda i “egzodus u kome je ogroman broj Srba proteran sa područja Hrvatske”.\nI predsednik poslaničke grupe SPS Branko Ružić istakao je da je vreme da EU zauzme stav o akciji “Oluja” i preispita činjenicu da država koje treba da postane njena članica, “najsramniji dan u svojoj istoriji slavi kao državni praznik”.\nPojedini poslanici otišli su korak dalje od pozivanja EU da osudi proslavu “Oluje” poručujući Uniji da zabrani Hrvatskoj da slavu ovaj dan.\nTog mišljenja je lider Jedinstvene Srbije Dragan Marković Palma, koji je rekao da je Oluja nezapamćeni genocid posle Drugog svetskog rata, te da toj zemlji zbog toga treba da se zabrani ulazak u EU.\nŠef poslaničke grupe DS Dragoljub Mićunović kazao je da je masovno iseljavanje Srba iz Hrvatske tokom “Oluje” ostavilo tragične posledice koje građani osećaju i danas, jer i dalje ne mogu da ostvare svoja prava i dodao da je upravo to prvi korak u procesu stvaranja mira u regionu.\nPoslanik NS Miroslav Markićević, kako je rekao, očekivao je od EU da će pred ulazak Hrvatske u tu zajednicu, ukidanje proslave akcije “Oluja” kao državnog praznika staviti na vrh zadataka koje bi ta zemlja trebalo da ispuni.\nI lider DS S Vojislav Koštunica osudio je danas proslavu Oluje kao državnog praznika i napomenuo da ona predstavlja “strašan zločin etničkog čišćenja koji je Hrvatska počinila nad srpskim narodom”.\n“Umesto da prizna ovaj zločin, pokloni se pred nevinim žrtvama, Hrvatska slavi kao pobedu surovo ubijanje nedužnih i sramno proganjanje nemoćnih ljudi”, istakao je Koštunica.\nProslavu Oluje u Hrvatskoj osudili su i predstavnici izbegličkih udruženja s ocenom da se ni posle 17 godina položaj Srba u Hrvatskoj nije mnogo promenio.\n“Prošlo je 17 godina, ali položaj srpskog naroda za to vreme, nije se mnogo promenio”, rekao je predsednik Asocijacije izbegličkih udruženja Srba iz Hrvatske Milojko Budimir.\nPredsednik Koalicije udruženja izbeglica u Srbiji Miodrag Linta poručio je da to udruženje od Srbije, Hrvatske, BiH i EU zahteva da se pitanja izbeglih i prognanih u ratovima devedesetih godina reše na civilizacijski način, jer je se bez toga ne može govoriti o trajnom miru poverenju.\nParastos nastradalima u “Oluji” održan je danas u Beogradu u crkvi Svetog Marka sa koje je patrijarh srpski Irinej poručio da opravdanja za takvo bezakonje i zločine koji su se desili sigurno nema.\nParastos za srpske žrtve služen je i u hramu Svete trojice u Banjaluci.\nMinistar rada RS Petar Đokić izjavio je da bi Hrvatska “trebalo da se stidi i u tišini obeležava dan kada je zločinačkom akcijom ‘Oluja’ proterala više od 220.000 Srba”.\nSutrašnjoj centralnoj svečanosti povodom 17. godišnjice operacije “Oluja” u Kninu prisustvovaće i neki političari iz redova Srba u Hrvatskoj koji su prihvatili poziv predsednika Ive Josipovića da dođu na slavlje.\nPoziv je tako prihvatio Veljko Džakula, rukovodilac nevladine organizacije Srpski demokratski forum, ali je odbio predsednik Srpskog narodnog veća i jedan od tri poslanika Samostalne demokratske srpske stranke u Saboru Milorad Pupovac.\nŽene u crnom: Hrvatska beži od suočavanja s prošlošću\nBEOGRAD, 4. avgusta 2012. (Beta) – Organizacije Žene u crnom iz Beograda i Žene građana Srebrenice sa sedištem u Tuzli obeležile su danas u centru Beograda 17. godišnjicu hrvatske akcije “Oluja” s porukom da se svi u regionu moraju suočiti sa zločinima počinjenim u njihovo ime, jer je to uslov za mirnu budućnost.\n“Oluja je na prostorima bivše Jugoslavije jedan od većih zločina i počinili su ga Republika Hrvatska i njena tadašnja vlast pod vođstvom Franje Tuđmana. Mislim da se oni nisu dovoljno suočili s tim i da je to problem, kao što je to problem i u Srbiji”, rekla je novinarima na Trgu Republike aktivistkinja Žena u Crnom aktivistkinja Žena u crnom Ljiljana Radovanović.\nOna je ocenila da stanovništvo u Hrvatskoj nije učinilo neki pomak u suočavanju sa zločinima.\nOni beže od toga da priznaju, jer oni, Bože moj, idu u EU. Trebalo je da obeležimo godišnjicu ‘Oluje’ s nekim grupama iz Hrvatske, ali oni su te na odmoru, te ovo, te ono. Kako se približavaju EU, oni to još više negiraju, pa i njihova država, koja nije napravila diskontinuitet, kao što ni naša država nije napravila nikakav diskontinuitet sa zločinima”, rekla je Ljiljana Radovanović.\nDodala je da su hrvatske jedinice u “Oluji” proterale civilno stanovništvo, starce, decu i svo nenaoružano goloruko stanovništvo koji je bežalo.\n“Ubijali su ih kada bi ih stigli, a njihove kuće i ognjišta spalili jer im je cilj bio da etnički očiste Krajinu od srpskog stanovništva. Izbeglice ni u Srbiji nisu dobro dočekane, jer su ih terali na Kosovo, a muškarce u Erdut i Žene u crnom su im pomogle”, rekla je Ljiljana Radovanović.\nIstakla je da bez suočavanja s prošlošću nema budućnosti.\n“Taman se malo krenulo, bivši predsednik Srbije (Boris) Tadić je počeo da se izvinjava, ide u Vukovar, ali postavlja se pitanje šta će biti sa dolaskom Tomislava Nikolića. Potrebno je da polako počnemo da osuđujemo sve zločine, nad Bošnjacima, Srbima i Hrvatima i svima ostalima i da se prvo suočimo sa zločinima počinjenim u naše ime pa da onda tražimo to i od drugih”, rekla je Ljiljana Radovanović.\nReiha Avdić iz organizacije Žene građana Srebrenice sa sedištem u Tuzli rekla je da se aktivistkinje te organizacije solidarišu sa svim žrtvama poginulim u ratovima u bivšoj Jugoslaviji i da je nebitno koje su nacionalnosti žrtve, nego je važno da jedni drugima pomognu, da se razumeju i sarađuju.\nSkup je održan pod sloganom “Pamtimo i nećemo zaboraviti”, a okupljene aktivistkinje i aktivisti nosili su transparente na kojima je pisalo “Oluja – odgovornost Srbije i međunarodne zajednice”, “Oluja – zločin srpskog patriotizma” i “Oluja 1995 – pamtimo”.\nU Oluji je iz Hrvatske u Srbiji izbeglo više od 200.000 Srba.\nPrema nekim podacima, pošto preciznih podataka nema, u toj akciji nestalo je 1.805 osoba, a Hrvatski helsinški odbor za ljudska prava tvrdi da je tokom te operacije poginulo ukupno 677 civila.\nDokumentaciono informativni centar “Veritas” u svojoj evidenciji ima imena 1.960 poginulih i nestalih Srba, od čega 1.205 civila, među njima 522 žene i 12 dece.


Temperaturne razlike dižu cenu voća, poskupljuju rakija i džem | Luftika\nProdužena zima i izrazito hladno proleće uticaće na poslovanje domaćih voćara, ali i na cene tokom čitave sezone. Nekoliko toplih dana, a onda nagli pad temperature zabrinuo je sve, od proizvođača preko predađivača do krajnjih korisnika.\nVisoke februarske temperature, prema objašnjenju stručnjaka, prouzrokovale su ranije i intenzivnije cvetanje voćnih kultura, a velike oscilacije u temperaturi koje su usledile u martu i aprilu, dovešće, zbog smrznuća cvetova, do smanjenja roda u ovoj godini, i to najviše kod kajsije. Ista sudbina je zahvatila i maline, trešnje i višnje.\nTo će na kraju, kao što smo osetili i mnogih ranijih godina, doneti i paprene cene voća na pijacama, kako na početku sezone, tako i tokom cele godine. Jednostavno, manja ponuda uticaće i na skuplju “robu”.\n– Do problema je već došlo kod kajsije, pogotovo nekih sorti ovog voća koje su u fazi punog cvetanja, tako da je vrlo izvesno da su niske temperature izazvale oštećenje na cvetovima – objašnjava Darko Jevremović, direktor Instituta za voćarstvo u Čačku, za portal Mondo.\nNeizvesna godina u svakom smislu\n– Doći će do rasta cena zbog smanjene proizvodnje stradalih vrsti voća, konkretno kajsije, rane breskve i trešnje – kaže Prostran.\n– Biće različitih pokušaja da se amortizuje cena. Kombinovanjem raznih faktora, uvoza i izvoza, ponude i kupovne moći stanovništva, pokušaće da se ublaži rast cena na domaćem tržištu – kaže Prostran.\nOčekujte poskupljenje rakije\n– Jabuka, kruška i ostalo voće koje stiže na jesen, neće osetiti ova temperaturna pomeranja – zaključuje Prostran.\nOštećena i malina\nNepovoljno vreme uticalo je i na maline, a predsednik Asocijacije proizvođača maline i kupine Srbije Dobrivoje Radović upozorava da je najveću štetu pretrpelo voće koje je već “izbilo”.\n– Malinari su povezali stabljike, prihranili zasade, velika je verovatnoća da je izgubljeno najizdašnije “prvo kolo” berbe. Malina je bila puna soka, odmah posle smrzavanja videćemo po listu koliko je oštećena – kaže Radović.\n– Postoje različite agrotehničke mere kako da se ublaže posledice niskih temperatura, od zadimljavanja zasada, korišćenja ventilatora, prskalica za orošavanje zasada, ali se gotovo ništa od toga ne primenjuje u meri koja je potrebna. Ljudi rade ono što i inače rade u ovoj fazi – sprovode hemijske tretmane kod određenih voćnih vrsta, tako da nema mnogo toga što mogu trenutno da učine da smanje negativne posledice prolećnog mraza – kaže direktor Instituta za voćarstvo u Čačku.\nNele Karajlić: Najteže je kad malo rodi, pobijemo se hoće li voće u džem il’ u rakiju\noznakecena voća domaća rakija džem kajsije maline mraz voce


Glumica Dragana Varagić, koja se proslavila ulogom Jagodinke Simonović u filmu "Varljivo leto '68", posle dužeg vremena pojavila se kao gost u jednoj emisiji. Ona je, naime, jutros gostovala u jutarnjem programu "Prve" televizije, kod voditelja Filipa Čukanovića.\nDragana Varagić kao Jagodinka Simonović\nDragana Varagić godinama je živela u Kanadi, bavi se i režijom, a trenutno vreme provodi u Srbiji, gde je završila snimanje serije "12 reči", koju publika trenutno gleda na "Prvoj".\nDragana Varagić u jutarnjem programu\n- Igram majku Viktora Savića. Ekipa serije je odlična i jako mlada - rekla je Dragana u pomenutoj emisiji.\nJedna uloga donela joj je regionalnu popularnost, onda je nestala iz javnog života, a sada se posle toliko vremena VRAĆA GLUMI\nOna je zatim iskreno priznala da joj je smetalo što je ljudi vezuju isključivo za ulogu Jagodinke Simonović.\n- Nije me bilo ovde 20 godina i bila sam šokirana kad sam došla i kad sam čula da ljudi i dalje o tome pričaju. Moja reakcija je bila "pustite me da odrastem, pustite me da postanem profesor, da režiram". Povremeno radim u Kanadi. Povratak je uvek lakši nego kada odlaziš u nepoznato - istakla je Dragana.


Kraj granice nema prodaje | Novosti.rs\n28. 08. 2017. u 17:38\nDanas usvojene izmene zakona o poljoprivrednom zemljištu\nIlustracija/ Foto B.Mijić\nSkupština Srbije usvojila je danas izmene i dopune Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koje će državljanima EU ograničiti kupovinu zemljišta. Za izmene je glasalo 132 poslanika, a protiv 13.\nInače, Odbor za poljoprivredu juče je razmatrao 47 podnetih amandmana na izmene Zakona o poljoprivrednom zemljištu, ali su prihvaćena samo tri. Prema jednom amandmanu, državljani EU neće moći da kupuju poljoprivredno zemljište u Srbiji, u zoni od 10 kilometara od granice.\nAmandman koji je predložio Marjan Rističević, a koji je Vlada Srbije prihvatila, predviđa da zakon stupi na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku", a ne osmog dana, kako je prvobitno bilo predloženo. Utvrđeno je, amandmanom, i da se zakon primenjuje od 1. septembra. Skupština Srbije juče je u nastavku vanredne sednice razmotrila amandmane podnete na izmene tog zakona, koje će stranim državljanima iz zemalja EU ograničiti kupovinu zemljišta.\nIzmene i dopune tog zakona treba da spreče potpunu liberalizaciju prometa poljoprivrednim zemljištem, budući da je bilo predviđeno da 1. septembra počne primena odredaba Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju koje izjednačavaju prava građana Srbije i EU pri kupovini poljoprivrednog zemljišta.\nOpozicija, već danima, ističe kako je rasprava besmislena, jer je strancima već dozvoljeno da kupuju zemlju, i oni su vlasnici oranica, tako što registruju firmu u Srbiji, i samim tim dolaze do mnogo veće površine od one koja se predviđa SSP, a sad je ograničena na dva hektara.\n- Ovo nije besmislena rasprava - kazao je ministar poljoprivrede Branislav Nedimović. - Tražili su je poljoprivrednici. Vlada to smatra kao prioritet, da na ovaj način popravimo sve što je ostalo nedorečeno iz SSP.\nSKUPO ĆE NAS KOŠTATI SSP\nPrema rečima Vjerice Radete, poslanice SRS, ovo je obmanjivanje javnosti da će se sprečiti prodaja zemlje strancima, i to će se brzo pokazati kao netačno.\nPoslanik DSS Dejan Sulkić navodi da će Srbiju skupo koštati posledice obaveza iz SSP i da treba pooštriti uslove za strane kompanije.\nNedimović: Stranci će moći da kupuju zemlju za deceniju, ali ne više od dva hektara\nStranci neće gazdovati srpskim njivama\nA za drzavljane koji ne dolaze iz EU.\nIznuđeno ali održivo rešenje.\n79 FRANCUZ RASKRINKAO UKRAJINSKE LAŽI: Zapadni novinari snimali lažne fotografije i okrivljuju Ruse


Aleksandar Vučić stigao u Vatikan - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić stigao je u Vatikan.\nOn će boraviti u zvaničnoj posjeti Svetoj stolici.\nTom prilikom, Vučić će se sresti sa papom Franjom, prenosi Beta.\nPredsjednik Srbije imat će i sastanak sa državnim sekretarom Svete Stolice kardinalom Pietrom Parolinom.\nOznačeno: aleksandar vučić, Vatikan\nPronađena tijela 24 žrtve avionske nesreće u Indoneziji\nSpasilačke ekipe su iz mora izvukle tijela 24 poginule osobe u jučerašnjoj avionskoj nesreći u Indoneziji, javlja Anadolu Agency (AA). Putnički avion kompanije Lion Air sa 189 članova posade i putnika srušio se jučer u more kod otoka Java, nedugo nakon polijetanja iz Jakarte. Spasilačke ekipe su na mjestu nesreće pronašle i u Jakartu dopremile […]\nGorjela marina u Baru: Izgorjelo nekoliko brodova\nU velikom požaru u marini Bar jutros je izgorjelo nekoliko brodova. Kako prenosi portal Jedro.me veliki požar na suhom vezu u marini Bar izbio je jutros u 5:20. Gorjela je devet metara duga plastična ribarica u gradnji, ruskog vlasnika, sa koje se po nezvaničnim saznanjima požar proširio na nekoliko većih drvenih brodova koji su bili […]\n“Scream for me Sarajevo” svaki dan u tri termina u Vijećnici


Pravilnik o sadržini registra založnog prava na pokretnim stvarima i pravima i dokumentaciji potrebnoj za registraciju\nVi ste ovde: Overa / PRIVATNO / NEPOKRETNOST / Propisi nepokretnost / Pravilnik o sadržini registra založnog prava na pokretnim stvarima i p...\nSl.glasnik RS br. 31/2013\nOvim pravilnikom bliže se uređuje sadržina Registra založnog prava na pokretnim stvarima i pravima (u daljem tekstu: Registar) i dokumentacija potrebna za registraciju ili brisanje podataka iz Registra.\nPredmet registracije su ugovorno, sudsko i zakonsko založno pravo koje nastaje u skladu sa zakonom kojim se uređuje poreski postupak, kao i druga založna prava nastala u skladu sa posebnim propisima, a koja su po zakonu predmet registracije (u daljem tekstu: registrovana zaloga).\nII SADRŽINA REGISTRA\nRegistar sadrži podatke o:\n1) tačnom vremenu prijema prijave za registraciju (dan, čas i minut);\n2) vrsti založnog prava (ugovorno, sudsko, zakonsko založno pravo);\n3) subjektima založnog prava, i to podatke o založnom poveriocu, zalogodavcu i dužniku kada dužnik i zalogodavac nisu isto lice;\n4) predmetu založnog prava (podaci kojima se bliže određuje pokretna stvar ili pravo koje je predmet zaloge, a ukoliko su u pitanju pokretne stvari određene po vrsti ili zbir pokretnih stvari, opis, količina ili broj stvari, mesto gde se one nalaze, procena njihove vrednosti i/ili drugi podaci na osnovu kojih se predmet založnog prava bliže određuje);\n5) pravnom osnovu založnog prava;\n6) novčanom potraživanju koje se obezbeđuje založnim pravom, koje može biti opredeljeno u domaćoj i/ili stranoj valuti, i to osnovni i maksimalni iznos obezbeđenog potraživanja.\nAko je subjekt založnog prava iz stava 1. tačka 3) ovog člana domaće fizičko lice, Registar sadrži podatke o imenu, prezimenu, matičnom broju adresi prebivališta, odnosno boravišta, a ako je subjekt založnog prava strano fizičko lice, podatke o imenu, prezimenu, broju pasoša, zemlji izdavanja i adresi prebivališta, odnosno boravišta lica.\nAko je subjekt založnog prava iz stava 1. tačka 3) ovog člana domaće pravno lice, Registar sadrži podatke o poslovnom imenu, matičnom broju, adresi sedišta, a ako je subjekt založnog prava strano pravno lice, poslovno ime, oznaku pod kojom se vodi u stranom registru, naziv tog registra i adresu sedišta lica.\nRegistar može sadržati i druge podatke od značaja za registrovano založno pravo, na primer: podatke o vlasniku, odnosno držaocu pokretne stvari koja je predmet založnog prava, ako zalogodavac nije vlasnik, odnosno držalac stvari, postojanju ograničenja u pogledu korišćenja ili raspolaganja predmetom založnog prava i dr.\nIzmene i dopune registrovanih podataka\nRegistar sadrži i podatke o svim promenama podataka iz člana 3. ovog pravilnika.\nZabeležbe u Registru\nU Registar se registruju sledeće vrste zabeležbi:\n1) zabeležba o započetom postupku namirenja;\n2) zabeležba spora, ako se vodi parnica koja se odnosi na založno pravo, na pokretnu stvar ili pravo koje je predmet zaloge ili druge odnose strana u vezi sa registrovanom zalogom;\n3) zabeležba podataka o činjenicama i dokumentima koji su od značaja za pravni promet, a u vezi su sa registrovanom zalogom.\nIII REGISTRACIJA PODATAKA O ZALOŽNOM PRAVU I BRISANJE PODATAKA IZ REGISTRA\nPodnošenje registracione prijave\nRegistraciona prijava (u daljem tekstu: prijava) podnosi se na propisanom obrascu.\n1) dokument koji predstavlja pravni osnov za registraciju ili brisanje podataka, u skladu sa ovim pravilnikom;\n2) drugi odgovarajući dokument iz koga se mogu utvrditi podaci koji su propisani članom 3. ovog pravilnika;\n3) dokaz o uplati propisanog iznosa naknade za vođenje postupka registracije.\nRegistracija ugovornog založnog prava\nZa registraciju ugovornog založnog prava prilaže se sledeća dokumentacija:\n1) ugovor o zalozi ili drugi odgovarajući pravni osnov koji ima sve zakonom propisane bitne elemente ugovora o zalozi, u skladu sa zakonom koji reguliše bezdržavinsku zalogu;\n2) izjava zalogodavca da pristaje da poverilac upiše založno pravo u Registar, ako poverilac podnosi zahtev, pri čemu izjava mora biti overena pred organom nadležnim za overu potpisa, ukoliko je zalogodavac fizičko lice;\n3) izvod iz nadležnog registra za pravno lice, ukoliko ono nije registrovano u registru koji vodi Agencija za privredne registre, odnosno izvod nadležnog stranog registra za subjekt založnog prava koji je strano pravno lice, odnosno drugi odgovarajući dokument iz koga se sa sigurnošću mogu utvrditi podaci iz člana 3. stav 3. ovog pravilnika;\n4) dokaz o identitetu za fizičko lice koje je subjekt založnog prava, ukoliko prijavu podnosi fizičko lice (fotokopija lične karte za domaće fizičko lice, odnosno fotokopija pasoša za strano fizičko lice);\n5) druga dokumentacija iz koje se mogu utvrditi podaci koji su predmet registracije.\nUgovor o zalozi mora biti overen kada je predmet zaloge udeo ili kada je to posebnim zakonom predviđeno.\nRegistracija sudskog založnog prava\nZa registraciju sudskog založnog prava prilaže se sledeća dokumentacija:\n1) rešenje o izvršenju doneto u skladu sa zakonom kojim se reguliše postupak izvršenja i obezbeđenja i/ili zapisnik o popisu i proceni pokretnih stvari;\n2) rešenje suda kojim je određena privremena mera kojom se stiče privremeno založno pravo u skladu sa zakonom koji reguliše postupak izvršenja i obezbeđenja;\n3) druga odluka suda i/ili privatnog izvršitelja podobna za upis sudskog založnog prava.\nRegistracija zakonskog založnog prava\nZa registraciju zakonskog založnog prava u postupku prinudne naplate prilaže se sledeća dokumentacija:\n1) rešenje nadležnog organa poreske uprave kojim se nalaže upis založnog prava u Registar, i/ili druga odluka podobna za registraciju zakonskog založnog prava doneta u skladu sa zakonom kojim se uređuje poreski postupak;\n2) zapisnik o popisu i proceni pokretnih stvari.\nZa registraciju zakonskog založnog prava ustanovljavanjem privremene mere u poreskom postupku prilaže se sledeća dokumentacija:\n1) rešenje nadležnog organa poreske uprave kojim se ustanovljava privremena mera;\nZa registraciju zakonskog založnog prava u postupku odlaganja plaćanja poreskog duga prilaže se sledeća dokumentacija:\n1) zapisnik o usaglašenom stanju poreskog duga ili sporazum nadležnog organa i poreskog obveznika ili drugi dokument iz koga se nesumnjivo može utvrditi da postoji saglasnost strana za zasnivanje založnog prava na pokretnim stvarima poreskog obveznika radi obezbeđenja naplate poreskog duga;\nZa registraciju zakonskog založnog prava u postupku obezbeđenja plaćanja poreskog duga od strane drugog lica (jemca) prilaže se sledeća dokumentacija:\n1) sporazum nadležnog organa i jemca;\nRegistracija založnog prava nastalog u skladu sa posebnim propisima\nZa registraciju založnog prava nastalog u skladu sa posebnim propisima prilaže se odgovarajuća dokumentacija predviđena tim propisima.\nRegistracija izmene i/ili dopune podataka o registrovanoj zalozi\n1) aneks ugovora o zalozi i/ili drugi ugovor ili dokument u skladu sa zakonom ako je predmet registracije ugovorno založno pravo;\n2) odluka nadležnog državnog organa kojom se vrši izmena odluke koja je bila osnov za registraciju ili drugi odgovarajući akt ili dokument ako su predmet registracije sudsko ili zakonsko založno pravo;\n3) drugi odgovarajući dokument iz koga se sa sigurnošću može utvrditi da je došlo do promene registrovanih podataka.\nUkoliko je ugovor o zalozi na osnovu koga je izvršena registracija založnog prava overen, aneks ugovora o zalozi koji se prilaže radi registracije novih podataka, izmene postojećih ili brisanja nekih od registrovanih podataka, takođe mora biti overen.\nZa registraciju zabeležbe da je započet postupak namirenja prilaže se sledeća dokumentacija:\n1) obaveštenje založnog poverioca upućeno dužniku i zalogodavcu kad to nije isto lice, kao i trećem licu kod koga se stvar nalazi, o nameri da svoje dospelo potraživanje namiri iz vrednosti predmeta založnog prava;\n2) dokaz da je navedeno obaveštenje uručeno licima iz tačke 1) ovog stava.\nZa registraciju zabeležbe spora prilaže se tužba sa prijemnim pečatom suda ili drugi odgovarajući dokument iz koga se na nesumnjiv način može utvrditi da se pred sudom vodi spor u vezi sa založnim pravom, pokretnom stvari ili pravom koje je predmet zaloge ili drugim odnosima strana u vezi sa registrovanom zalogom.\nZa registraciju zabeležbe podataka o činjenicama i dokumentima koji su od značaja za pravni promet prilaže se dokumentacija iz koje se sa sigurnošću može utvrditi postojanje činjenice, odnosno dokumenta čija se registracija traži.\nBrisanje registrovane zabeležbe\nZa brisanje zabeležbe da je započeo postupak namirenja prilaže se aneks ugovora o zalozi ili drugi odgovarajući dokument iz koga se može na nesumnjiv način utvrditi da je poverilac odustao od namirenja potraživanja, i da postoji saglasnost volja da se produži rok dospelosti obezbeđenog potraživanja.\nUkoliko je ugovor o zalozi na osnovu koga je izvršena registracija založnog prava overen, dokument iz stava 1. ovog člana koji se prilaže radi brisanja registrovane zabeležbe da je započeo postupak namirenja, mora biti overen.\nZa brisanje zabeležbe spora prilaže se pravnosnažna odluka suda ili poravnanje kojim je predmetni spor okončan.\nZa brisanje zabeležbe podataka i dokumenata od značaja za pravni promet prilaže se odgovarajuća odluka državnog organa ili drugi dokument iz koga se može utvrditi da je došlo do promene okolnosti ili dokumenata koji su uslovili registraciju zabeležbe.\nBrisanje registrovane zaloge\nZa brisanje založnog prava, u zavisnosti od razloga za brisanje, prilaže se sledeća dokumentacija:\n1) izjava ili drugi akt kojim založni poverilac potvrđuje da mu je dužnik isplatio dug, da je predmet zaloge prodat u postupku vansudskog namirenja ili da je njegovo potraživanje na drugi način prestalo;\n2) izjava založnog poverioca da se odriče založnog prava;\n3) dokument iz koga proističe da je založni poverilac stekao pravo svojine na predmetu založnog prava;\n4) dokument iz koga proističe da su se svojstvo založnog poverioca i svojstvo dužnika stekli u istom licu;\n5) dokument iz koga proističe da je predmet zaloge propao;\n6) odluka suda iz koje se može utvrditi da je predmet zaloge prodat u postupku namirenja i da je kupac isplatio cenu u celosti;\n7) pravnosnažna odluka suda ili drugog državnog organa, odnosno drugi odgovarajući dokaz da je založno pravo prestalo, odnosno da je prestalo potraživanje koje je obezbeđeno registrovanom zalogom;\n8) pravnosnažna odluka suda kojom je poništen ugovor na osnovu koga je izvršena registracija;\n9) drugi odgovarajući dokument u skladu sa zakonom.\nAko prijavu za brisanje podataka o založnom pravu podnosi zalogodavac, izjave iz stava 1. tač. 1) i 2) ovog člana moraju biti overene od strane organa nadležnog za overu potpisa, ukoliko je založni poverilac fizičko lice.\nRegistracija ili brisanje podataka po službenoj dužnosti\nPostupak za registraciju ili brisanje podataka po službenoj dužnosti se pokreće kada sud ili drugi državni organ dostavi odluku, rešenje ili drugi odgovarajući akt koji predstavlja pravni osnov za registraciju ili brisanje podataka iz Registra i ako je posebnim zakonom predviđeno da se registracija ili brisanje podataka vrši po službenoj dužnosti.\nSaglasnost nadležnog organa kao uslov za registraciju\nAko je posebnim zakonom kao uslov za uspostavljanje založnog prava propisana dozvola, saglasnost ili drugi akt nadležnog organa, uz prijavu, pored dokumentacije koja je propisana ovim pravilnikom, prilaže se i odgovarajuća dozvola, saglasnost, odnosno drugi akt nadležnog organa.\nDokumentacija koja se prilaže uz prijavu mora biti u originalu, overenom prepisu ili fotokopiji overenoj od strane nadležnog organa.\nAko se uz prijavu prilaže dokument na stranom jeziku, on mora biti legalizovan u skladu sa zakonom i uz njega mora biti priložen prevod ovlašćenog sudskog tumača.\nOvaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije“, a primenjuje se od 1. maja 2013. godine.\nTags: pokretne, zaloga\nhttps://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png 0 0 ljuban https://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png ljuban2014-02-05 22:39:262014-07-08 20:10:52Pravilnik o sadržini registra založnog prava na pokretnim stvarima i pravima i dokumentaciji potrebnoj za registraciju\nZakon o založnom pravu na pokretnim stvarima upisanim u registar\nUGOVOR O NALOGU - Izvod iz Zakona o obligacionim odnosima\nUGOVOR O KOMISIONU - Izvod iz Zakona o obligacionim odnosima\nUGOVOR O ZALOZI - Izvod iz Zakona o obligacionom odnosima\nUredba o uslovima, kriterijumima i načinu ostvarivanje prava na konverziju... Zakon o založnom pravu na pokretnim stvarima upisanim u registar


Hrvat se ozbiljno nameće Popoviču VIDEO – online news Srbija\nHome > Vesti > Hrvat se ozbiljno nameće Popoviču VIDEO\nHrvat se ozbiljno nameće Popoviču VIDEO\n- 11. 07 2019 11. 07 2019 010\nAKIzvor: B92 četvrtak, 11.07.2019. | 10:40\nŠamanić ima 19 godina, visok je 210 centimetara, a Sparsi su ga na ovogodišnjem draftu izabrali kao 19. izbor u prvoj rundi.\nPročitajte još Novi Srbin u NBA – Smailagić potpisao ugovor sa Voriorsima\n“Postoje oni trenuci u kojima vas ostavi bez daha, a onda postoje i oni trenucima u kojima morate biti svesni da mu je samo 19 godina. Pred njim je još mnogo učenja. On je supertalentovan i to odmah uočite, međutim i vrlo je mlad stoga mora još mnogo toga da nauči. Biće u teretani verovatno više nego što je bio u celom životu”, rekla je Beki Hemon, pomoćni trener Sparsa koja vodi ekipu “mamuza” u Letnjoj ligi.\nIgrači izabrani oko tog mesta obično čekaju neko vreme na šansu u NBA, dok se u međuvremenu razvijaju u G ligi, ali sudeći po igrama, Šamanić bi mogao da priliku kod Grega Popovića dobije znatno ranije.\nPročitajte još Lendejl dominirao u Letnjoj ligi, pa za to “okrivio” Partizan VIDEO\n“Kada ga gledate, neke stvari radi dobro, a za neke želite da ih radi bolje. Da ih već sada radi bolje, ne bismo ga uopšte dočekali na draftu” kaže generalni menadžer Sparsa Ar Si Bjuford.\nŠamanić će se posle dva meseca u SAD vratiti u Hrvatsku, ali će već krajem leta opet u Teksas na pripreme za novu NBA sezonu.\n“Jedva čekam, mislim da ću tek tada shvatiti šta se dogodilo u poslednja dva meseca. Tu su usponi i padovi, ali to je nešto što očekujete, ja sam iz Evrope pa stoga još i više. Samo igram čvrsto i pokušavam da ne odustanem ako stvari ne idu kako ste zamislili”, kaže Šamanić.\nRafa: Ja sam u tenisu valjda nešto više od Ešli Barti! – Wimbledon 2019 – Sport\nPetra Eklston venčanje od 17 miliona evra\nAudi osveio Q7 fokus na enterijeru FOTO\nBelgijanci hoće da grade golf teren kod Budve


Još dve osobe žrtve virusa korona u Srbiji - Glas Zaječara\nJoš dve osobe žrtve virusa korona u Srbiji\nStanje na putevima: Povremeno olujni udari su najjači na prevojima Timočke…\nU Zaječaru danas oblačno i hladno vreme\nDirektor ZC Zaječar oglasio se prvi put od uvođenja vanrednog stanja\nNakon zastoja u otplati, rate kredita biće nešto veće\nNova ekonomija: Vanredno stanje ne štiti zaposlene od otkaza\nHapšenja u Zaječaru: Prekršili mere samoizolacije\nBor: N.R (1984) uhapšen zbog krivičnog dela nepostupanje po zdravstvenim propisima…\nNegotin: Uhapšen zbog nepoštovanja mera samoizolacije\nKnjaževac: Uhapšen zbog izazivanja panike – prodavačici rekao da je došao…\nDnevni horoskop za četvrtak 26. mart\nDnevni horoskop za sredu 25. mart\nDnevni horoskop za utorak 24. mart\nDnevni horoskop za ponedeljak 23. mart\nHome Društvo Još dve osobe žrtve virusa korona u Srbiji\nU toku noći preminula su još dva pacijenta kod kojih je bio potvrđen COVID-19, saopštilo je Ministarstvo zdravlja na sajtu covid19.rs. Ukupno je preminulo šest osoba od koronavirusa u Srbiji.\n„On se poslednjih nekoliko dana nalazio na respiratoru, a doktori su uložili maksimum tokom njegovog lečenja. Inače je bolovao od kardiomiopatije, imao je hipertenziju, hroničnu opstruktivnu bolest pluća i dijabetes melitus“, saopšteno je.\n„Nalazila se na respiratoru i pod stalnom pažnjom medicinskih timova, koji su učinili sve da je spasu, ali je ipak došlo do letalnog ishoda. Hronično je lečila arterijsku hipertenziju i dijabetes, kao i reumatoidni artritis“, navodi se na sajtu covid19.rs.\nPrethodni tekstDnevni horoskop za četvrtak 26. mart\nStanje na putevima: Povremeno olujni udari su najjači na prevojima Timočke i Negotinske krajine\nPetoro od četrdeset zaposlenih Višeg suda u Zaječaru u izolaciji\nJoš dve osobe žrtve virusa korona u Srbiji 26/03/2020\nDnevni horoskop za četvrtak 26. mart 26/03/2020\nStanje na putevima: Povremeno olujni udari su najjači na prevojima Timočke i Negotinske krajine 26/03/2020\nU Zaječaru danas oblačno i hladno vreme 26/03/2020\nDirektor ZC Zaječar oglasio se prvi put od uvođenja vanrednog stanja 25/03/2020


IZMEĐU KLANJA I ORANJA - Banac: To je krivotvorina, a ne historija\nHistorija Republike Srpske, ukratko, znanstvena je i moralna katastrofa, koja vjerno odražava rasap našeg vremena. Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da se nada da će dosanjati san o nezavisnosti Republike Srpske i ocijenio da i opozicija želi nezavisnost, ali se ne želi eksponirati.\nStanoje Stanojević je svoju povijest završio optimističkim peanom narodnoj snazi: „Bilans kuturnog i nacionalnog života ipak je u glavnom dosta povoljan. Velika nacionalna pitanja su na dnevnom redu. Prosvećenost i svest o zajednici prodire u sve šire slojeve“ (335). Više od stotinu godina kasnije, Antić i Kecmanović nisu tako optimistički raspoloženi: „Zaduženost, nezaposlenost, korupcija i privredni kriminal predstavljaju glavne probleme sa kojim će se RS nositi u narednim godinama“. Težnja za članstvom u EU poljuljana je činjenicom da se EU „nalazi u dubokoj ekonomskoj i političkoj krizi, te pod očiglednim transatlantskim patronatom, a još od raspada SFRJ ne pokazuje nimalo senzibiliteta za interese RS i srpskog naroda. Zato dobra vijest iz EU u Republici Srpskoj ostaje u drugom planu u odnosu na patriotske teme“ (387-388). Ekmečićev naslov, Između klanja i oranja, često navedenog kod Antića i Kecmanovića, u usporedbi i nije pretjerano groteskna najava. | TBT\nPročitano 208 puta\tPosljednja izmjena dana: 18. Listopad, 2017.\nViše u ovoj kategoriji: « Tko štiti Horvatinčića?\tIGRE S AKCIZAMA: Radovi na autocesti će krenuti u izbornoj kampanji »


Dobojski Info - DOBOJ: Žena stradala u požaru nije obuhvaćena istragom o ubistvu njenih roditelja\nDOBOJ: Žena stradala u požaru nije obuhvaćena istragom o ubistvu njenih roditelja\nutorak, 13 februar 2018 17:49\nFOTO: Dobojski Info | DOBOJ: Žena stradala u požaru nije obuhvaćena istragom o ubistvu njenih roditelja\nPročitano 1790 puta\nDoboj, Okružno tužilaštvo Doboj, tužilaštvo BiH,\nŽena čiji su inicijali E.B. /57/ iz Doboja, koja je smrtno stradala u požaru u porodičnoj kući, nije bila obuhvaćena istragom koja se vodi zbog ubistva njenih roditelja i najbližih srodnika u septembru 1993. godine u Gornjim Šušnjarima, saopšteno je iz dobojskog Okružnog tužilaštva.\nU Tužilaštvu navode da vode istragu protiv nepoznatog izvršioca ili više njih zbog ratnog zločina protiv više članova porodice Bešlagić koji su ubijeni iz vatrenog oružja 15. septembra 1993. godine u mjestu Gornji Šušnjari.\n"U ovom predmetu preduzimaju se određene mjere radi okončanja istrage i identifikovanja počinioca ili počinilaca ratnog zločina, ali nastradala E.B. nije bila uključena u istragu koja se vodi zbog ubistva njenih roditelja i najbližih srodnika", saopšteno je iz ovog tužilaštva.\nZa provjeru ovih informacija dobojsko Tužilaštvo upućuje na Tužilaštvo BiH koje je nadležno za procesuiranje ratnih zločina.\nIz dobojskog Okružnog tužilaštva navode da je obavljen uviđaj na licu mjesta i naređena obdukcija tijela E.B. radi utvrđivanja uzroka smrti, a preduzimaju se i druge radnje s ciljem rasvjetljavanja okolnosti koje su dovele do smrti.\n"Nakon dostavljanja izvještaja policije o preduzetim mjerama i rezultatima obdukcije odlučiće se o daljem toku postupka", navodi se u saopštenju.\nPolicijska uprava Doboj danas je saopštila da je požar u kući vlasništvo E.B. iz Doboja, u kojem je ona smrtno stradala, najvjerovatnije izbio zbog ljudskog nemara prilikom upotrebe lako zapaljivih gasova i tečnosti za zagrijavanje prostorije.\nPolicijskoj stanici Doboj jedan juče u 00.55 časova prijavljeno je da je u Ulici Gornji Šušnjari, u Doboju, izbio požar na kući u vlasništvu E.B. i da je u kući koja je potpuno izgorjela pronađeno ugljenisano ljudsko tijelo.\nPortal "Faktor" danas je objavio da porodica 57-godišnje Edine Bešlagić, stradale u požaru u porodičnoj kući u Doboju, vjeruje da je ona ubijena.\nPrema istom izvoru, Edina Bešlagić trebalo je da bude svjedok u sudskom procesu o ubistvu njenih roditelja i bližih članova porodice u ljeto 1992. godine, a ročište u ovom predmetu pred Okružnim sudom u Doboju biće održano u martu.\nViše iz ove kategorije « DOBOJ: Do kredita lažnim podacima o imovinskom stanju DOBOJ: Za 48 sati radar upecao 1.914 vozila »


Dodik i Lukač posjetili ranjene policajce | Zvornik Danas\non: 29. априла 2015 In: Crna hronika, naslovna, VIJESTI, Zvornik\nZVORNIK – Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik i ministar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač posjetili su danas policajce Željka Gajića i Stevu Milovanovića, koji su ranjeni u terorističkom napada na policijsku stanicu 27. aprila.\n„Došao sam da obiđem policajce i iskažem žaljenje, jer su stradali nevini ljudi. Nažalost, Dragan /Đurić/ nije preživio napad, jer nije ni imao priliku da se brani. Nadam se da će povrijeđeni policajci imati uspješan oporavak i da će, kada se steknu uslovi i potpuno se oporave, vratiti se na posao“, rekao je Dodik novinarima nakon posjete ranjenim policajcima koji su na liječenju u Opštoj bolnici u Zvorniku.\nPredsjednik Srpske je naglasio da se danas veoma teško boriti protiv terorizma, koji je zasnovan na vjerskom fanatizmu.\nOn je rekao da će Republika Srpska iz ovoga sigurno izaći organizovanija, poručivši da svi građani Srpske moraju biti sigurni da je situacija mirna i potpuno pod kontrolom.\n„Uložićemo dodatni napor da identifikujemo sve one koji su bili umiješani u ovaj teroristički čin. Republika Srpska ima pravo da se brani i, s tim u vezi, biće učinjeno sve da se odbranimo. Izgradićemo bezbjednosne strukture koje će moći preduprijediti ovakve događaje“, poručio je predjesjednik Republike Srpske.


Iskrena poruka Marka Dmitrovića: U Luksemburgu počinje priprema za BARAŽ | Fudbal\nIskrena poruka Marka Dmitrovića: U Luksemburgu počinje priprema za BARAŽ | Mondo Portal\n28. januar, 01:03\nIskrena poruka Marka Dmitrovića: U Luksemburgu počinje priprema za BARAŽ 12 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n09.09.2019. / 11:07 11:16\nIzvor MONDO/Tanjug 09.09.2019. / 11:07 11:16\nGolman fudbalske reprezentacije Srbije Marko Dmitrović, pred meč kvalifikacija za EURO 2020 rekao je da u Luksemburgu počinje priprema za baraž.\nSrbija je prethodno doživela poraz od Portugalaca i posle pet utakmica u kvalifikacionoj grupi "B" ima svega četiri boda, dok su ispred nas upravo šampioni Evrope i Ukrajina, isti učinak ima i Luksemburg, tako da je sve jasnije da ćemo do mesta na EP probati da dođemo kroz baraž.\nProtiv Luksemburga bez Luke Jovića, ali i BEZ DUŠANA TADIĆA\nSrbija BEZ Luke Jovića u Luksemburgu: Opet je povređen, samo "Mitar" zdrav\nMitrović ušao na TOP10 listu strelaca u istoriji Srbije: Kao Peđa i Bora!\n"Očekujemo tešku utakmicu koja dolazi posle Portugala. Spremamo se za svaku narednu utakmicu kao za neku novu priču. Treba da budemo realni, šanse za plasman na Evropsko prvenstvo su svede na minimum kroz ovu kvalifikacionu grupu. Idemo na pobedu i na neki način ovo može da nam posluži kako priprema za ono što nas čeka u martu", rekao je Dmitrović novinarima pred polazak u Luksemburg.\nOn je dodao da je se teško psihički prebaciti na ovu utakmicu posle novog poraza.\n"Teško je, jer smo imali velika očekivanja u subotu. Teško je zbog načina na koji smo izgubili pred našim navijačima. To su stvari koje se dešavaju u sportu. Zaboravljen je Portugal, analiziraćemo sve što se desilo i pokušaćemo da pobedimo sutra", rekao je on i osvrnuo se na lošu komunikaciju na terenu na meču protiv Portugalaca.\nMarko Dimitrović: Teško je vratiti se psihološki posle Portugala\n"Nije naivna ekipa, posebno kada igra kod kuće. Nekome će da otkinu bodove, nadam se da to neće biti nama. Analiziraćemo ih, nismo mogli ranije, jer smo bili fokusirani na prethodnu utakmicu. Realno smo kvalitetnija ekipa od njih i to samo treba da pokažemo. Siguran sam da možemo da osvojimo tri boda".\n"Delovalo je tako, ali mi se poznajemo dugo. Malo je bilo otežano, jer je novi selektor nekoliko dana sa nama. Nije isto kada je tu nekoliko dana ili kada je kao selektor Portugal tu godinama. Svakom narednom utakmicom bićemo bolji. Imamo imao još tri utakmice do kraja grupne faze i siguran sam da ćemo igrati sve bolje i bolje. Ovo može da bude neka vrsta priprema za baraž u mart. Tri utakmice će biti dovoljne da se uigramo i da sprovedemo ideje koje je selektor zamislio. Verujem da ćemo u martu da slavimo plasamn na EP".\n"Matematički još nismo ispali, ali treba biti realan. Portugal i Ukrajina su mnogo kvalitetnije ekipe i stvarno treba da se desi neko mini čudo da bismo se plasirali kroz grupu. Od svih ekipa koje su sada u baražu mi smo objektivno kvalitetniji, ali samo treba da se maksimalno spremimo za njih", zaključio je Dmitrović.\nMeč između Luksemburga i Srbije igra se u utorak od 20.45.\nmarko dmitrović fss kvalifikacije EURO 2020 reprezentacija srbije\nvidim neki hoce\n10.09.2019. / 03:32\nrupetinu Stojkovica ponovo na golu. Zar zaista postoje razlike izmedju ovog Dmitrovica i njega!???E pa ne zna se ko je gori,a isto tako drugih i boljih nemamo. Tako da gledacemo mi ovog jos. A samo cu ti reci Marko,videvsi ko su nam rivali u tom barazu,ako vi niste u stanju da te takve ekipe sve pobedite,onda kolektivno da se maknete i da vas vise ne vidimo ni na mapi fudbalskoj! Posto smo u stanju da dobijemo samo ekipe u rangu Azerbejdzana,Luksemburga,ove ekipe poput Finske i ostalih bi trb biti uspesan zadatak. Na vama je da pokazete...\n09.09.2019. / 17:23\nOvaj će da brani i tamo??? Eee Srbijo\n09.09.2019. / 16:47\nVratiti Stojkovica pod hitno u reprezentaciju, ovaj primo devet golova u dve utakmice!


Cimet - prirodni lek za čak 16 bolesti! - Lifestyle - Zdravlje - Vesti - Svet Plus\nCimet - prirodni lek za čak 16 bolesti!\nCimet je jedan od najstarijih začina, i mnogi ga smatraju zlata vrednim, jer veoma blagotvorno deluje na organizam, a mnoge kulture ga koriste i kao lek u medicinske svrhe. Otkrivamo vam čak 16 zdravstvenih problema koje možete rešiti cimetom.\n22:30 7. NOV 2017.


ВУЧИЋ СЕ ОБРАТИО НАЦИЈИ ПОСЛЕ ЦЕЛОДНЕВНОГ САСТАНКА У БЕРЛИНУ: Ништа се није десило, рекао сам им да Србија неће признати Косово и да ће бранити Републику Српску!\nDaj da neko skine ovog jadu od precednika da ga nase oci vise ne vide, tog Semsu\nMalo konkretnog: "U Berlinu objavljen nacrt deklaracije koja treba da bude usvojena na sastanku šefova država i vlada, a u kojoj Srbija i "Kosovo" pristaju da ubrzaju napore na implementaciji postojećih sporazuma i da se ponovo uključe u dijalog"\nLepo ti je rekao, da su samo razgovarali i ništa nisu deklarisali!Ašto se tiće njhovih nacrta, oni su jih stalno pravili, ali je to za sada više spisak želja!\nHajde ne lazi vise majke ti:))) Merkel i Makron te nisu zvali na piknik.\nLazovcina !!! A sta je sa deklaracijom koju je potpisao u Berlinu. Svaki put im daje nesto kao da mu je to dedovina. Krsis Ustav RS i ponasas se kao da si faraon. Vec odavno si zasluzio robiju izdajnice i mafijasu!!!\nSto je ovaj u opste i isao, da se osmehuje ili brani interese Srbije i njenog naroda. Kakva je ovo jajara, mesto da napada Albanski otpad, on se ribousto smehulji. Mozda je to taktika za duzi zivot njega ali Srbije ne.\nKakve su izjave drugih učesnika posle samita u Berlinu? Hašim Tači izjavio je da je sastanak bio "izuzetno težak" i da je završen bez konkretnog rezultata. Novinarima u Berlinu on je rekao da je zajednički zaključak učesnika samita da zamrznuti konflikt između Beograda i Prištine treba da se prevaziđe. "Jedina opcija je dijalog. Pozicija Kosova je jasna, neće biti uslovljavanja dijaloga" ustvrdio je Tači. Sad kaže da "Neće biti uslovljavanja dijaloga", a treba se setiti da njegov premijer Haradinaj neposredno pre ovog sastanka tražio je najpre priznanje Kosova od strane Srbije da bi posle toga povukao takse 100%.\nTakodje Tači je ntokom samita izjavio da je pomirenje u regionu nemoguće dok Srbija i Bosna i Hercegovina ne priznaju nezavisnost tzv. Kosova.


Ne zaboravite da „osvežite“ komplet prve pomoći – Ozon Media\nSremska Mitrovica – Ukoliko ste komplet prve pomoći za vaše vozilo kupili onda kada je zakon to naložio, vreme je da proverite rok trajanja pojedinih predmeta koji se u njemu nalaze.\nOd 11. decembra 2009. godine u Republici Srbiji na snazi je aktuelni Zakon i bezbednosti saobraćaja koji pored svega ostalog obevezuje vozače da u svom vozilu poseduju komplet prve pomoći sa precizno definisanim sadržajem.\nKako je rok trajanja pojedinih gaza, zavoja i kompresa 5 godina, može da se desi da je rok trajanja nekih od komponenti u kompletu prve pomoći u vašem vozili pri isteku ili je već istekao. Da ih sve zamenite ukupno će vas koštati oko 1.200 dinara.\nU objektima Apoteka „Sremska Mitrovica“ cena sterilne gaze od pola metra je 63,65 para dok je ona od metra 87,41 dinara. Sterilna kompresa košta 20,16 dinara po komadu, kaliko zavoj (8cm x 5m) 51,55 dinara, dok kaliko zavoj većih dimenzija (10cm x 5m) košta 60 dinara. Adhezivni zavojni materijal je 128,30 dinara po komadu, a flaster na kalemu košta 145,54 dinara. Da bi se kupili i zamenili elementi kompleta prve pomoći kojima ističe rok upotrebe, potrebno je izdvojiti oko 1.200 dinara.\nVozači mogu da koriste komplete prve pomoći sedam proizvođača čiji proizvodi zadovoljavaju standarde, a to su „Karan Co.“, „Galenika“, „MBS Tehno d.o.o.“, „Mediteks A.D.“, „Tosama d.d.“, „Evropa lek d.o.o.“ i „Altios.d.o.o“. Postoje dve vrste prve pomoći, tip A za motocikle i tip B za automobile, koji sadrži 18 komponenti. Za ove kompleta treba izdvojiti od 2.300 do 3.500 dinara. Ukoliko nema odgovarajući komplet za prvu pomoć vozač će morati da plati kaznu od 5.000 dinara, plus 5.000 dinara za vlasnika automobila, ako on nije upravljao vozilom . Za firme su kazne znatno veće i kreću se od 60.000 do čak 600.000 dinara.\nSvaki komplet prve pomoći ima rok trajanja od pet godina. To važi i za „fabričke“ komplete prve pomoći, koje vozači dobijaju uz automobil, iako na njima piše da je rok trajanja neograničen.\nCrni bilans: 50 samoubistava u Sremu u protekloj godini\n06.05.2014. Ozon Komentari su isključeni na Počelo predavanje zahteva za podsticaje\nTuča ispred diskoteke Kristal\n04.02.2013. Ozon Komentari su isključeni na Tuča ispred diskoteke Kristal\nObnova kapele u Mačvanskoj Mitrovici\n12.09.2020. Ozon Komentari su isključeni na Obnova kapele u Mačvanskoj Mitrovici


Zaboravite na žuljeve i neudobne štikle: Kako da uvek znate da li vam cipele odgovaraju!\n30.08.2017. - 13:42h 21:10h Autor: srbijadanas.rs\nKoliko god bismo volele da se osećamo kao Viktorija Bekam i da samouvereno šetamo od jutra do večeri u cipelama na štiklu od 15cm, i završamo sve obaveze uzdignute glave, to jednostavno nije realno u životu!\nDa biste rešili svoj životni problem prilikom izbora cipela, otkrivamo vam prost način kako da za samo 2 sekunde zaključite da li vam cipele odgovaraju.\nSledeća situacija vam je vrlo verovatno poznata:\nNakon duge potrage konačno ste pronašli one prave. Divne su, nisu skupe i čini vam se da su preudobne. Kupili ste ih i jedva čekate priliku da ih obujete. Međutim, sledi neprijatno iznenađenje. Toliko su vas nažuljale da naredni dan niste mogli da hodate čak ni u svojim najudobnijim patikama.\nVerovatno se pitate kako se ovo desilo s obzirom na to da su u prodavnici bile tako savršene. Ako želite da vam se ovakva greška više ne ponovi, potrebno je da uradite samo jednu stvar - da izmerite udaljenost od stopala od pete.\nKod idealnih cipela udaljenost između đona i pete bi trebalo da iznosi tri centimetara i više. Zapravo, važi pravilo - Što je udaljenost veća, to je cipela udobnija, odnosno što je udaljenost manja, to će težina stopala biti prebačena na prste. Od udaljenosti zavisi koliki će nagib cipela biti, a samim tim i kako će uticati na vaše noge.\nОбјава коју дели Jimmy Choo (@jimmychoo) дана 14. Авг 2017. у 8:56 PDT\nОбјава коју дели Jimmy Choo (@jimmychoo) дана 16. Јул 2017. у 3:55 PDT\nОбјава коју дели Jimmy Choo (@jimmychoo) дана 15. Јун 2017. у 9:12 PDT


PRAVIMO SMOTRU SPORTA I DRUŽENJA NA BAZENU - Užice Oglasna Tabla\nPRAVIMO SMOTRU SPORTA I DRUŽENJA NA BAZENU\nавгуст 11, 2016 септембар 13, 2016 0250\nSportski savez Užice, JP „Veliki park“ i Lokalna kancelarija za mlade, organizuju na Gradskom bazenu Užice u utorak, 16. avgusta 2016. godine „SPORTSKI DAN NA BAZENU“. Pitali smo generalnog sekretara Sportskog saveza Užice, Dragišu Kuzmanovića, odkud ideja da organizujete Sportski dan na bazenu i kako je to sve zamišljeno?\n– Užice je jedan od retkih gradova u Srbiji i u regionu, koji se može pohvaliti izvanrednom infrastrukturom u oblasti sporta. Nov fudbalski i atletski stadion, funkcionalna sportska dvorana, novoizgrađen zatvoren bazen, sportski tereni , gradska plaža i veliki park. Značajan deo iz oblasti infrastrukture obuhvaćen je i u Programu razvoja sporta Grada Užica 2015-2018 . Želimo da Užice u budućnosti bude organizator velikih takmičenja i centar za pripremu sportista. Reprenzentativci Srbije u vateroplu i atletici, nekoliko godina u nazad koriste naše objekte za pripremu pred najvažnija međunarodna takmičenja. U prethodno pomenutom programu razvoja sporta prioritetne oblasti su školski i rekreativni sport. Organizacijom Sportskog dana na bazenu radimo na razvoju obe prioritetne oblasti. Veliki broj dece školskog uzrasta i rekretativaca takmičiće se tog dana na bazenu.\nLeto na Đetinji je manifestacija koju Sportski savez Užice i JP Veliki park organizuju već 15 godina. Nažalost zbog česte neispravnosti vode, nismo u mogućnosti da organizujemo takmičenja „u vodi“ već tokom leta u okviru Leta na Đetinji organizujemo turnire u malom fudbalu, odbojci na pesku, tenisu, pikadu,otvoreno prvenstvo grada u šahu, vožnju biciklom do Vrutaka i nazad. Iz tog razloga odlučili smo da deo takmičenja održimo na Gradskom bazenu.\nTakmičenja će se održati 16. avgusta i to Plivački maraton u muškoj i ženskoj konkurenciji, ukupno 6 trka, baby trka-predškolaca, Igre bez granica, turnir u vaterpolu, stonom tenisu, pikadu i bilijaru. Sve u svemu to će biti smotra sporta i druženja. Očekujemo da će ovo preći u tradiciju i da ćemo Sportski dan na bazenu organizovati nekoliko puta godišnje.\nSva takmičnja su otvorenog tipa i svi građani mogu da se prijave u Sportski savez Užice ( telefon: 3517 904) ili prijavom na email: ssue@mts.rs Pravo učešća imaju svi zainteresovani građani.\nMLADI POKAZALI KAKO SE VOLI (STARI) GRAD\nPOČELA IZGRADNJA PLATFORME-LIFTA NA STAROM ŽELEZNIČKOM MOSTU


Postoji velika verovatnosća da grobnica egipatskog kralja Tutankamona sadrži prolaz u tajne odaje, gde bi mogla da bude sahranjena kraljica Nefertiti, saopštili su stručnjaci, a ovi podaci biće poslati u Japan na analizu.\nGrobnica egipatske kraljice Nefertiti misterija koju pokušavaju da dokuče arheolozi širom sveta\nNefertiti, za koju se veruje da je Tutankamonova maćeha, preminula je u 14. veku pre nove ere i pronalaženje njene grobnice predstavljalo bi najveće arheološko otkriće u Egiptu u ovom veku, naveo je Rojters.\nBritanski egiptolog Nikolas Rivs najavio je planove za dalju analizu na konferenciji za novinare sa egipatskim ministrom za antikvitete Mamduhom al-Damatijem, koji je rekao da postoji "90 odsto šanse da se nešto nalazi iza zidova" Tutankamonove grobnice.\nRivs je u oktobru izjavio da veruje da u Tutankamonovom mauzoleju izvorno položeno telo Nefertiti, koje se već 3.000 godina nalazi iza dela zida grobnice.\nTutankamon, dečak kralj, preminuo je oko 1323 godine pre nove ere.\nNjegovu grobnicu, sa čuvenom zlatnom posmrtnom maskom pronašao je u Dolini kraljeva, drugi britanski egiptolog Hauard Karter.\nStručnjaci su dugo pokušavali da dokuče zašto je njegova grobnica manja od grobnica drugih faraona i zašto je njen oblik više u skladu sa grobnicama egipatskih kraljica tog vremena.\nZa Nefertiti se dugo vremena verovalo da je preminula tokom vladavine svog supruga i da je sahranjena u Amarni, gde je pronađena njena bista.\nNedavno, brojni stručnjaci, uključujući i Rivsa, izneli su hipotezu da je ona nadživela Ahenatena, ali je promenila ime i možda kratko vladala Egiptom, navela je britanska agencija.\n« Najbogatiji Švajcarci sve bogatiji Kako su zmije izgubile noge? »


Android revija » LG će podeliti 4.000 G4 smart telefona! LG će podeliti 4.000 G4 smart telefona! – Android revija\n„Korisnici su naši najveći obožavatelji i mislimo da će ovo biti izuzetno uzbudljiv i jedinstven način da naš najvažniji ovogodišnji mobilni uređaj približimo javnosti”, rekao je Džuno Čo (Juno Cho), predsednik i generalni direktor kompanije LG Electronics Mobile Communications. „Uspeh LG G4 smart telefona stavili smo u ruke naših korisnika, jer verujemo da će oni najbolje dati sud o korisničkom iskustvu koje ovaj uređaj pruža.”\nLG će podeliti 4.000 G4 smart telefona! was last modified: April 9th, 2015 by Goran Aničić\nLGLG G4LG Srbija


Milos Potic, аутор са www.kamenica.org.rs - Страница 3 од 9\nUdruženje Kamenica predstavilo dva referentna projekta na konferenciji “Nacionalni dijalog za zapošljavanje mladih-novi pristupi, novi izazovi”\nSaturday November 4th, 2017 VESTIMilos Potic\nFacebookGoogle+TwitterPinterestVKTumblremailPrva poljoprivedna socijalno odgovorna kooperativa i Praktična akademija izazvale su veliku pažnju kako stručne tako i šire javnosti na konferenciji. Tokom panela „Novi modeli zapopšljavanja mladih: šta funkcioniše i kako?“ Maja StojiljkovićRead More…\nODRŽAN JE PRVI SEMINAR SPELEO FOTOGRAFIJE U SRBIJI\nTuesday October 24th, 2017 VESTIMilos Potic\nFacebookGoogle+TwitterPinterestVKTumblremailU cilju promocije izuzetne prirode i ukupnih razvojnih potencijala našeg kraja, Udruženje Kamenica je prihvatilo ponudu partnera iz Speleološke sekcije planinarskog kluba Železničar za organizaciju “Seminara speleo fotografije” u kampu Kamenički vis.Read More…\nBLOG O PRAKTIČNOJ AKADEMIJI\nSaturday September 30th, 2017 VESTIMilos Potic\nFacebookGoogle+TwitterPinterestVKTumblremailTim za Socijalno Uključivanje i Smanjenje Siromaštva Vlade RS posetio je prošlog leta naš kamp i učesnike projekta Praktična akademija. Utisci su sjajni. Izjave učesnika možete pročitati na (link) gde možete ostavitiRead More…\nPoslovno okruženje i sertifikacija proizvodnje\nTuesday September 26th, 2017 VESTIMilos Potic\nFacebookGoogle+TwitterPinterestVKTumblremailZahvaljujući partnerima iz Help-a, u okviru GIZ YEP projekta Podrške zapošljavanju mladih, tokom vikenda smo realizovali edukaciju dela naših budućih menadžera i kooperanata naše zadruge. Edukaciju smo započeli opisom poslovnog okruženja iRead More…\nKo smo? Šta smo? Gde idemo?\nFacebookGoogle+TwitterPinterestVKTumblremailOvo su samo neka od pitanja na koja su odgovore tražili naši volonteri – budući menadžeri i kooperanti naše zadruge. U potrazi za identitetom i budućom porukom zadruge, otišli smo do DraganeRead More…\nWednesday September 13th, 2017 VESTIMilos Potic\nFacebookGoogle+TwitterPinterestVKTumblremailEdukacija mladih za pokretanje sopstvenog posla pod pokroviteljstvom Erste banke realizovana je u okviru 3 omladinska kampa sa 43 učesnika. Cilj edukacije je razvoj preduzetničkog duha među mladima, upoznavanje sa mogućnostima preduzetništva,Read More…\nPočeo je omladinski kamp u okviru projekta Youth riders\nFriday September 1st, 2017 VESTIMilos Potic\nFacebookGoogle+TwitterPinterestVKTumblremailPrekogranična saradnja mladih u okviru projekta Youth riders doživela je svoju kulminaciju realizacijom prekograničnog kampa za 40 mladih iz pograničnih regija Srbije i Bugarske. Mladi prolaze kroz različite edukacije u prijatnom okruženjuRead More…\nZavršni peti kamp u okviru projekta “Fer plej Pantelej”\nThursday August 31st, 2017 VESTIMilos Potic\nFacebookGoogle+TwitterPinterestVKTumblremailU periodu od 27. avgusta do 30. avgusta održan je i 5. kamp u okviru projekta ” Fer plej Pantelej”. Pomoćnik ministra za omladinu i sport Snežana Klašnja i predsednik Gradske opštineRead More…


DIRLJIVO! Emotivno pismo Serene Vilijams nerođenoj bebi: Budućem broju jedan... | Sport | Kurir\nDIRLJIVO! Emotivno pismo Serene Vilijams nerođenoj bebi: Budućem broju jedan...\nTenis 24.04.2017. 16:16h 24.05.2017. 06:30h\nPrva teniserka sveta Amerikanka Serena Vilijams koja je uzela pauzu zbog trudničkog bolovanja, napisala je emotivnu poruku svojoj nerođenoj bebi.\n"Moja najdraža bebo, dala si mi snagu koju nisam ni znala da posedujem. Naučila si me pravom značenju reči vedrina i mir. Ne mogu da dočekam da te upoznam. Ne mogu da dočekam da se pojaviš u teniskoj loži sledeće godine. Ali najbitnije, tako mi je drago da podelim to što sam prva na svetu sa tobom... još jednom danas.\nOd najstarijeg broja jedan - najmlađem broju jedan...tvoja mama!", stoji u poruci Serene Vilijams upućenoj svom nasledniku.\nSerena je u 21. nedelji trudnoće i trebalo bi da se porodi krajem leta.


Predsjedavajući Vijeća ministara Adnan Terzić primio je danas 21. 04. 2003. godine Amru Hadžimuhamedović, predsjedavajuću Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika i Dubravka Lovrenovića, člana Komisije.<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nČlanovi Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika prezentirali su Predsjedavajućem Vijeća ministara:


DETALJI PUCNJAVE U BLOKOVIMA: Evo šta je Dragoslav rekao Teodori pre nego što ju je UPUCAO U GRUDI I RAME | Najnovije vesti - Srbija danas\n12.06.2019. • 09:41 Srbija Danas/Kurir\nKada je devojka odbila, on je izvadio pištolj i opalio, iako je njihova beba bila u kolicima sa njima.\nVEZA SA ČUMETOM I IZNUDE! Mladić koji je IZREŠETAO ŽENU u Blokovima sin POZNATOG SURČINCA (FOTO)\nIZREŠETAO JE PRED BEBOM! Detalji pucnjave u blokovima: Njena majka SVE VIDELA, otac ZANEMEO (FOTO)\n- Teodora i Dragoslav su se sreli na parkingu ipsred zgrade. On je parkirao auto u Ivana Ribara, prišao je Teodori i neko vreme su mirno razgovarali i šetali sa detetom. Čili smo kada je Dragoslav rekao: "Teodora ljubavi, ajmo do tržnog centra da ti kupim nešto". Međutim, ona je odbila i tada su počeli da se raspravljaju. Postali su bučni, vikali su... U jednom trenutku mladić je izvukao pištolj. Videvši oružje, Teodora je ostavila kolica i uspela da se odmakne četiri metra. Tada su se čuli pucnji - kaže neimenovani očevidac.\n- Počela je da vrišti, a tuda su prolazila dvojica policajaca. Jedan je odmah krenuo za naoružanim Dragoslavom, koji je unezvereno trčao preko livade i posle 200 metara je pucao sebi u glavu. Drugi policajac je prišao krvavoj Teodori, podvezao joj ranu majicom koju je neki momak skinuo.\nKUPIO REVOLVER DA BI UBIO SUPRUGU? Detalji krvave drame na Novom Beogradu: Izrešetao ženu dok je šetala sa bebom\nLekari se bore za život Dragoslava i njegove žene Teodore, u koju je pucao pred bebom: Novi detalji lede krv u žilama!\nPreokret u pucnjavi u blokovima: Žena ipak živa, bračni par prebačen na reanimaciju! Zločin gledala i deca\n- Kroz plač je rekla kako se zove i da joj roditelji žive u blizini. Rekla je da zovu njenu mamu da dođe po bebu. Policajac ju je pitao ko je pucao na nju, a ona je rekla: "Moj muž, razvodimo se, već neko vreme nismo zajedno". Onda je počela da jauče i žali se da je boli - kaže očevidac.\nSrpkinji koju je BRUTALNO PREMLATIO Turčin sada stižu STRAVIČNE PRETNJE: "Nema šta da izgubi, ZAGORČAĆE MI ŽIVOT"\n- Bio je grub prema Teodori i nasilje je trpela godinama. Stalno je ponavljala da ga se plaši, ali se sve donedavno bojala da ga prijavi. Pre izvesnog vremena je to učinila i vratila se kod roditelja. Svi smo se pribojavali da bi ovako nešto moglo da se desi - rekla je drugarica.\nJovanović nije ranije osuđivan, imao je samo saobraćajne prekršaje. Njegov otac, sa druge strane, od ranije je poznat policiji, kao blizak s vođom surčinskog klana Ljubišom Buhom Čumetom.\nDragoslav Jovanović Teodora Jovanović Pokušaj ubistva Ubistvo Novi Beograd napad pucnjava\nKum mu je Darko Šarić, na svadbi mu pevala Severina, a Zemuncima je nabavljao kokain: Evo ko je balkanski Eskobar Safet Kalić (VIDEO)\nPOGLEDAJTE EKSKLUZIVNI SNIMAK UDESA MAŠE TERZIĆ: Golf preleće sve i udara njen auto!(VIDEO)\nDetelji razgovora Irineja i Vučića: "Razgovori o KiM su neizvesni, stanje je vrlo teško"\nPOLAKO PADAJU MASKE U VILI! "Ona gleda samo MATERIJALNU korist": Ukućani žestoko opleli po Sari!


Njemačka povisila prognozu privrednog rasta |\nNjemačka povisila prognozu privrednog rasta\n2013-10-29 | Filed underEkonomija | Posted by admin\nNjemačka vlada povisila je prognozu privrednog rasta u 2014. na 1,7 posto, navodeći kao razlog solidan rast izvoza.\nU aprilskim prognozama vlada je procijenila rast u idućoj godini na nešto sporijih 1,6 posto.\nBerlin je istodobno potvrdio važeću prognozu za ovu godinu od 0,5 posto.\nU njemačkoj vladi očekuju da će se izvoz, tradicionalno glavno uporište najveće evropske privrede, oporaviti u idućoj godini, uz stopu rasta od 3,8 posto. U 2013. trebao bi gotovo stagnirati, uz mršavu stopu rasta od samo 0,3 posto.\nBrži privredni rast dodatno će, po procjeni vlade, poduprijeti ionako robustno tržište rada pa bi broj zaposlenih u 2014. trebao porasti na 42 miliona, s ovogodišnjih 41,8 miliona.\nBez posla bi trebalo biti oko 2,9 miliona njemačkih građana.\nPosted by admin on 2013-10-29. Filed under Ekonomija. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


NI CRVENI NIJE POKVARIO SLAVLJE DONALDU: Čast je igrati u Crvenoj zvezdi! - Informer\nHolanđanin Mičel Donald će pobedu protiv Partizana pamtiti i po tome što je postao rekorder kluba s "Marakane"\nZamenik kapitena Zvezde pretekao je Kadua Mendeša i postao je stranac sa najviše utakmica u crveno-belom dresu - 105.\nRaspoloženje Donaldu nije mogao da pokvari ni crveni karton koji je dobio u nadoknadi vremena posle sukoba sa Sejdubom Sumom.\n- Sjajno! Zaslužena pobeda i poseban momenat za mene. Prvo sam bio prvi stranac kapiten, a sada sam i stranac sa najviše mečeva u istoriji. Čast je igrati u Crvenoj zvezdi, a još veća ako možeš da oboriš rekorde kao što je ovaj. Veoma sam srećan - istakao je Donald posle utakmice, prenosi Mozzartsport.\nOn se potom osvnuo i na incident na kraju utakmice, posle kojeg je isključen.\n- Da budemo načisto, nije dobro to što sam uradio na kraju. Emocije su bile prisutne sa obe strane, ali ne menja to naše slavlje. Kažem, nekad vas ponesu emocije, ali je važno da takve stvari ne poremete atmosferu u ekipi. A ona je sjajna - zaključio je Holanđanin.\nMičel Donald FK Crvena zvezda večiti derbi Fudbal\nVELIKI PREOKRET ARSENALA! "Topovi" izrešetali Lester\n19:06 C. zvezda 0


Raspad SAD počinje 21.decembra 2012 | حم\nRaspad SAD počinje 21.decembra 2012\nSAD se suočavaju s prijetnjom raspada. Čak je poznat i tačan datum kada taj proces može da otpočne. I u tome nema nikakve mistike.\nOsnova za izvođenje ovakvih zaključaka leži isključivo u finansijsko-ekonomskim razlozima i imovini elita Sjeverne Amerike. Upravo zato, Nemačka i Švajcarska mogu da zatraže od SAD povratak zlata, a čitav finansijski svjet se nalazi u predvečerju odbacivanja dolarske gotovine. Upravo su zato SAD otpočele dugoročnu destabilizaciju čitavog Bliskog Istoka i Magriba. Upravo se zato u SAD grade koncentracioni logori i prave rezerve plastičnih kovčega – kako bi se skrenula pažnja sa jednog veoma važnog događaja, koji će, moguće je, likvidirati SAD kao pojavu savremene geopolitičke karte sveta.Stvar je u tome, kako piše Igor Ignatčenko u svom članku „Borba bliskoistočnih centara moći“, što „21. decembra 2012. godine ističe 99. godišnji ugovor Sistema federalnih rezervi (FED – Federal Reserve District) o iznajmljivanju mašina za štampanje novca, koje im je kongres SAD dao 1913. godine.\nKako bi produžili zakup 21. decembra 2012. godine, Federalnim rezervama neće biti neophodna samo većina glasova u Senatu i Predstavničkom domu, već i tri četvrtine glasova zakonodavaca svake od 50 država. Nije tajna da to neće biti nimalo lako, s obzirom na kolosalan dug i obezvređenost dolara, koji nema zlatnu podlogu. Zlatni certifikati, koje plaćaju Federalne rezerve za štampanje dolara, podliježu otplati samo zlatom. No, zlata u Federalnim rezervama odavno nema.\nNije čudno, dakle, što je kalendar Maja postavljen na 21. decembar 2012. godine. Financijski krah američkog dolara obavezno će dovesti do političke krize, i, kako bi se izašlo iz nje, vlada SAD biće spremna da pribjegne otpočinjanju rata, ili, kao minimum, potpunoj destabilizaciji, za koju nije nužno ništa posebno ni raditi. Potrebno je samo korigovati rokove koji podvlače – 21. decembar 2012.“\nDa se podsjetimo vezano za koncentracione logore u SAD: http://www.ha-mim.net/News-detail/pripreme-za-nesto-veliko-na-ocigled-cijelog-svijeta/


MHP A PORSCHE COMPANY povjerio kompaniji LANACO status partnera za razvoj IT rješenja - LANACO\nOd LANACO | Vijesti | 0 komentara | 16 Maja, 2019 | 9\nNjemačka kompanija MHP A PORSCHE COMPANY danas je u prostorijama LANACO Tehnološkog centra potpisala Ugovor o partnerstvu sa našom kompanijom.\nPotpisivanje Ugovora o partnerstvu predstavlja veliki događaj kako za našu kompaniju, tako i za privredu naše zemlje, s obzirom da je MHP A Porsche Company vodeća kompanija u oblasti menadžmenta i IT konsaltinga. Saradnja sa kompanijom MHP predstavlja referentnu tačku u domenu međunarodnog poslovanja i od velikog je značaja za osnaživanje domaće IT industrije. Potpisivanjem Ugovora o partnerstvu šalje se jasna poruka potencijalnim stranim investitorima da se isplati ulagati u domaće tržište, te sa tog aspekta ima poseban značaj za privredne perspektive ovih prostora.\nNa ceremoniji prisutnima su se obratili Bernd-Otto Hörmann, CEO MHP kompanije i Dragan Ninić, menadžer sektora za razvoj poslovanja naše kompanije.\n„Izuzetno smo počastvovani odlukom kompanije MHP, dijelom Porsche grupe, da sa našom kompanijom uspostavi saradnju najvišeg nivoa partnerstva koja će biti realizovana kroz zajednički razvoj softverskih rješenja namijenjenih najpoznatijim brendovima globalne automobilske industrije. U ovom trenutku razmatramo projekte koji trebaju da donesu digitalni skok i izmjene današnjeg poimanje automobila, ali i čitave industrije. Ovo je velika razvojna šansa za nas i vjerujem da ćemo, kao i mnoge prethodne, uspješno iskoristiti i time dati svoj doprinos razvoju domaćeg tržišta, zapošljavanju mladih, ali i povećanju nivoa konkurentnosti domaće privrede. Želio bih i da se osvrnem na momenat potpisivanje ovog Ugovora prisjećajući se, da se i ikona Volkswagen brenda, čuveni automobil Golf, proizvodio na ovim prostorima. Ovo je na neki način digitalni nastavak te saradnje“, poručio je Dragan.\n„Kada smo prvi put došli u Banja Luku i posjetili kompaniju LANACO, oduševila nas je stručnost, znanje i izvrsnost sa kojom smo se susreli. Bilo nam je odmah jasno da mi sa ovom kompanijom moramo uspostaviti partnerstvo. MHP je kompanija koja polaže pažnju na dva segmenta vrijednost, a to su izvrsnost i partnerstvo. Obe ove vrijednosti su pomogle MHP da se izgradi, te smo upravo njih i prepoznali u toku pregovora i upoznavanja sa kompanijom LANACO. Danas su MHP i LANACO u mogućnosti da kreiraju novu vrijednost u automobilskoj industriji kroz rad na izazovnim projektima baziranih na najsavremenijim tehnologijama koje će biti globalno dostupne. Svakako, ovakva saradnja u domenu ima direktan uticaj na rast konkurentnosti domaće industrije i kreiranje jednog novog znanja najviše vrijednosti“, poručio je Bernd-Otto Hörmann, izvršni direktor kompanije MHP.


26. jula 2019. 2 min read\n„Pregovora mora da bude. I kad su strane u ratnom sukobu, mora da se sedne za pregovarački sto… Ko misli da je razgovarati loše i da je kompromis ružna reč… Ja mislim da je dobra vest. A oni koji bi želeli da vode zemlju na drugačiji način, ja im želim sve najbolje, ali moraju da dobiju podršku građana“, rekao je Vučić za televiziju „Prva“.\nUpitan da li je EU svesna svog poraza jer ne može da ubedi Prištinu da povuče takse, Vučić postavlja kontrapitanje — zašto bilo ko misli da je to poraz EU.\nVučić je rekao da iza pretnji njemu i njegovoj deci na Tviteru ne stoji psihička rastrojenost, već ostrašćenost i politička mržnja, zbog toga što Srbija napreduje.\n„Pogledao sam rekord komentara tako da nije reč o psihičkom rastrojstvu, već o političkoj mržnji. Kako neko može da mrzi kada uradite nešto dobro za zemlju. Neko nije mogao da trpi da imamo dobre vesti i da napredujemo“, rekao je.\nDodaje i da je reč o ostrašćenim ljudima, koji misle da imaju pravo i novinarima da drže pridike.\nTags: blokada Vučić pregovori takse\nPrevious Prištinski mediji: Tači namerno odlaže raspisivanje izbora\nNext Srbija ima podršku ruske vojske za izazove na Kosovu\n20. oktobra 2021., 00:25


Sombor Marketplace | MART Architecture\nProjects / Sombor Marketplace\nSTATUS: Competition - honorable mention.\nCREDITS: Nikola Stevanovic , Nemanja Kordic, Ema Stojkovic, Petar Smiljanic, Vojislav Stefanovic\nABOUT: Na urbanoj razmeri koncept teži da prilagodi tipologiju pijace formi ivičnog bloka kroz interpretaciju dve dominante tipologije Vojvodjanskih kuća: gradske kuće i seoske kuće. Gradske kuće karakterišu– jasne horizontalne regulacije u kojima se poklapaju regulaciona i građevinska linija, slemena su paralelna ulicama, a venci objekata vertikalno izjednačeni. Seoske kuće su ušorene i odmaknute od regulacione linije, sa predbaštama i zabatima orjentisanim ka ulici. Ulični front vojvođanskih sela je porozan, i čini ga ritam kuća i kapija koje kroz gonk (nadkriveni trem) vode ka unutrašnjim dvorištima u kojima se nalazi niz objekata u kojima se vrši sakupljanje i prerada poljoprivrednih proizvoda.Ove dve tipologije ukrštene su na predmetnoj lokaciji, porozna struktura sa zabatima seoskih kuća povučena je u odnosu na regulaciju ulice Trg Cara Lazara, formirajući novi javni prostor ispred pijace na kome je moguće održavati različite manifestacije vezane za pijačnu delatnost. Kroz novi trg prema kome se objekat pijace potpuno otvara, ulazi se na pijacu najpre otvorenu, zatim zatvorenu, zatim i u prostore u kojima se prodaje specijalizovana roba. Ovakav sled kretanja teži da ostvari analogiju sa posetom unutrašnjosti seoskog domaćinstva. Prema bočnim ulicama ostvarena je ivična gradnja i slemena krova su paralelna ulici, čime se oblikovno i regulacijom ostvaruje veza sa gradskom matricom koja okružuje blok u kome je smeštena pijaca – prostor u kome se susreću selo i grad. Predloženim rešenjem, autori su, uz poštovanje najvećeg dela zadatih uslova kako iz teksta konkursa tako i važećeg PDRa, ponudili objekat koji će svojim gabaritom u osnovi i projektovanom visinom i vencem, ispuniti zadate uslove regulacije ali će stavljanjem otvorenog - natkrivenog dela objekta u prvi plan prema postojećem Trgu cara Lazara i povlačenjem zatvorenog dela objekta, faktički i vizuelno proširiti prostor Trga i delom ga uvući u objekat. U celini je ispoštovan zahtev da se postojeći objekat na uglu ulica V.Kovačića i R.Putnika sačuva u svom osnovnom obliku i materijalu ali mu je rešenjem promenjena namena u Centar za očuvanje i negovanje starih zanata sa radionicama u prizemlju i prostorom za potrebe pijačne uprave na spratu objekta. Prilaz objektu za motorna vozila je iz ulice V.Kovačića kako je i zahtevano a prilaz pešaka i biciklista sa Trga cara Lazara i ul.R.Putnika. Objekat je projektovan sa podzemnom garažom ispod celog objekta čiji se gabarit neznatno razlikuje od prizemnog dela objekta jer je proizašao iz izabrane konstrukcije suterena. Podzemna garaža sa površinom od 2.600 m2, pripada kategoriji velikih garaža. U njoj je predviđe- no 76 GM koja su pijačnim danima namenjena zakupcima tezgi a ostalim danima su na raspoloženju građanima i korisnicima poslovnog prostora. Suterenu objekta se može prići vozilima iz ulice V. Kovačića pokrivenom kosom rampom projektovanoj sa propisanim padom a pešacima iz pravca pasaža - komuni- kacije iz ulice R.Putnika i iz samog prostora pijace preko projektovana tri stepeništa i lifta čime su ispoštovani kako uslovi PP zaštite, kretanja invalidnih osoba tako i uslovi dopreme robe. Predviđeno je da prodavci poljoprivrednih proizvoda svojim manjim transportnim vozilima garažiranim na zakupljenim mestima u danima pijace, uz pomoć kolica koja su im na raspoloženju u posebnom predviđenom prostoru za njih, dovoze svoju robu do lifta, razvoze do svojih tezgi i vraćaju kolica do predviđenog prostora u prizemlju.U prizemlju objekta, iz pravca ulice Njegoševe je predviđen ulaz pešaka u zatvo- reni deo pijace kao i prilaz komunalnih vozila prostoru za odlaganje smeća. Glavni pešački prilaz je kako je već obrazloženo, iz pravca postojećeg trga. Visina strehe novog objekta je usaglašena sa visinom strehe postojećeg objekta a predviđeni materijali na njegovoj fasadi, primereni njegovoj nameni i u skladu sa tehnologijom brze gradnje i modernim trendovima gradnje sličnih objekata u svetu.\nU suterenu objekta su predviđeni:\n•garaža za 76 vozila\n•skladište za tezge\n•kotlarnica na gas sa pripadajućom tehnikom\n•prostor za toplotne pumpe,\n•radionica za održavanje objekta ,prostor za vodomere i smeštaj uređaja GSH.\nU prizemlju objekata su predviđene dve funkcionalne celine i prateći prostor:\n•Natkriveni deo otvorene zelene pijace, površine 880 m2 što čini oko 35% ukupne površine prizemlja na kome je predviđeno postavljanje 128 tezgi dim. 200x100 cm\n•Zatvoreni deo pijace, površine 1015 m2 što čini oko 45% ukupne površine u kome je predviđeno postavljanje 87 tezgi dim. 200x100 cm\n•Na delu ulaznog trema pijace, prema Trgu cara Lazara, predviđen je smeštaj 15 posebno oblikovanih i pomičnih tezgi-kolica,pre svega za prodaju cveća, lecederske robe, zanatskih rukotvorina od drveta,vune,voska, brze hrane i sl.\n•Pripadajuće horizontalane i vertikalne komunikacije, prateći sanitarni i drugi prostori, ukupne površine 20% od ukupne neto površine objekta Pristup prodavnicama hleba, peciva, mesa, ribe, mlečnih proizvoda, jaja je iz komunikacija u zatvorenom delu pijace. U delu objekta prema Trgu, projektovan je manji kafić sa natkrivenom terasom okrenutom ka Trgu, koji može funkcionisati i u vreme kad pijaca ne radi. U delu kontakt zone novog objekta pijace i postojećeg objekta, na uglu ulica V.Putnika i V.Kovačića, isprojektovan je dodatni prostor uz postojeći objekat namenjen proširenju postojećeg prizemlja i za potrebe izložbe proizvoda starih zanata. Predviđeno je da ulazi u pijacu kao i deo otvorene-natkrivene pijace, bude ograđen lakim pomičnim transparentnim perforiranim alum.blendama na pravcu linije stubova B-B, čime bi natkriveni prostor prema Trgu cara Lazara, bio pripadajući deo javne površine Trga i bio u funkciji i u vremenu kad pijaca ne radi a na nacin da zakupci pomičnih tezgi mogli da nude svoje usluge do kasnih sati.\nObjekat je projektovan u osnovnoj konstrutivnoj modularnoj mreži 800x800 cm koja omogućava primenu više tipova konstrukcija kako betonskih livenih na licu mesta, tako i polumontažnih i montažnih. Izabran je kombinovan sistem kako po sistemu konstrukcije tako i po izboru materijala. Konstrukcija suterena je predviđena od arm.betona livenog u glatkoj oplati sa kontinualnom temeljnom pločom livenom preko hidroizolacije na podlozi od mršavog betona i tamponu šljunka. U delu ispod kote terena, sa spoljne strane objekat je hidroizolovan a hidroizolacija zaštićena. Stubovi i pečurke nose arm.betonsku tavaničnu ploču debljine 20 cm. Izabrana konstrukcija suterena garantuje potrebnu nosivost za predviđena korisna opterećenja pijace a materijal ispunjava sve tražene PP uslove. Zidovi stepeništa i liftova su od betona livenog u glatkoj oplati. Deo silazne rampe je delimično projektovan kao kosa arm.betonska ploča a deo kao betonska podna ploča na nasipu od nabijenog šljunka. Izabrani gabarit konstrukcije suterena je odmaknut od postojećih temelja postojećeg ugaonog objekta, što je garancija da neće biti mogućih posledica po njega u slučaju i minimalnih sleganja novog objekta. Poštujući osnovni raster stubova iz suterena, u prizemlju objekta je projektovana skeletna konstrukcija od arm.betonskih stubova livenih u glatkoj oplati u kombinaciji arm.betonskih zidova formiranih oko stepenišnih i liftovskih otvora koji imaju zadatak da osiguraju PP sigurnost i seizmički ukrute objekat. Između dela stubova zidaju se zidovi od pune opeke. Krovna konstrukcija je tipa nekonstruktivnih nabora sa viševodnim krovom čiji je deo krovnih ravni postavljen tako da omogućava prirodno osvetljenje preko krovnih ravni. Konstrukcija je projektovana kao kombinacija linijskih drvenih rigli od lamelira nog drveta i rešetkastih drvenih nosača koji su u prednjem delu objekta tretirani kao konzole. Svi drveni delovi konstrukcije su zaštićeni PP premazima i bojeni. Spregovi u donjem i gornjem pojasu konstrukcije su od zategnutih čeličnih inox užadi.


DW: Ko će platiti troškove korona pandemije?\nTanjug 11. februara 2021. 10:55\nBERLIN – Da bi spasila što je moguće više radnih mesta Nemačka svakodnevno daje milijarde evra pomoći, konstatuje radio Dojče vele (DW) i pita ko će sve to da plati – da li oni najbogatiji?\nU prilogu se podseća da su u drugom talasu pandemije već četvrti mesec zatvoreni ugostiteljski objekti, teretane, požorišta i muzeji i da država plaća skraćeno radno vreme kako zaposleni ne bi biti otpušteni, a preduzeća dobijaju pomoć za prelazni period da ne bi propala.\nZa pomoć privredi planirano je oko 50 milijardi evra od novembra 2020. do juna 2021. Uz to dolaze ostali troškovi pandemije, od zdravstvenih do pomoći domaćinstvima. Savezni državni budžet je 2020. morao da se zaduži za dodatnih 130 milijardi evra, a ove godine je planirano novo zaduženje od 180 milijardi evra, napominje DW i postavlja pitanje da li će to biti dovoljno s obzirom na mogući treći talas pandemije koji bi mogao još više da produži lokdaun.\nDodaje da se unutar vladajuće koalicije Hrišćansko-demokratske unije (CDU), Hrišaćansko-socijalne unije (CSU) i Socijaldemokratske partije (SPD) vodi polemika o troškovima pandemije.\nMinistar finansija Šolc mora u martu da predstavi osnove budžeta za 2022. i finansijske planove za iduće godine. Padom konjunkture je smanjena ekonomska aktivnost, prihodi su izostali. Toga mnogi nisu svesni, žali se ministar Šolc.\nDW ocenjuje da su prognoze prihoda od pre krize bezvredne, te da će na duži rok biti potrebno da se zapuše rupe u budžetu. Ali kako, ako čisto pravno gledano, od 2022. ponovo bude na snazi zabrana prekomernog zaduživanja i ministar financija ne bude smeo da uzima nove kredite?\nU budžetu još ima rezervi, jer je prošle godine zadženje bilo manje nego što je prvobitno planirano, a.s obzirom na to da kredite odobrava Bundestag oni mogu biti prebačeni na iduće godine, predočava se u prilogu radija i upozorava da bi moglo da se dogodi da novac bude potreban već 2021. zbog dužeg lokdauna.\nU Saveznom ministarstvu finansija, u Odboru Bundestaga za budžet, ali i u stranačkim centrlama trenutno se razmatraju opcije kako finansirati budžet 2022. S obzirom na predstojeće savezne izbore u septembru niko ne želi da govori o mogućem smanjenju saveznih izdataka.\nSavezni ministar ekonomije Peter Altmaier (CDU) predlaže prodaju vlasničkog udela savezne države u Pošti i Telekomu. Vrednost akcija je znatno porasla.To bi, međutim, bila samo kap u moru, s obzirom na potrebe. Efikasnije bi bilo povećanje poreza ili uvođenje poreza na imovinu od 10 do 20 posto.\nMinistar u kabinetu vlade Helge Braun (CDU) predložio je nedavno promenu Ustava i ukidanje kočnice za zaduživanje na više godina. Taj predlog su oštro odbili u njegovoj stranci, a Braunu je prebačeno da time želi da se dodvori Zelenima koji bi nakon saveznih izbora mogli da budu koalicioni partner CDU-a i CSU-a.\nBrojni hrišćanski demokrati zahtevaju brz povratak uravnoteženom budžetu – da rashodi budu jednaki prihodima.\nMinistar finansija Šolc ne vidi problem u daljem zaduživanju, a pritom se i on vodi stranačkim interesima, navodi DW uz napomenu da će on nastupiti kao SPD-ov kandidat za kancelara. Socijaldemokrati zahtevaju preraspodelu dobara i u svom izbornom programu traže uvođenje poreza na imovinu.\n„Potpuno je isključeno da bez pravednog i fer poreskog sistema budemo u stanju da prebrodimo ovo vreme dok ne dođemo u period normalnog rasta i dok nam privredni rast ne omogući da izađemo na kraj s našim dugovima“, kaže Šolc.\nU krugovima levih stranaka ne odbacuju ni zamisao jednokratnog doprinosa u odnosu na vrednost imovine. Tako nešto je bilo uvedeno 1952. u ratom razorenoj Nemačkoj kako bi se ravnomerno podelio teret obnove.\nEkonomski stručnjak Klemens Fuest, predsednik instituta IFO u Mihenu, smatra da bi uvođenje doprinosa od deset do 20 posto na neto vrednost imovine bilo previše.\n„Nakon rata smo imali neverovatna razaranja stanova i infrastrukture, useljavanje dva miliona ljudi, koji nisu imali ništa“, rekao je on nedavno na jednom onlajn događaju. Korona-kriza je „strašna, ali ni približno se ne može uporediti s timi“, kaže Fuest.\nZa uvođenje doprinosa na imovinu, ali i za uvođenje poreza na imovinu potreban bi bio ogroman ulazak u privatnu sferu, a Fuest navodi da bi to značilo da se „zaviri u svačiju kuću“ da se vidi da li „ima neki skupocen tepih ili zlatne poluge u podrumu ili neke druge vredne predmete“.\nRetke su zemlje koje ubiru porez na imovinu, a uvođenje takvog poreza bi sigurno izazvalo beg kapitala, ističe Dojče vele, uz primedbu da je „velika imovina na koju se očito cilja, većnom imovina preduzeća“. Onda taj novac ne bi bio na raspolaganju za investicije i radna mesta.\n„To bi dovelo do smanjenja privrednog rasta i smanjenja prihoda od drugih poreza“, upozorava Fuest. Ako se žele veći budžetski prihodi, bolje bi bilo malo povećati porez na dohodak ili porez na dodatu vrednost, smatra on.\nBrojni ekonomski analitičari su mišljenja da bi savezni budžet morao dodatno da se zaduži 2022. kako bi dobio na vremenu dok konjunktura ponovo ne krene. „Za Nemačku izgleda realno da se oslobodi dugova bez većih povećanja poreza ili smanjenja izdataka ako ekonomija počne da raste“, argumentuje Klemens Fuest.\tMinistar Šolc zahteva brzu političku odluku i mesecima upozorava da će s predlogom budžeta za 2022. u martu kucnuti trenutak istine o tome koji su izazovi pandemije i šta oni znače za naredne godine, te da se niko ne može ponašati tako kao da se to može izbeći, zaključuje DW.\nDigitalni sertifikati dobri za turizam, ali bez uslovljavanj