Jana Kuvalja,Tekne: Od zemlje do umjetnosti – Urban Magazin\nJana Kuvalja,Tekne: Od zemlje do umjetnosti\nJana Kuvalja rođena je prije tri decenije u Banjoj Luci, a nakon završenog osnovnog i master studija slikarstva na Fakultetu savremenih umetnosti u Beogradu, te niza samostalnih i kolektivnih izložbi, pokrenula je vlastitu radionicu porculanskog nakita i ukrasnih predmeta imena Tekne. Kuvalja tako pored slikarstva, koje je i dalje njen prvi način izražavanja, pravi predmete od finog porculana, inspirisane prirodom i pejzažima, koji svojom elegancijom i delikatnošću osvajaju na prvi pogled.\nPrema riječima autorice, predmeti koji nastaju u radionici Tekne otjelovljuju kombinaciju minimalističkog dizajna i slobodnog umjetničkog izraza, što rezultira posebnim i unikatnim komadima nakita i posuđa. „Koristim jake primarne boje i zlatne listiće na bijelom porculanu, kako bih zadržala i naglasila delikatnost materijala koji koristim. Uživam u pravljenju nakita i odnosim se prema svakom komadu kao prema malom i vrijednom slikarskom platnu“, navodi Kuvalja.\nU Tekne ponudi su danas, osim naušnica, narukvica i ogrlica, i neodoljive šoljice za čaj i kafu, šećernice, bokali, te vaze oslikane floralnim motivima, često makovima. „Ovog ljeta sam uložila u grnčarsko kolo, a ovo su prve vaze koje sam napravila na njemu. Makovi su inspirisani moji ranim sjećanjima na parfem moje majke, Flowers by Kenzo, koji je za mene bio najljepši miris u bočici na cijelom svijetu. Uvijek me podsjeća na nju“, pojašnjava Kuvalja o svojoj kolekciji porculanskih vaza oslikanih makovima uz detalje od 24-karatnog zlata.\nKako Kuvalja po vokaciji ne dolazi iz svijeta primijenjenih umjetnosti, već slikarstva, na svakom predmetu koji napravi najprije je vidljiva originalnost i neponovljivost. Svaki komad Tekne nakita i posuđa posjeduje sopstvenu priču, pojašnjava. „Svaki oblik koji napravim potječe iz prirode ili geometrije i namjerno je minimalan da bi boje i zlato koje koristim dobilo još više prilike da se iskaže i zasja. Koristim boje koje se zajedno s porculanom peku na visokim temperaturama kako bi bile postojane i nikad ne bi izgubile svoju jačinu“, dodaje.\nBanjalučka umjetnica je zaljubljena u topli i mat izgled porculana pa svoje komade često ne glazira, već ostavlja porculan neprekriven. Ovaj materijal je prirodni provodnik toplote, te autorica navodi da zato već nakon par minuta nošenja Tekne nakita nećete ni primijetiti da je tu jer vrlo brzo poprimi toplotu kože. Porculan ima još jednu veliku prednost u izradi nakita, jer je antibakterijski i hipoalergen, što znači da je primjeren za nošenje na koži i kod onih koji su na druge materijale preosjetljivi.\nTekne predmeti se najprije oblikuju i sijeku iz porculanske mase, zatim se ručno šmirglaju, boje i peku na visokim temperaturama. Poslije toga slijedi apliciranje zlata i lakiranje kako bi se predmet zaštitilo, a tek potom je na redu finalno dodavanje metalnih dijelova od nehrđajućeg čelika. „Često ćete na ovim komadima primijetiti male udubine i nepravilnosti koje namjerno ne ispravljam, da bih zadržala osjećaj i vrijednost nečega što je u potpunosti napravljeno rukom. Prava odlika ručnog rada su male nesavršenosti u obliku. To je istinski šarm nečega stvarno unikatnog“, navodi Kuvalja o svom stvaralaštvu.\nOsim Jane, Tekne tim čini i mala grupa njenih prijatelja posvećenih ovom brendu, te autorica o svom stvaralaštvu radije nego u prvom licu jednine govori u prvom licu množine. „Mi ne pravimo samo nakit i posuđe već i sve što vidite na našem sajtu i Instagram profilu. Tekne tim radi sve naše fotografije, vodi profile na društvenim mrežama, čak i sajt je napravio jedan naš član. U nekim stvarima smo još početnici ali svakim danom se zajedno trudimo da budemo sve bolji i uradimo najbolje što možemo“, navodi, dodajući da je pored napretka ovog malog brenda podjednako lijepo gledati kako svi skupa razvijaju nove vještine.\nTekne nakit i setovi posuđa rađeni po narudžbi mogu se uživo pogledati i doživjeti u sarajevskom concept storeu Kutcha, banjalučkoj Galeriji Plus, studiju Elosso u Zenici, draguljarnici Vice Jewelry u Dubaiju, a od prije nekoliko mjeseci i u New Yorku, u trgovini Flying Solo smještenoj u Sohou, nakon što je kolekcija Tekne nakita Nebesko prošlog septembra predstavljena na njujorškoj sedmici mode. Za sve one koji nisu u blizini spomenutih, ostaje mogućnost praćenja Tekne noviteta na Facebooku i Instagramu, te kupovine iz bilo kojeg dijela svijeta putem web stranice teknejewelry.com.


Porošenko i patrijarh Vartolomej završavaju proces autokefalnosti ukrajinske crkve - Sputnjik Srbija\n04:30 25 Februar 2021\nPorošenko i patrijarh Vartolomej završavaju proces autokefalnosti ukrajinske crkve\n11:19 03.11.2018 (osveženo 14:06 03.11.2018) Preuzmite kraći link\nPredsednik Ukrajine Petro Porošenko i carigradski patrijarh Vartolomej potpisali su sporazum o saradnji. Ceremonija je održana u rezidenciji patrijarha u Istanbulu.\nRuski patrijarh otkrio detalje „ne baš bratskog“ susreta sa Vartolomejom\n„Danas je istorijski dan. Potpisali smo sporazum o saradnji između Ukrajine i Vaseljenske patrijaršije. Ukrajinci su molili da im Gospod pošalje jedinstvenu pravoslavnu autokefalnu crkvu“, rekao je Porošenko nakon potpisivanja.\nPrema rečima ukrajinskog predsednika, „završava se proces, stvoreni su svi uslovi za pripremu Vaseljenskog sabora kako bi tomos bio dat u skladu sa kanonima autokefalne crkve“.\nVartolomej je ponovio da on ima pravo da daje autokefalnost i izrazio mišljenje da će ovakve akcije „pomoći da se prevaziđe raskol koji postoji u Ukrajini već 30 godina“.\nVіd іmenі ukraїnsьkogo narodu duže dяkuю Йogo Vsesvяtostі і Sinodu za duže važlive і mudre rіšennя. Ugoda, яku mi pіdpisali sьogodnі, zaveršuє proces, щob nadannя Tomosu vіdbulosя za vsіma kanonami pravoslavnoї cerkvi. pic.twitter.com/pfcqDbG9Vo\n— Petro Porošenko (@poroshenko) November 3, 2018\n„Zahvaljujem vam na poseti Vaseljenskoj patrijaršiji, na prelepom hramu Svetog Andreja koji ste nam dali u Kijevu, da bude stalno predstavništvo majke-crkve u prestonici Ukrajine“, poručio je Vartolomej Porošenku.\nKako se navodi u potpisanom Sporazumu o saradnji, vaseljenski patrijarh će simbolično uručiti tomos o autokefalnosti predstavniku Ukrajinske pravoslavne crkve koji će biti izabran na Vaseljenskom saboru.\n„Ovo je sporazum o saradnji u stvaranju nezavisne pravoslavne Crkve u Ukrajini. Vaseljenski patrijarh će uručiti tomos o priznanju autokefalnosti ukrajinske Crkve predstavniku kojeg će izabrati sabor“, navodi se u Sporazumu, javlja pres-služba ukrajinskog predsednika.\nRukovodilac Glavne uprave za informacionu politiku administracije predsednika Ukrajine Andrej Žigulin je u komentaru „Ukrajinskoj pravdi“ saopštio da potpisani dokument predstavlja sporazum o saradnji pri formiranju pravoslavne crkve u Ukrajini.\nSredinom oktobra Ruska pravoslavna crkva objavila je da raskida odnose sa Carigradom zbog odluka koje se odnose na Ukrajinu, nazvavši Vartolomeja raskolnikom.


Svako od mladih arhitekata radio je na jednoj od deset celina parka, koje će funkcionisati kao kohezivna celina. Park će počinjati na oko trideset metara od Beton hale, a završavaće se kod Pančevačkog mosta. Ta teritorija obuhvata i železničku prugu koja nije u funkciji od kad je počela izgradnja Beograda na vodi, a gradski urbanista Marko Stojčić istakao je da će "ovo biti prvi put od kad je izgrađen taj deo Beograda da će moći nesmetano pešačkim i biciklističkim koridorima da se priđe Dunavu".\nIako će park većinski zauzimati javne površine, Stojčić je naglasio da će sa obe strane "dodatno ulaziti u naselja koliko je to moguće kako bi ga povezali sa postojećim otvorenim prostorima u stambenim blokovima".\nStojčić: Do sada se niko nije odvažio da mladima da šansu\n- Na javni konkurs prijavilo se 127 učesnika u 28 timova. Odabrali smo da prijave budu isključivo u timovima, jer je ideja bila da u pitanju bude multidisciplinarni tim i poželjno je bilo da se ne prijavljuju samo arhitekte, već i ljudi iz komplementarnih struka. Među 55 odabranih je oko 45 arhitekata, a ostalo su ljudi iz srodnih struka. Svi timovi su za zadatak imali da odrade idejno rešenje iste celine parka i na osnovu toga žiri je odabrao 10 timova, pa smo prema njihovim afinitetima svakom timu dodelili jednu od 10 celina parka, kako bi bilo razlike u uređenjima i kako bi mogli da ispolje kreativnost - kaže za "Blic" Marko Stojčić.\nOn napominje da je svaka celina parka drugačija: neke imaju više zelenih površina, dok druge imaju sadržaje za sport i kulturu. Kako dodaje, "birano je da arhitekta projektuje nešto što mu leži".\nOvo je prvi put da se, kako objašnjava Stojčić, "neko odvažio da mladim ljudima da šansu" da rade na ovakvom gradskom projektu.\n- Shvatili smo da postoji veliki jaz u godinama među generacijama koje se danas bave ozbiljnim projektima za grad. jedini način da mladi steknu iskustvo je da im damo priliku da rade za grad i tako ga steknu. Ideja je bila da na konkursu ne mogu da učestvuju strane arhitekte jer imaju više iskustva i hteli smo da razvijemo jednu "domaću arhitektonsku silu" - dodaje gradski urbanista.\nKada je u pitanju trajanje radova, izvesno je da će tokom 2022. i 2023. godine trajati građevinski radovi, a neizvesno je da li će se oni produžiti i tokom 2024.\n- U februaru bi trebalo da bude gotova tehnička dokumentacija, a krajem naredne godine trebalo bi da pokrenemo javnu nabavku za izvođenje radova nekih od celina parka. Još se ne zna koji je tačan broj celina na kojima će u startu biti započeti radovi jer je potrebno da se reši mnogo imovinsko-pravnih odnosa, kao što je uklanjanje baraka. Svi ti postupci vodiće se paralelno sa građevinskim radovima u ostalim celinama. Nakon usvajanja plana, kad bude dobijena građevinska dozvola, znaćemo koje su celine izvesne za izvođenje radova u startu - objašnjava Stojćić.\nMilena Vukmirović: Formiraćemo "malu urbanu šumu"\nNa javni konkurs za ovaj projekat mogle su da se prijave arhitekte i ljudi iz komplementarnih struka do 40 godina starosti. Milena Vukmirović (41) jedna je on onih koji su u momentu prijave bili na samoj granici, ali ipak spadali u grupu za rad na Linijskom parku.\nSa svojim timom, od troje arhitekata i troje pejzažnih arhitekata, radi na celini parka broj tri, koja će da se nalazi između Sportskog centra "Milan Gale Muškatirović" i K distrikta. Dakle, ova celina prostiraće se od Bulevara vojvode Bojovića sve do Ulice Tadeuša Košćuška.\n- Što se idejnog rešenja za ovaj deo parka tiče, sama lokacija je između dva dominantna prostora: Sportskog centra "Milan Gale Muškatirović" koji je projektovao profesor Ivan Antić sa jedne i K distrikta, odnosno Beogradske tvrđave sa druge strane. Nije nam cilj da park konkuriše bilo kom od ta dva prostora, već da bude veza između njih. Dijagonala parka povezuje Beogradsku tvrđavu sa Dunavom. Ispod dela koji izlazi na Dunav nalaziće se stajalište za vodeni linijski taksi - kaže za "Blic" Milena Vukmirović.\nOna dodaje da je u ovom delu parka cilj formiranje "male urbane šume", tj. intenzivno ozelenjavanje sa oko 300 sadnica, među kojima su pažljivo procenjene vrste koje mogu da opstanu na takvom zemljištu.\nMilena se duži niz godina bavi urbanim dizajnom, doktorirala je na mreži pešačkih zona u Beogradu i radi na Šumarskom fakultetu. Radila je i kao savetnica glavnog gradskog urbaniste Milutina Folića na poslovima oblikovanja javnih gradskih prostora.\n- I ranije sam radila na gradskim projektima sličnog tipa. Radila sam kako tokom studija, tako i nakon njih, a učestvovala sam u uređivanju Ade Huje i na konkursu za Savski trg - objašnjava Milena.\nKada su u pitanju njena očekivanja u vezi sa vremenom trajanja radova na Linijskom parku, ističe da je "u urbanizmu relativno šta je brzo".\n- U narednih 10 godina ceo taj potez trebalo bi da bude kompletno transformisan. Još se ne zna šta će biti sa lukom i gde će ona biti izmeštena. Vreme trajanja radova zavisi od dobre komunikacije nadležnih sa investitorima i učesnicima u projektu, odnosno izvođačima radova - zaključuje Milena.\nDragana Ćiprijanović: U jednoj od zgrada i Železnički muzej\nDragana Ćiprijanović (31) sa svojim timom, koji se sastoji od troje arhitekata, jednog urbaniste, jednog građevinca i biologa, radi na celini devet Linijskog parka, koja se većim delom nalazi u opštini Palilula, ali delom i na Starom gradu. Na granici između ove dve opštine, ona obuhvata i deo malo pre Pančevačkog mosta, kao i Dunav stanicu.\nDragana Ćiprijanović sa svojim timom\n- Vrlo je bitno da se održi duh mesta na kom će se nalaziti ovaj segment parka. Ceo potez u uskoj je vezi sa infrastrukturom. U jedan od objekata trebalo bi da bude premešten Železnički muzej jer je zgrada u kojoj se trenutno nalazi mala. Železnički peron je restauriran i on će biti prostor za kulturne sadržaje - kaže Dragana.\nOna dodaje da je cilj ovog tima da po funkcionalnosti, ali i estetici održe duh mesta.\n- U tom delu dominira svetlo roze, odnosno boja opeke, koju smo uključili u projekat koristeći se manipulacijom prirodnim bojama, kako bi mladima kasnije mogli da prikažemo kako je nekada izgledao ovaj deo grada - objašnjava ona.\nDragana ističe da je moguće da radovi na ovoj celini parka potraju zbog objekata koji su na putu i koji bi morali da se ruše, "jer to nije samo pravno, već i socijalno pitanje".\nNjen tim se na konkurs prijavio jer su radili više projekata kako u Srbiji, tako i u inostranstvu i želeli su da doprinesu i svom gradu.\nDušica Totić: Stvorićemo tihu oazu\nDušica Totić sa svojih 10 kolega iz tima, koji čine arhitekte, pejzažne arhitekte, građevinski inženjer i inženjeri sa iskustvom na projektima održive gradnje starosti od 25 do 41 godine, radi na celini četiri, koja se sa južne strane graniči sa Dunavskom ulicom, sa zapadne strane sa Ulicom Tadeuša Košćuškog, dok je severna granica 25. maj. Na lokaciji se nalazi pešačka pasarela poznata svim Beograđanima.\n- Idejnim projektom predložili smo park u kom gradska infrastruktura, prirodni resursi obnovljive energije i ekosistem funkcionišu kohezivno u nameri povećanja komfora, funkcionalnosti i zaštiti od štetnih uticaja u gradskom tkivu.\nKorišćenjem prirodnih resursa, povećan je komfor i održivost parka i omogućeno je da se koristi i živi sva četiri godišnja doba. Želeli smo da se korisnici parka informišu o mogućnostima koje ovakvi sistemi pružaju: generisanje električne solarne energije, kontroli vlage, vetra i osunčanja, čuvanju i filtriranju kišnice - objašnjava Dušica.\nDušica sa svojim timom\nSama topografija terena novog parka je dinamična i brdovita, sa ciljem zaštite od buke, stvaranja ambijentalnih celina i prostornih aktivnosti. Za zaštitu od udara vetra koristi se sistem zemljanih nasipa i zimzelenog drveća kod dominantnih vetrova koji su prisutni u periodu od jeseni do proleća.\n- Zvučno zagađenje se rešava različitim biljnim strukturama i zemljanim nasipima uz Dunavsku ulicu. Izborom zelenila simulira se prirodni divlji ambijent pogodan za razvoj pčela i lokalnih vrsta biljaka - dodaje Dušica.\nOna ističe i da su na ovoj lokaciji predviđena "dva paviljona integrisana u brdovit teren sa prostorom za edukaciju i kulturu, dva igrališta za decu, amfiteatar, otvoreni prostori za piknik, proširenja pešačkih staza sa prostorom za odmor, prostor za rekreaciju na otvorenom, biciklističke i trim staze i parking za bicikle".\nDušica je deo dobro uigranog tima koji se na ovaj konkurs prijavio jer "oseća lokalpatriotizam i gaji veliku ljubav prema svom gradu".\n- Zbog toga nam se raspisani konkurs veoma svideo. Godinama arhitekte uče i analiziraju lokaciju linijskog parka. Sama ideja konkursa kao zelene oaze u centru grada bila nam je veoma privlačna. S obzirom na to da je poziv bio za mlade timove, osetili smo da treba da učestvujemo - objašnjava ona.\nKako kaže, neki od članova tima radili su na javnim prostorima u gradu. Njihov tim učestvovao je na sličnim konkursima u Italiji, ali im je ovo prvi projekat ovog tipa u Beogradu.


Bekvalac, Đukić ili neko treći? - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Bekvalac, Đukić ili neko treći?\nKao i uvek u sličnim prilikama, u opticaju je bilo dosta trenera, sa manje ili više realnim šansama da sutra, u klupskom sportskom centru „parnog valjka“, označe početak priprema za prolećni deo sezone.\nRadomir Antić, član UO čija bi procena ubuduće trebalo da bude jedna od najvažnijih pri angažovanju trenera, i, u ovom poslu doskora neprikosnoveni, sportski direktor Nenad Bjeković imali su svoje „pikove“, neki nisu hteli, a drugi mogli da prihvate ponudu, spisak se stalno menjao, da bi na kraju bio sveden na dilemu Dragoljub Bekvalac (strateg Bežanije) – Miroslav Đukić (selektor mlade selekcije Srbije). Ne bi, međutim, bilo iznenađenje ako čelnici Partizana danas izvuku nekog trećeg iz „rukava“.


Kada je pravo vreme za kupovinu uglja? - Sumedija\nS obzirom na činjenicu da se dešavaju različita previranja, postoje priče da će ugalj biti u deficitu. Ovo može da se dogodi ukoliko zastanu iskopi, prevoz, skladištenje, budući da su prirodne rezerve i dalje na visokom nivou. Ali, shodno drugim faktorima, treba misliti unapred. Letnja sezona, osim za odmor, trebalo bi da se iskoristi i za pripremu nadolazeće zime.\nLeto je svakako najbolji period da se obezbedi ugalj za zimu jer je tada cena po toni uglja najpovoljnija. Suvo i toplo vreme je najbolje za njegov istovar, a onda i skladištenje, pa tako nećete imati problema, niti razmišljanje o tome da li je vlaga došla u dodir sa njim. Ujedno se može i dodatno prosušiti, što će mu obezbediti višu kalorijsku vrednost. Drugi razlog zašto je leto dobar period za kupovinu uglja jesu cene. Stvoarišta za prodaju uglja uvek imaju niže cene za ugalj u letnjim mesecima u odnosu na cene koje su važeće za jesen i zimu, tj. samu grejnu sezonu, pa se na ovaj način ostvaruje znatna ušteda. A koju vrstu uglja obezbediti i uzeti?\nPrema određenim kriterijumima određuju se i različite vrste uglja. Podela koja je najzastupljenija jeste na treset, lignit, na mrki i na kameni ugalj. Mrki ugalj, tj. vrste mrkog uglja su kod nas najzastupljenije kada govorimo o upotrebi za ogrev.\nMrki ugalj ima visoku kalorijsku vrednost, odnosno, kalorijske vrednosti koje su potrebne za veće ili manje sisteme grejanja. Pored toga, ne zahteva česta loženja, pa ga to čini odličnim izborom kako za domaćinstva, tako i za veći deo industrije. Za industriju se koristi i kameni ugaj, koji zbog visoke kalorijske vrednosti sluJi za dostizanje visokih temperatura. Upravo zbog toga je njegova upotreba za grejanje smanjena, osim kod sistema koji su otporni na visoke temperature.\nLignit ili, kako se drugačije naziva, „drveni ugalj“ koristi se često u domaćinstvima sa sopstvenim sistemom grejanja, u stanovima i kućama. Ima potrebnu kalorijsku vrednost, a za sobom ostavlja minimalnu količinu pepela, što ga posebno odgovarajućim čini za domaćinstva koja nemaju izdvojene kotlare i prostorije za ogrev.\nTreset je vrsta uglja koja ima visok procenat vlage, nisku kalorijsku vrednost, pa je njegova upotreba u svrhe grejanja neznatna.\nKoja vrsta uglja je najbolja za ogrev?\nKao što smo već i naveli, mrki ugalj je najzastupljeniji za ogrev, posebno u stambenim jedinicama sa sistemom privatnog centralnog grejanja, kao što su zgrade. Međutim, ono po čemu se određuje potrebna vrsta uglja jeste njegova kalorijska vrednost. Ta optimalna kalorijska vrednost iznosi oko 18 500 kj/kg i na osnovu toga se bira. To su recimo vrste uglja koje se eksploatišu iz rudnika Jasenovac, Štavalj, Banovići, čije se kalorijske vrednosti kreću oko ove brojke i zbog čega se često baš te vrste uglja traže na stovarištima.


Izraelski premijer Benjamin Netanjahu zahvalio je danas na Tviteru državama koje su podržale Izrael u najnovijim sukobima sa Palestincima medju kojima su i tri zemlje Zapadnog Balkana."Hvala vam što ste odlučno stali uz Izrael i podržali naše pravo na samoodbranu od terorističkih napada", napisao je Netanjahu na svom službenom nalogu na Tviteru, a prenela je Al Džazira.On je objavio zastave država za koje tvrdi da podržavaju izraelske napade na Pojas Gaze i Zapadnu obalu a medju 25 zemalja, na drugom mestu, odmah iza zastave Sjedinjenih Američkih Država, nalazi se zastava Albanije, peta je zastava Bosne i Hercegovine, a 21. je zastava Severne Makedonije.Netanjahuova objava izazvala je mnogo reakcija, a najviše korisnika iz Indije koji su zamerili izraelskom premijeru što nije pomenuo i njihovu zemlju medju onima koje podržavaju izraelske operacije.Objava ima više od 19.000 odgovora i 43.000 "lajkova".\nN1 televizija: Netanjahu zahvalio na podršci Izraelu, na listi i tri zemlje Zapadnog Balkana\nDanas: Netanjahu zahvalio na podršci Izraelu, na listi i tri zemlje Zapadnog Balkana\nRadio Televizija Vojvodine: Netanijahu: Hvala na podršci; Džaferović: Ne podržavamo vas\nNoviMagazin.rs: Netanjahu: Vojna kampanja se nastavlja punom snagom\nIzraelski zvaničnici nagovestili su danas mogućnost uspostavljanja prekida vatre u sukobima sa palestinskim ekstremističkim organizacijama pošto su predsednik SAD Džozef Bajden i američki poslanici izrazili zabrinutost zbog najnovijih izraelskih udara na pojas Gaze u kojima su ubijeni palestinski...


SPAVAO MU SA ŽENOM, PA GA ODVELI U RITOPEK: Navijača brutalno likvidirali da bi se osvetili zbog preljube! | Info | Crna hronika\n17. septembar, 08:01\n16.05.2021. / 21:51


STEVANOVIĆ: Situacija se smirila, ali epidemija nije prestala | Ekspres.net\n11.09.2020 . Autor:\nNa mehaničkoj ventilaciji u kovid bolnici KBC Dragiša Mišović trenutno je osam pacijenata, od toga je šestoro intubirano i oni su na invazivnoj meničkoj ventilaciji, kaže rukovodilac Klinike za anesteziologiju i reanimaciju prof. Predrag Stevanović i dodaje da je to manji broj nego što su navikli u poslednjih šest meseci.\nOn je za TV Pink naveo da je na lečenju u toj zdravstvenoj ustanovi 60 do 80 kovid pacijenata, jer se svakodnevno neki otpuštaju, drugi primaju.\n“Situacija se dosta smirila, ali epidemija nije prestala. Povećava se broj zaraženih u razvijenim zemljama i ulazimo u period kada se očekujeda da će epidemija ponovo da ojača i na taj način se i pripremamo”, rekao je on.\nPovezane vesti – “POSLE DUŽEG VREMENA” Lončar: U kovid bolnicama manje od 400 pacijenata\nStišavanje epidemije je prilika da se zdravstveni radnici odmore od neverovatnog tempa koji su imali poslednjih šest meseci, a prof. Stevanović kaže da za 35 godina rada u zdravstvu nije imao teži period.\n“Ovo je rad sa tako teškim pacijentima koji čak ne mogu ni svi zdravstveni radnici da razumeju”, naglasio je on i dodao da se o virusu dosta saznalo u prethodnom periodu, ali da i dalje “kaskamo za njim” i da postoje brojne nepoznanice.\nKaže da je u prvom talasu u Mišoviću lečeno 660 odraslih pacijenata, a da je oko 350 bilo u jedinici intenzivnog lečenja.\nU drugom naletu, koji je trajao mesec dana kraće, bilo je oko 950 pacijenata, a od toga 667 u intenzivnoj nezi.\n“Problem u lečenju takvih pacijenata je mogućnost da odgovorite sa brojem lekara i sestara. To nije problem samo Srbije, već celog sveta. Niko nije mogao u tome da se pripremi”, naglasio je on.\nPovratak srpskih turista sa letovanja, kako je naveo, može biti opasnost da se poveća broj zaraženih pacijenata.\nPoseban izazov pred kliničarima je predstojeći period gde će doći do mešanja više virusa.\n“Postavlja se pitanje kako ti pacijenti da se leče. Ako ga dislocirate u nekovid sistem možete tamo da napravite problem, jer je poznato da test nije 100 odsto senzitivan.To su ozbiljni izazovi svakodnevnog posla i sa njima se borimo”. naveo je on.\nNapominje da je vakcina jedini pravi izlaz iz ove situacije.\nTags covid-19koronavirusPandemijaPredrag Stevanović\nUKUPNO 89: U Srbiji još šest osoba zaraženo koronavirusom “OPASNOST SUVIŠE VELIKA” Brnabić: Od sutra u 20 časova prekid javnog prevoza do daljnjeg Vučić: U ovom trenutku se borimo za život i opstanak nacije TIODOROVIĆ: Treći pik krajem ove ili početkom sledeće godine


Ko je pobednik Superboula? Pink… naravno | Headliner\nHome»Muzika»Ko je pobednik Superboula? Pink… naravno\nHeadliner.rs / 05/02/2018 /\t0\t/\t517\nPink/ Photo: youtube.com printscreen\nStvarno treba da budeš baksuz da se razboliš na korak od ostvarenja sna? Pevačici Pink se baš to desilo u susret nastupu na Superboulu.\n– Vežbala sam izvođenje ove pesme još od 1991. kada sam videla svog idola Vitni Hjuston kako peva svoju numeru. I sada sam dobila svoju šansu… Mogu vam reći, ovo je najveća čast koju sam dobila u životu, čast da otpevam pesmu ispred svoje porodice i svih ostalih porodica širom sveta – napisala je Pink na Instagramu najavljujući nastup pred hiljadama ljudi na finalu američkog prvenstva u Mineapolisu.\nNažalost, tokom priprema za svojih pet minuta na Superboulu, pevačica se borila i sa prehladom, pa su njeni fanovi na iglama čekali da počne da peva.\nPink je odgovorila izazovu i pokazala se kao pravi profesilonalac – otpevala je za medalju uprkos prehladi, ostvarila svoj san i donela sreću svom omiljenom timu, ekipi Filadelfija Iglsa.\nDžastin Timberlejk/ Photo: youtube.com printscreen\nI pop pevač Džastin Timberlejk sinoć je posle 14 godina ponovo nastupio na poluvremenu Superboula, a ovoga puta nastup nije pratio nikakav skandal, poput onog kada je u zanosu pokidao kostim Dženet Džekson.\nDžastin je izveo nekoliko numera, a nastup je obeležilo odavanje počasti Prinsu sa kojim je u jednom trenutku i zapevao.\nKako je Prins često nazivan “sinom Mineapolisa” u kojem se finale NFL-a održalo Džastin je sa njegovim hologramom “I Would Die For You”.\nOsim toga, pevač je izveo novu pesmu “Filthy” sa tek objavljenog albuma “Man of the Woods” kao i hitove “Sexy back”, “Cry Me a River”, “Suit and tie”…\nPogledajte kako je izgledao Džastinov sinoćnji nastup na ovom linku.\nI pobednica Superboula… Pink…\nIzvor: noizz.rs/ b92.net\n"Crazy"... Novi singl američkog rap-rock benda From Ashes To New\nHumanitarna predstava "Zajednički stan" 7. februara na sceni KC Čukarica\nArkona 6. jula na Explosive bini Exita


Ostalo | dodato 08.08.2012.\n16. septembra na novom Mostu na Adi\nVelikom trkom na Marakani zvanično najavljena WE RUN BELGRADE trka.\nWE RUN BELGRADE, trka koja će se održati 16. septembra na novom Mostu na Adi\nBeograd, 8. avgust 2012. godine – Veliki broj Beograđana, na čelu sa atletičarom Igorom Šarčevićem, prisustvovao je najvećem treningu Nike Run+ Kluba, na stadionu Crvene zvezde, kojim je zvanično najavljena WE RUN BELGRADE trka koja će se održati 16. septembra na novom Mostu na Adi. Kompanija Delta Sport, generalni distributer brenda Nike, već drugu godinu za redom organizuju veliku trku kako bi promovisali gradsko trčanje kao svetski trend koji je veoma važan za zdrav život i dobru kondiciju.\nTrka WE RUN BELGRADE pruža šansu svima da dostignu svoj maksimum i da se osećaju kao šampioni što je i cilj Nike-ove kampanje Find Your Greatness u okviru koje je počelo zagrevanje za septembarsku trku. Kampanja je namenjena kako profesionalnim, tako i rekreativnim sportistima, koji svakoga dana teže da nadmaše sopstvene granice, da postave i ostvare lične ciljeve i dosegnu trenutak slave koji su sami odredili.\nProšlogodišnja trka okupila je 2500 Beograđana dok se ove godine očekuje još veći broj učesnika. Organizacija gradskih trkača, Nike Run+ Klub, pripreme za veliku gradsku trku u septembru, počela je pre dva meseca. Na redovnim treninzima koji se održavaju svake nedelje, stalno se povećava broj profesionalaca i amatera koji trče.\nInformacije o kampanji, kao i o samoj trci dostupne su na zvaničnoj Facebook stranici Facebook.com/NikeRunningSrbija koja broji preko devedeset hiljada fanova.\nPatike "Nike Zoom Kobe VI"\nPrvotimcima Partizana, Nike brand menadžer Nenad Mirković uručio je te patike, koje će oni nositi na predstojećim utakmi...\nKompanija Delta Sport, generalni distributer brenda Nike, već drugu godinu za redom organizuju veliku trku....\ngoogle ada ciganlija telenor fotografije japan kola italijanska kuhinja riblji specijaliteti galerija 73 fudbal galerija feniks akcija filmska vest o3one visoke tehnologije bdp magacin automobil hi tech bioskop splav guarnerius atelje 212 showbusiness nacionalna kuhinja predstava palic festival internacionalna kuhinja kolosej bili smo sajam auto srpska kuhinja kc grad vina iphone novi beograd automobili vikend auto madlenianum web premijera paste kolarac animirani film delta city mr stefan braun facebook stari grad beograd river zvezdara teatar opel dunav farma delta sport bioskopi microsoft muzicke vesti mobilni muzika vip show provod srbija zdravlje sex letnja basta noćni život zemun slike freestyler ishrana zdrava hrana apple komedija rostilj usce beogradski sajam dj nike kokteli hitech drama toyota internet exit festival filmske vesti triler pink zurka dom omladine izlozba horor ziva muzika sava centar beogradska arena cineplexx moda muzicka vest arena film business rtv pink novi sad skc exit mobilni telefoni zanimljivosti koncert


VAM rent a car Beograd - Iznajmljivanje Automobila - Srbija\nVAM rent a car Beograd\nPočetak / Agencija / VAM rent a car Beograd\nRent a car VAM je firma za izdavanje vozila čiji je cilj pružanje najboljih usluga koje klijenti mogu da očekuju. Naše osoblje je tim sposobnih ljudi koji su tu da vam daju savet pri izboru adekvatnog automobila.\nKajmakcalanska 6, Beograd


Završeni rehabilitacioni radovi na reci Kolubari u Valjevu\nRadovi na izgradnji i rekonstrukciji infrastrukture za zaštitu od poplava u gradu Valjevu, posle dve i po godine, završeni su ovog proleća.\nSada su građani Valjeva i njihova imovina bezbedni od velikih voda, odnosno, zaštićeni su i od velikih poplava koje se statistički događaju jednom u sto godina.\nPotpuno nova infrastruktura za zaštitu od poplava, zemljani nasip i obloga od kamena u betonu urađeni su na deonici I, dužine 1.088 m, od stočne pijace do fabrike Austroterma. Od fabrike Austroterma do Belog Mosta u centru grada, na sekciji II dužine 2 km, poptuno je sanirana i rekonstruisana zaštitna infrastruktura.\nNa sekciji III, dužine 300 m, od sportskih igrališta do pivare, rečno korito je obloženo betonom dok su forland i obale ojačane kamenom u betonu. Između pivare i ušća Jablanice i Obnice u Kolubaru, na 400 m dugoj deonici IV, izvršeno je čišćenje i stabilizacija korita reke Kolubare.\nRadovima su takođe obuhvaćene pritoke Kolubare, Obnica i Jablanica, gde su rečna korita očišćena i obale zaštićene kamenom na ukupnoj dužini od 1.900 m. Osim toga, na deonici reke Obnice, dužine 660 m, podignut je zid za zaštitu domaćinstava u naselju Veselinovići.\nSve radove su izveli kompanija SADE i lokalni partner, preduzeće EROZIJA iz Valjeva. Ukupna vrednost radova na području Valjeva iznosi 4.416.000 evra. Izvođač je u obavezi da otkloni sve eventualne nedostatke u garantnom periodu do 25. maja 2021. godine.\nNakon Paraćina i Svilajnca, Valjevo je treća opština u kojoj je građanima, preko projekta "Rekonstrukcija infrastrukture za zaštitu od poplava", finansiranog od strane EU, obezbeđen propisan stepen zaštite od poplava.\nWorks in Valjevo completed Citizents of Valjevo safe Kolubara river safe


Udaje se Ljuba Pantović, bivša učesnica Farme! - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\n18:14 4. JUL 2014.\nNakon izlaska iz četvrte sezone rijaliti programa Farma, Ljubi Pantović se mnogo toga izdešavalo na privatnom polju, ali to je nije sputalo da sada uživa u pravoj ljubavi.\nNaime, Ljubina maloletna ćerka Aleksandra Subotić je tokom njenog boravka u rijalitiju ostala u drugom stanju sa tadašnjim partnerom svoje majke, Aleksandrom Čabarkapom, zbog čega je reagovao i sud te naložio da se učesnici Farme saopšti šta se događa u van imanja u Lisoviću. Po izlasku iz rijalitija, 34-godišnja Ljuba saznala je da će postati baka zdrave devojčice, a potom je usledio još veći šok - njen bivši dečko je uhapšen zbog pokušaja ubistva.\nLjuba iza sebe ima već jedan brak, posle kojeg je dobila starateljstvo nad obe ćerke, a nedavno i nad unukom Magdalenom, jer njena majka, a Ljubina ćerka, još nije navršila osamnaest godina. Sada je srećna i ispunjena, a njen partner, uskoro budući suprug, živi i radi u Švedskoj.\n"Upoznali smo se u decembru prošle godine i planule su emocije. Mirko mi je priredio iznenađenje kada me je zaprosio, izvukao me je sa treninga i izveo napolje gde je stajao motor sa crvenim ružama, i kasnije smo otišli u jedan restoran gde me je zaprosio", otkrila je bivša učesnica Farme za "Story".\nI venčanje koje je očekuje biće za nju iznenađenje pa nije mogla otkriti detalje, a da li će se još jednom ostvariti u ulozi majke, želela je da zadrži samo za sebe.\nLjuba PantovićLjuba PantovicFarma


Toplotni talas u Indiji: Oboreni temperaturni rekordi, nesnosne vrućine najviše pogađaju siromašne : Južne vesti\n09:29, 6. 5. 2022.\nIako decenijama prodaje povrće na istom mestu, Jevale kaže da je ovo prvi put da je izgubila mnogo proizvoda - vrednih 70 rupija (oko jedan dolar) - značajan iznos za nekoga čiji dnevni prihod iznosi 800 rupija.\nOna zavisi od tezge da bi obezbedila porodicu - snaju udovicu i unuku.\n„Osećam se bespomoćno", kaže ona suznih očiju.\nBrutalni toplotni talas preokrenuo je živote miliona ljudi u Indiji koji se bore da se izbore sa visokim temperaturama - najvišim u poslednjih 100 godina.\n„Temperature u zemlji brzo rastu i rastu mnogo ranije nego obično", rekao je premijer Narendra Modi u sredu.\n„Veći deo onoga što zaradim samo trošim na led, pokušavajući da sačuvam svežinu riba", kaže ona.\n„Nikada nisam imala toliko pokvarene ribe za sve ove decenije prodaje. Sada ponekad gubim i do 2.000 rupija dnevno."\n„Vlada treba da nam obezbedi led i frižidere kako bi pomogla ribarskoj zajednici da se prilagodi rastućim temperaturama i dužim letima", kaže ona.\nIndija već gubi 101 milijardu dolara godišnje zbog vrućine - najviše na svetu, navodi se u izveštaju Nejrč komjunikejšns (Nature Communications).\nSve što znaju je da je ugrožen njihov svakodnevni život i njihova zarada, i da moraju da nastave da rade - bilo da je vrućina ili ne - da bi prehranili porodice.\n„Ove godine je posebno vruće. Ali ako ne radim, kako ću napuniti stomak?", kaže Girhe i sleže ramenima.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Nauka i tehnologija :: Pronašli ogroman greben visine nebodera\n28. 10. 2020. 12:54 >> 12:54 0\nPronašli ogroman greben visine nebodera\nAustralijski naučnici su tokom 3D mapiranja morskog dna otkrili greben širok 1.5 km, a visok više od 500 metara, što ga čini višim od Empire State Buildinga u Njujorku koji ima čak 102 sprata.\nOtkriveni greben se nalazi na dnu epikontinentalnog pojasa, ali nije dio Velikog koralnog grebena.\nU gornjem dijelu nije prekriven tvrdim koralima, nego mnogobrojnim spužvama, morskim stabalacima i mekanim koralima, što upućuje na to da je ovo područje bogato nutritijentima koje nose struje dubokih voda.\nKamera na podvodnom robotu koji je istraživao greben pokazuje da je nastanjen mnoštvom riba.\nNaučnici sa instituta The Schmidt Ocean već nekoliko godina istražuju okean koji okružuje Australiju, ali ovo novo otkriće bi im moglo zadati još godina istraživanja.\nU ranijim istraživanjima su snimili rijetke podvodne organizme poznate pod imenom sifonofore, koje mogu biti duže od 40 metara, ali i druge vrste koje se moraju istražiti, kao što su crni korali, sunđeri i škarpuni.\nSidnej: Najtoplija noć u posljednjih 50 godina\nKorona eliminisana u australijskoj državi Viktoriji\nPovrijeđene koale idu nazad u divljinu\n12:23 Dron ušao u peti reaktor Černobilja\n09:17 Beba rođena iz embriona starog 27 godina\n06:30 Salata sa ćurećim kuglicima


Bolji smo i favoriti smo – ASinfo Portal\nBolji smo i favoriti smo\nRukometnu reprezentaciju BiH početkom godine očekuje nastavak kvalifikacija za Evropsko prvenstvo i dvomeč protiv selekcije Estonije. Jasno je da bh. rukometaši ukoliko žele ostati u trci za Euro moraju razmišljati isključivo o pobjedama protiv autsajdera u grupi, u kojoj se još nalaze Njemačka i Austrija.\n“Zmajevi” su se okupili na Ilidži i za razliku od posljednjeg okupljanja, kada su bili desetkovani zbog virusa korona, sada je situacija znatno povoljnija. Selektor Bilal Šuman moći će računati na gro igrača koji su propustili utakmicu u Njemačkoj. Ipak, neće biti Ivana Karačića, Senjamina Burića i Srđana Predragovića. Jedan od najvažnijih kotača u igri bh. tima je Marko Panić, rukometaš Meškova. Nekadašnji rukometaš Borca bio je poprilično jasan kada su u pitanju utakmice s Estoncima.\n“Selekcija Estonije nam je dobro poznata, igrali smo prethodne kvalifikacije. Znamo da imaju dva ozbiljna igrača Janima i Patraila, koji nisu bili na utakmicama s Austrijom. Tek smo se okupili, nismo još gledali video. Od 1. januara kreće ozbiljnije pripremanje i tada ćemo svi biti na okupu. Ali, mi smo favoriti i ako ne možemo dobiti Estoniju dva puta onda ne treba ni da gledamo na neke šanse da idemo na Evropsko prvenstvo”, rekao je ove sezone sjajni Panić.\nSlična očekivanja iznio je i kapiten bh. rukometaša Mirsad Terić. On je istakao da je BiH kvalitetnija od Estonije, ali da to treba potvrditi na terenu.\n“Kao prvo, nadam se da ćemo svi biti zdravi i da neće biti komplikacija što se tiče virusa. Doći do Estonije je u ovom vremenu komplikovano. Što se tiče kvaliteta, mislim da je na našoj strani i da smo bolji, ali opet nekad smo imali problema to pokazati na terenu. Nadam se da ćemo pristupiti ozbiljno i uzeti jako bitna četiri boda, koja će nam biti temelj za kasnije u martu i aprilu za ostale utakmice i da pokušamo to s Austrijom riješiti”, poručio je Terzić.\nReprezentacija BiH prvu utakmicu s Estonijom, koja ima dva poraza (Njemačka, Austrija), igra 6. januara u gradu Polva, dok će četiri dana kasnije Estonce ugostiti u Bugojnu. Po dvije ekipe iz svake grupe, te četiri najbolja trećeplasirana tima u kvalifikacijama izboriće učešće na završnici EP-a.\nU hotelu “Hills” na Ilidži u srijedu je potpisan novi četvorogodišnji ugovor između Rukometnog saveza BiH i selektora Bilala Šumana. Ispred RS BiH potpisivanju ugovora su prisustvovali predsjednik krovne kuće bh. rukometa Mensur Sinanović i direktor reprezentacije Muhamed Toromanović. Ugovor će trajati do oktobra 2024. godine.\nItalijanski portal: Kolarov najgori defanzivac


Virusolog iz Kine upozorava da ova zemlje krije ključne dokaze o koroni | Restart Magazin\n14/07/2020 14/07/2020 Urednik\tKina, Korona virus, Li Meng Jan\nLi-Meng Jan je pobegla u Ameriku kako bi razotkrila šta je sve Peking zataškavao pre nego što je proglasio epidemiju korona virusa, piše britanski “San”.\nU razgovoru sa novinarom Bilom Hamerom, doktorka je upozorila na opasnosti globalne pandemije rekavši da “nemamo mnogo vremena”.\n“Ovo je ogromna pandemija koja se dešava u svetu. To je veće od svega što znamo iz ljudske istorije. Dakle, tajming je veoma, veoma važan. Ako možemo da ovo rano zaustavimo, možemo da spasemo živote”, rekla je Li-Meng Jan.\n“Razlog zašto sam došla u SAD je tad da prenesem poruku istine o kovidu. Ako bih to rekla u Hong Kongu, onog trenutka kada bih progovorila, nestala bih i bila ubijena”, rekla je za “Foks njuz”.\n“Kineska vlada odbila je da angažuje strane stručnjake uključujući i one iz Hong Kongda koji bi radili istraživanje. Zato sam se obratila prijateljima da dobijem više informacija”, ispričala je.\nKontaktirala je veliki broj ljudi uključujući i one iz kineskog Centra za kontrolu i prevenciju bolesti. Prijatelj koj je ispričao da se u Vuhanu pojavio nepoznati virus i da su primećeni slučajevi porodičnih klastera koji su pokazatelj prenosa sa čoveka na čoveka. Rečeno joj je i da broj slučajeva eksponencijalno raste. Tvrdi da su njene nalaze nadgledali nadležni i da su joj govori : “Ćuti i budi pažljiva”.\n“Upozorio me je: “Ne prelazi crvenu liniju. Upašćemo u probleme i nestaćemo”, rekla je Li pozivajući se na granice koje je Peking postavio za takve istrage i istkla da se rešenje krije upravo u onome što se prikrivalo. Otkrila je i da je Kina zabranjivala sprovođenje eksperimenata u inostranstvu uključujući i one u Hong Kongu.\n“Čekam da ispričam sve što znam i da američkoj vladi dostavim dokaze. I želim da oni razumeju i želim da ljudi u SAD razumeju koliko je ovo strašno. Ovo nije ono što ste videli, ovo je nešto sasvim drugačije. Moramo da potražimo istinske dokaze i dobijemo one prave jer je to ključno za zaustavljanje pandemije. Nemamo mnogo vremena”, upozorila je.\n← Merkelova ne želi da se opredeljuje oko naslednika\nDŽonson se predomislio, do kraja 2027 proteruje Huavej →


Vreme - Slobodan Samardžić: Od mrzovolje do zla\nOd mrzovolje do zla\nMožda je polemika oko Antonićevog eseja o "misionarskoj inteligenciji" zaista ušla u završnu fazu, kako se autoru čini. Ako nekim slučajem bude tako, ja mu kao kolega odajem priznanje da je efektno otvorio temu koja celu deceniju unazad, a možda i duže, obeležava deo opozicione, a potom i vladajuće scene, konkretno njihov sektor "idejne fronte danas". To što su neki učesnici u polemici negodovali zbog svrstavanja i navodno nasilne Antonićeve tipologizacije njihove javne reči, samo je izraz njihove nelagode što su potpali pod nečiju istraživačko-analitičku pažnju. Antonić je ubedljivo pokazao da takav fenomen, koji naziva "misionarskom inteligencijom" (o oznaci se zaista dâ diskutovati), ne samo da postoji već i znatno obeležava intelektualnu i političku (javnomnjenjsku, a od 5. oktobra sve više i institucionalnu) situaciju Srbije.\nI kada sam čitajući poslednji prilog autora ("Plivanje i glasanje"), osetio ličnu nelagodu što se rasprava o ovom neobično značajnom fenomenu bliži kraju, sve uz blagi utisak da tema nije dovoljno raspravljena, naredni prilog Nenada Dakovića u istom broju "Vremena" podstače me da se uključim. Ovaj, spram njegove sadržine, neopravdano dug tekst dao mi je dva povoda za reagovanje: prvo, to je ždanovističko etiketiranje Slobodana Antonića, ni krivog ni dužnog za ovakvu vrstu obračuna; drugo, Dakovićeva udarna teza koja glasi – nacionalizam jednako zločin. Ovakav redosled nalazi se u Dakovićevom tekstu; on je prvo udario etikete Antoniću pa je tek pred kraj teksta izložio ovu ekstremističku tezu. Ali, logički i mentalni redosled upravo je obrnut – iz ovakve teze proizilazi odgovarajuća "argumentacija": Antonić je doslovno "majka Tereza našeg populizma", on se služi "julovskim diskvalifikacijama", on se ne služi "mišljenjem nego populističkim predrasudama", konačno, taj "’liberal’ je trbuhozborac srpskog nacionalizma".\nBojim se da sâm Daković i način njegovog pisanja ne mogu biti predmet nekog ozbiljnog teksta. Neka se Antonić, ako nalazi za shodno, sam brani od ovakvih nesuvislih, premda u današnje vreme u Srbiji opakih napada. Takođe, način na koji je ovaj pogromaš obrazložio svoju osnovnu tezu nije za analizu. To su najobičniji parolaški usklici i presude (po formi iskaza) upućene nacionalistima svih boja. Ne bi, dakle, sâm tekst izazavao moju pažnju da on ne predstavlja idealnu, do krajnjih konsekvenci dovedenu, storiju o nacionalizmu i zločinu neprekidno tematizovanu među autorima koji su izazvali Antonićevo reagovanje.\nDakle, nacionalizam jednako zločin, po sebi i za (sve) nas. To je stvar nekakvog socijalnog apriorija, koji se nužnim načinom otelovljuje u delovanju ne samo neposrednih egzekutora zločina nego i onih (mnogih) koji mu pružaju duhovnu, tj. ideološku, podlogu. Posle dijagnoze sledi terapija. Nacionalistički prožet narod mora najpre da doživi kolektivnu katarzu, a uporedo s tim i nešto manje masovnu kaznu. Iza jednačine nacionalizma i zločina krije se teza o kolektivnoj krivici, koja ne podrazumeva kaznu samo za navodnu masovnu podršku masovnom zločinu već i za celokupnu istorijsku i zloduhu pripremu zločina. Nacionaliste treba fizički izolovati, a narod (njegov ostatak) prevaspitati.\nMisaono nasilje koje demonstrira Daković nije nepoznato. Podržavanje prokažene ideologije već je zločin. Da ostavimo po strani raspravu o nacionalizmu, šta je to zapravo u svom pojmovnom sadržaju i istorijskim manifestacijama. Uzmimo da je reč o nečemu jasnom i jednoznačnom, kao što to čine naši pobornici direktne akcije. Neko naprosto prihvata ili zastupa određeno ideološko stanovište, u ovom slučaju nacionalizam, u nekom drugom slučaju komunizam, liberalizam ili bilo šta drugo. Presuditelj, ako mu se može intelektualno ili politički, tvrdi da je zločin inherentan tom shvatanju. On ne sudi o nekom činu (konkretnoj radnji), nego o verovanju samom. Krivci, kao slučajni pojedinci, samo su karakterne maske predmeta osude, a to je konkretna ideologija. Kada ovo postane obrazac javnog delovanja, on hoće i da se institucionalizuje, da postane politički merodavan. A ukoliko se to dogodi, teror nije samo neizbežan nego i poželjan.\nIstorija je puna ovakvih primera, i to najmanje povodom nacionalizma, daleko učestalije povodom zastupanja drugih vrsta verovanja ili svetonazora. Srbija je danas istorijski karakerističa po (intencionalnom) uvođenju nacionalizma, ponavljam ma šta on konkretno značio, u krug oficijelnog egzorcizma. Razume se, ovde pravim misaoni eksperiment o tome šta bi bilo kada bi u političkom poretku i u javnom mnjenju Srbije prevagu odnelo ovakvo stanoviše, koje bi se samim tim pretvorilo u oficijelnu ideologiju. Bojim se da bi kažnjavanje nacionalista jednako zločinaca i odgovarajuće prevaspitavanje naroda dovelo do polpotovskih posledica.\nZašto u svom misaonom eksperimentu, koji preduzimam zato što mislim da nije eksperimentalno naivan, idem toliko daleko? Zato što imam dovoljno zloslutnih pokazatelja za to. Većinski narod u ovoj zemlji već dugo je pod paskom unutrašnje (samo)osude. To je narod, određeni kolektivni identitet, samo kad treba o njemu našto loše da se kaže, recimo da je ogrezao u nacionalizmu istorijski i aktuelno, inače je politički i supstantivno ništa, "svakodnevni plebiscit", kako to Daković kaže u svom komičnom nerazumevanju Ernesta (ne Ernsta, dva puta u tekstu) Renana. Pošto Srbi u Srbiji politički nisu ništa, može im se olako, bez ikakve javne osude, sa špice Radija B92 više puta u toku dana upućivati javna poruka: "Budimo ljudi, iako smo Srbi". Idiotska šala sa rasističkim sadržajem. Da li samo benigno konstruisana igra reči? Možda. Ali, idealno uklopljena u priču o kolektivnom zločinu (jednako nacionalizam) protiv čovečnosti, čiji masovni sprovoditelj ne zaslužuje da opstaje u redu čovečanstva. Sem, razume se, ukoliko se ne podvrgne famoznoj denacifikaciji i potonjem prevaspitavanju.\nAko Daković na kraju svog teksta kaže: "Zato posle svega biti nacionalista danas u Srbiji znači biti otvoren ili oportun saučesnik u zločinu, dobrovoljnom zločinu", onda je jasno da on diskusiju ne zatvara diskurzivno, već to čini egzistencijalno. Protivnik, a to je nacionalista ma šta on stvarno bio, nije vredan egzistencije, a ne diskusije. Na fenomenološkom planu (na kom još uvek stojimo), toga se treba bojati. Tim pre što ovaj stav nije usamljen, već vrlo rasprostranjen u onom delu javnog govora koji je Slobodan Antonić učinio preglednim.\nSlobodan Samardžić, Beograd


KRIVIČNI ZAKONIK: Ko se neovlašćeno posluži novcem, hartijom od vrednosti ili drugim stvarima koje su mu poverene u službi ili na radu u državnom organu, preduzeću, ustanovi ili drugom subjektu ili radnji ili ove stvari drugom neovlašćeno da na poslugu, kazniće se zatvorom od šest meseci do pet godina\nU izveštaju o radu Sektora unutrašnje kontrole MUP-a Srbije za 2016. godinu, na samom kraju liste krivičnih dela koje su u službi počinili policajci, naveden je i jedan slučaj – posluge.\nOvo nije često krivično delo i razlikuje se od klasične krađe. Prilikom njegovog izvršenja, onaj ko ga čini, ne zadržava novac ili neku stvar, kao što je slučaj kod krađe. Takođe, onaj ko se poslužio, na neki način legalno je došao do tog novca. Mnogima je dobrodošlo još malo para kako bi "zapušili rupe" ili vratili dugove, ali za poslugu sledi robija.\nČlan 365 Krivičnog zakonika ("Sl. glasnik RS", br. 85/2005, 88/2005 - ispr., 107/2005 - ispr., 72/2009, 111/2009, 121/2012, 104/2013, 108/2014 i 94/2016) kaže da će se onaj ko se neovlašćeno posluži novcem, hartijom od vrednosti ili drugim stvarima koje su mu poverene u službi ili na radu u državnom organu, preduzeću, ustanovi ili drugom subjektu ili ove stvari drugom neovlašćeno da na poslugu, kazniti zatvorom od šest meseci do pet godina.\nKako se može saznati, "zlatno doba" posluge u policiji bilo je početkom devedesetih godina, u vreme hiperinflacije u Jugoslaviji. Saobraćajci su tada imali mogućnost da naplaćuju kazne direktno od vozača na ulici i nisu imali obavezu da novac istog dana predaju. Takođe, tada nije postojao razvijen elektronski sistem praćenja i zavođenja zapisnika, kao što je danas. Pojedini čuvari reda bi od novca od kazni kupovali nemačke marke, a pazar bi u dinarima predavali dve, tri nedelje kasnije. Tako bi obrnuli novac i bili bi "dobri" za razliku koju je "pojela" inflacija, a dinare od kazni kasnije bi uredno predali, jer ih nisu ukrali.\n"Posluga je vrsta krivičnog dela protiv imovine za koje je kao i za sva imovinska krivična dela karakteristično da se vrši u određenoj koristoljubivoj nameri", kaže Milan Škulić, profesor Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu.\nInače, poslugom se često smatra i kada neko obije tuđi automobil, bez namere da ga ukrade, već samo da se preveze od jedne do druge tačke, gde i ostavi vozilo. Ovakvi slučajevi nekada su se veoma često dešavali.\n"Bilo je malo automobila i ljudi su bili željni toga samo da se provozaju, a neki su uzimali vozila od poslanika i takozvanih ’važnih drugova’. Tada je i nastalo delo oduzimanje motornog vozila, što nije krađa. Kasnije je sve to sa automobilima prestalo, a u zakoniku je ostala posluga", kaže advokat Toma Fila.\nNajčešćih primera ovog krivičnog dela bilo je kod pojedinih blagajnika koji bi nadohvat ruke imali određenu svotu novca. Oni koji raspolažu tuđim novcem došli bi u iskušenje da se od tih para okoriste, a kasnije da ih vrate kao da se ništa nije desilo.\nNajinteresantniji primer koji ilustruje ovu priču je slučaj jednog bivšeg službenika banke iz Niša, koji je novac od nekoliko klijenta potrošio na kocku. On je i osuđen na tri godine zatvora zbog zloupotrebe službenog položaja u produženom trajanju, jer je proneverio više od pola miliona evra koje je iskoristio za internet klađenje. Takođe, Viši sud u Nišu izrekao mu je ove godine dodatnih šest meseci zatvorske kazne zbog krivičnog dela posluge jer je sa računa klijenata skinuo još 250.000 evra koje je koristio za kockanje. Međutim, on je novcem od dobitka nekim "srećnim klijentima" nadoknadio štetu.\nProneveritelj je priznao da je od avgusta 2010. do januara 2013. godine uzimao novac sa tuđih računa tako što je falsifikovao njihov potpis na nalogu za podizanje novca. Pare štediša potrošio je na klađenje putem interneta i to u kockarnicama na Bahamima i Devičanskim ostrvima. Najčešće se kladio na trke pasa. Ovaj čovek godinama je uspevao da krije kako se poslužio. Birao je devizne štediše koje su oročili novac, a kada bi neki tražili sredstva, namirio bi im dug tako što je novac uzimao od nekog drugog klijenta. Čak je na kladionici jednom uz pomoć tuđih para dobio 300.000 evra. Međutim, tada novac nije vratio na račune štediša. Ponovo se kockao i sve je izgubio.\nKo se neovlašćeno posluži novcem, hartijom od vrednosti ili drugim stvarima koje su mu poverene u službi ili na radu u državnom organu, preduzeću, ustanovi ili drugom subjektu ili radnji ili ove stvari drugom neovlašćeno da na poslugu,\nIzvor: Vebsajt Politika, Aleksandar Bojović, 04.11.2017.


Molim Vladu Kantona Sarajevo da mi se dostave imena i prezimena, stručna sprema, stranačka pripadnost svih upravnih i nadzornih odbora, skupština javnih preduzeća, menadžmenta i direktora svih javnih ustanova i preduzeća u Kantonu Sarajevo. | Skupština Kantona Sarajevo\nMolim Vladu Kantona Sarajevo da mi se dostave imena i prezimena, stručna sprema, stranačka pripadnost svih upravnih i nadzornih odbora, skupština javnih preduzeća, menadžmenta i direktora svih javnih ustanova i preduzeća u Kantonu Sarajevo.\n"Molim Vladu Kantona Sarajevo da mi se dostave imena i prezimena, stručna sprema, stranačka pripadnost svih upravnih i nadzornih odbora, skupština javnih preduzeća, menadžmenta i direktora svih javnih ustanova i preduzeća u Kantonu Sarajevo."


Svaku obavezu završiti sa osmijehom, Pobjeda 4. mart 2012.\nDatum objave: 05.03.2012 12:04\nŽENE U UNIFORMI: Poručnica dr Ivana Hajduković\nSvaku obavezu završiti sa osmijehom\nInteresovali smo se i šta o ovoj temi misli poručnica Vojske Crne Gore dr Ivana Hajduković. Ona kaže da svaki dan može da vam bude praznik ukoliko se nalazite u okruženju privatnom ili poslovnom koje vas voli i poštuje i ukoliko svaku obavezu izvršavate sa osmijehom.\nGovoreći o položaju žene u Crnoj Gori danas ona kaže: Danas položaj žene u Crnoj Gori pokazuje tendenciju poboljšanja u smislu nezavisnosti, rodne ravnopravnosti i njene sve veće zastupljenosti u poslovnom i političkom miljeu. Svjedoci smo da su današnje crnogorske žene sve više prisutne na javnoj sceni kao uspješne menadžerke velikih firmi, političke funkcionerke, ambasadorke, poslanice itd. Time se potvrđuje da, pored zadržanog crnogorskog tradicionalizma, razvoj ličnog subjektiviteta današnje crnogorske žene prati razvoj i napredak crnogorskog društva. Inače, njena formula za uspjeh je jednostavna. Svaki uspjeh iziskuje veliki trud i rad, a ukoliko volite to što radite, uspjeh je neizostavan. Znači da ljubav prema profesiji i vjera u sebe potpomognuti podrškom porodice i velikim ličnim zalaganjem predstavljaju formulu uspjeha kaže ona.\nI na razvoj ličnosti dr Ivane Hajduković veliki uticaj imala je normalno njena majka. - Što se tiče poznatih žena pečat uspješne žene je ostavila meksička slikarka Frida Kalo, koja je svojom upornošću i velikom ljubavi prema profesiji, uprkos bolesti, uspjela postati jedna od najpoznatijih slikarki čiji su radovi prepoznatljivi širom svijeta - kaže na kraju.


Kočijaši u Rusiji: Ko je vozio Ruse na daleke pute dok još nije postojala železnica?\nKočijaši su u Rusiji bili posebna „kasta“ – veštinu su prenosili sa oca na sina, porodicom su upravljale žene, imali su posebne pokrovitelje na nebu i voleli su brzu vožnju. Kočijašku službu je u Rusiji uveo Džingis-kan.\nKada je 1839. godine doputovao u Rusiju, francuski markiz Astolf de Kistin je bio zapanjen neobičnom brzinom kojom su ruski kočijaši jurili putem Moskva – Peterburg, prvom „brzom magistralom“ Ruske imperije. „Ja se trudim da naučim kako na ruskom da kažem ’lakše’, a drugi putnici, naprotiv, požuruju kočijaša“, napisao je De Kistin, piše Russia beyond.\n„’Trojka’ na Crvenom trgu. Stara Rusija“, Aleksandar Sokolov (1960), Centralni dom umetnika.\n„Ruski kočijaš odeven u debeli sukneni kaftan, [...]već na prvi pogled ostavlja utisak žitelja Istoka. Po tome kako lako skoči na svoje sedište i po okretnosti se vidi da tu ima nečeg azijskog. [...] Gracioznost i lakoća, brzina i pouzdanost sa kojima on upravlja živopisnom zapregom, njegovi živi pokreti i okretnost sa kojom skoči na zemlju, njegov savitljivi struk i stas, i čitava njegova pojava – sve to priziva u sećanju po prirodi najgracioznije narode na zemlji...“, zabeležio je De Kistin.\nKočijaši koji su na francuskog gosta ostavili tako snažan utisak zaista su bili posebni ljudi, kao neka posebna kasta ruskog društva. Njihova profesija je bila jedna od najstarijih u ruskog državi. Taj stari sistem „jamskih stanica“ svojevremeno je doprineo nastanku države.\n„Jami“ velike Imperije\nKočijaš je na ruskom „jamščik“ („яmщik“) od reči „jam“. U Džingis-kanovoj Mongolskoj imperiji ta reč je označavala objekat gde su odmorni konji držani u pripravnosti na putu koji spaja udaljene oblasti.\nJam (poštanska stanica) na ušću reka Usuri i Sungače.\nTaj sistem je korišćen za održavanje veze između centra Mongolske imperije (a zatim njene naslednice Zlatne horde) i periferije. Bio je cilj da izaslanici velikog vladara prevaljuju velika rastojanja što je moguće većom brzinom i zato su na putevima, na određenom rastojanju, bile postavljene stanice gde je carev glasnik mogao ostaviti umorne konje i upregnuti sveže i odmorne. Zlatna horda je nestala, a ovaj sistem je zadržan u ruskim zemljama i korišćen je za vezu između ruskih gradova.\n„Veliki gospodar, knez moskovski, ima na različitim mestima svoje kneževine kočijaše sa dovoljnim brojem konja, i zato, gde god knez da pošalje svoga glasnika uvek će se za njega naći odmorni konji“ – tako je kočijašku službu 16. veka opisao austrijski diplomata Sigismund fon Herberštajn.\nA. A. Dejneka\nRuske jamske stanice su bile udaljene 40-60 kilometara jedna od druge (koliko su otprilike konji mogli dnevno da pređu). Meštani su imali obavezu da se brinu o konjima. Tu obavezu su uveli još Mongoli. Seljaci su održavali puteve i stanice, nabavljali konjima hranu i brinuli se o njima, dežurali na stanicama i regrutovali kočijaše, tj. ljude kojima je bio posao da voze državne činovnike i teret. Postojala je i posebna „kancelarija“ za upravljanje ovom službom, zvala se „Jamska uprava“ („Яmskoй prikaz“).\nMnogi su imali želju da postanu kočijaši jer je to radno mesto podrazumevalo da i oni i članovi njihovih porodica budu oslobođeni od poreza, da dobiju plac za izgradnju kuće i platu. Pa ipak, to nije bio lak posao. Kočijaš je morao biti jak i izdržljiv, trezven i odgovoran. Prilikom stupanja u službu morao je obećati da „neće pijančiti u krčmama, neće krasti, neće pobeći i službene konje neće nigde ostaviti“. Svaki kočijaš je „dužio“ najmanje tri konja.\nPisma „ispod pazuha“\n„Trojka“ u letu.\nUmetnik P. O. Kovaljevski\nPetar Prvi je 1693. godine lično izdao ukaz o organizovanju pošte „iz Moskve za Perejaslavlj-Zaleski, Rostov, Jaroslavlj, Volgodu i Vagu“. Taj ukaz je sadržao stroge propise za kočijaše, posebno za one koji prevoze pisma. Morali su ih voziti pažljivo u vrećama ispod pazuha (da se ne iskvase na kiši i da ih kočijaš u pijanom stanju ne ispusti negde usput, a ako ih nakvasi ili izgubi biće mučen). Za kršenje pomenutih pravila sledila je stroga kazna. Za svaki sat kašnjenja kočijaš je dobijao jedan udarac bičem. Sve u svemu, nije to bio lak posao.\nZbog toga su kočijaši postepeno prerasli u posebnu „kastu“. Od detinjstva su učili da se ophode sa konjima i da barataju konjskom opremom. I živeli su zajedno u posebnim jamskim naseljima. U Moskvi, Jaroslavlju i mnogim drugim gradovima postojala je ili još uvek postoji Jamska ulica.\nU kočijaškim porodicama tradicija je bila veoma razvijena. Do kraja 19. veka porodicom je upravljala najstarija žena ili baba jer su svi muškarci provodili vreme uglavnom u putu. Kočijaši su bili verujući ljudi. Posebno su poštovali svete mučenike Flora i Lavra. Smatrali su ih za pokrovitelje konja. Na primer, najveća moskovska pijaca gde su se prodavali konji nalazila se na Zacepu (pored današnje Pavelecke železničke stanice), gde još uvek postoji Hram svetih mučenika Flora i Lavra.\nPutna isprava za putovanje poštanskim kolima od Moskve do Sankt Peterburga potporučnika Jegerskog puka imperatorske garde gospodina Durasova.\nDržavni muzej likovnih umetnosti „A. S. Puškin“\nAko je neko hteo privatno da putuje koristeći poštanske „jame“ morao je debelo da plati tu uslugu, a uz to mu je bio potreban i poseban dokument koji omogućava korišćenje državnih konja i kočija. Drugim rečima, tako su mogli da se voze samo predstavnici elitnog ruskog plemstva, a za tolike novce kočijaši su jurili kao sumanuti.\nU svom delu „Putovanje u Peterburg za vreme imperatora Pavla I“ opat Žan-Fransoa Žoržel je napisao: „Ruski kočijaši voze veoma brzo. Konji su skoro sve vreme u galopu... Opasnost da se kočije polome ili prevrnu je neprekidna. Čovek mora da im zapreti kako bi bar malo usporili“. Iskusni ruski putnici su nosili u prtljagu rezervne osovine i obručeve za točkove jer su znali da će im sigurno zatrebati.\nVožnja sa zviždukom\nKurir. Slika nepoznatog autora po crtežu A. Orlovskog.\nTu brzu vožnju pratio je čuveni kočijaški zvižduk. Petar Prvi je svojim ukazima pokušao da uvede specijalne signale u nemačkom maniru, na primer da kočijaš zatrubi u rog, ali kočijaši su sa gađenjem odbacili sve te pokušaje. Postojala je čak i legenda o kočijašu koji je oprljio usne kiselinom samo da njima ne dotiče taj „jeretički“ rog. Ruski kočijaš je najavljivao dolazak zviždukom i uzvicima. U drugoj polovini 18. veka postali su moderni valdajski praporci, ali su oni bili toliko glasni da je car Nikolaj Prvi 1834. godine izdao ukaz po kome se vožnja sa valdajskim praporcima dozvoljava samo kurirskim „trojkama“ (kočijama sa tri upregnuta konja) i vatrogascima kada krenu da gase požar.\n„Portret imperatora Nikolaja I u saonicama“, 1950-ih.\nUmetnik Nikolaj Sverčkov\nRuski kočijaši su jurili daleko brže nego njihove kolege u Evropi. Nije slučajno što su se stranci toliko plašili! Kočijaš bi od Novgoroda do Moskve (578 km) stigao za manje od tri dana. Već pominjani Kistin piše kako ga je ruska „trojka“ vozila toliko brzo da bi ih čak i voz jedva stigao.\nVozovi su se u Rusiji pojavili 1851. godine kada je otvorena pruga Moskva–Peterburg. Usledio je buran razvoj železnice koji je zaista doprineo gašenju kočijaške profesije. Vozovi su počeli da prevoze i poštu, i teret, i putnike, a kočijaši su se postepeno vratili svome staležu, tj. seljaštvu. Zadržali su se u narodnom sećanju zahvaljujući folkloru i klasičnoj književnosti.\nLeti „trojka“. Umetnik Nikolaj Samokiš / Russia beyond/ vostok.rs


Na putu Dubica – Gradiška poginuo motorista | Prijedor24.com - Više od informacije!\nPočetna Vijesti Na putu Dubica – Gradiška poginuo motorista\nNa putu Dubica – Gradiška poginuo motorista\nNa magistralnom putu M-14 Kozarska Dubica (Bosanska Dubica) – Gradiška, u mjestu Međeđa, dana 08.06.2019. godine, oko 18,10 časova, dogodila se saobraćajna nezgoda u kojoj su učestvovali motocikl marke „Yamaha“ kojim je upravljalo lice inicijala M.G. (1966) iz Gradiške i putnički automobil marke „Seat Ateca“ kojim je upravljalo lice inicijala S.K. (1976) iz Banjaluke. U ovoj saobraćajnoj nezgodi smrtno je stradao vozač motocikla lice M.G.\nUviđaj na licu mjesta izvršio je okružni javni tužilac Okružnog javnog tužilaštva Prijedor i policijski službenici Policijske stanice Kozarska Dubica.\nOd strane postupajućeg tužioca naložena je obdukcija tijela smrtno stradalog lica a koja će biti obavljena u Zavodu za sudsku medicinu Republike Srpske u Banjaluci.\nPolicijska uprava Prijedor apeluje na sve učesnike u saobraćaju da poštuju saobraćajna pravila i propise te da odgovornim ponašanjem zaštite sebe i druge učesnike u saobraćaju od neželjenih posljedica.\nS obzirom na činjenicu da su vozači motocikla, lakih motocikla i mopeda jedne od ugroženijih kategorija učesnika u saobraćaju, ovim putem skrećemo pažnju da u saobraćaju učestvuju sa tehnički ispravnim i registrovanim motociklima, da koriste zaštitnu opremu, da brzinu kretanja prilagode uslovima na putu kao i da u saobraćaju ne učestvuju pod dejstvom alkohola.


Muškarci, imamo rešenje za tanku i proređenu kosu! | Alta Moda\nMuškarci, imamo rešenje za tanku i proređenu kosu!\nJoš u Starozavetnim spisima stoji priča o Samsonu i Dalili, u kojoj je sva snaga velikog junaka upravo u njegovoj kosi. Gubitkom kose Samson gubi i svoju snagu i biva lako i nepravedno poražen. Jasno je da je simbolika važnosti kose i samopouzdanja pomenuta još pre tri i više hiljada godina. Upravo zbog toga, nega muške kose danas, koja će rezultirati snažnim, samouverenim i zadovoljnim muškarcem, zaslužuje punu pažnju i posvećenost.\nRazvojem savremene tehnologije proizvodnje, preparati za jačanje kose zaista mogu učiniti čudo pa će tanka i proređena kosa, bez volumena, ostati daleko iza vas.\nProblem tanke i proređene kose\nVeliki broj muškaraca posle četrdesete godine života, a neretko već i posle dvadesetpete i ranije, biva suočen sa problemom gubitka i opadanja kose. Mada nekima ne smeta, veliki je udeo onih koji se pitaju mogu li preparati za jačanje kose da pomognu i reše ovaj problem. Istina je da nega muške kose ne mora biti izrazito zahtevna i komplikovana, ali itekako može biti efikasna i učinkovita.\nIpak, pre nego što se posvetimo nezi, sagledajmo uzroke i rešavanje problema iz nekoliko uglova. Pre nego što razočarano proglasite da preparati za jačanje kose ne deluju očekivanim intenzitetom i brzinom, budite sigurni da ste isključili sve ostale uzročnike neuspeha.\nNajčešći uzrok tanke i proređene kose, kao i njenog opadanja je genetske prirode. Ako je u vašoj porodici bilo slučajeva gubitka kose, vrlo je verovatno da će i vas pogoditi. Pored ovoga, u cilju uspešnog rešavanja problema povedite računa o:\n- ishrani: hranljive materije koje unosite direktno su odgovorne za zdravlje i rast folikula dlake. Neka vaša ishrana bude redovna, zdrava i raznovrsna, obogaćena vitaminima i mineralima, naročito vitaminom D koji stimuliše folikule dlake.\n- stresu: istražite i usvojite tehnike oslobađanja od stresa, jer gubitak kose često ima psihosomatski karakter.\n- frizuri i feniranju: po savetu frizera biranje frizure koje će naglasiti volumen, a pre feniranja, koje pomaže da se postigne izgled gustine, koristite zaštitne preparate kao što je krema za kosu. Muškarci koji su ovo probali uverili su se da je delotvorno.\n- preparatima koje koristite: često se dešava da kosa postaje proređena i tanka usled neadekvatne nege. Potražite savet stručnjaka, jer provereni preparati za jačanje kose mogu zaista učiniti čudo i vratiti izgubljeni volumen, gustinu i sjaj.\nNega muške kose – Redken Brews\nKompaniju Redken odlikuje pola veka iskustva, kvaliteta i tradicije kada je u pitanju nega muške kose. Nova, usavršena i prilagođena, linija nege za muškarce predstavljena je kolekcijom Redken Brews inspirisana pivom (što pokazuje ime i dizajn ambalaže), a namenjena kvalitetnoj nezi kose, brade i kože modernog, savremenog muškarca. Redken Brews sadrži proizvode za ljude koji hrabro eksperimentišu sa trendovima, pritom želeći da budu sigurni da su preparati koje koriste kvalitetni, efikasni, pouzdani i klinički testirani. Posebnu pažnju zaslužuje nega muške kose, naročito tanke i proređene kojoj je namenjena specijalizovana Redken Brews Thickening linija proizvoda.\nRedken Brews Thickening - preparati za jačanje kose\nRedovna i kontinuirana nega muške kose presudna je, kako u prevenciji opadanja i gubitka, tako i u tretiranju kose koja je već tanka i proređena. Ako prilagodite ishranu, stabilizujete nivo stresa, a redovnu negu vam čine preparati za jačanje kose Redken Brews Thickening kolekcije, sigurno ćete ubrzati rast, povećati gustinu i volumen i poboljšati izgled i kvalitet kose.\nOsnovni koraci nege:\n- Redken Brews Thickening šampon, sa svežim mirisom nane i đumbira, je okrepljujući šampon koji poboljšava izgled fine, tanke i proređene kose, pritom nežno čisteći i negujući vlasište. Nanosi se na mokru kosu, utrlja i masira samo minut, jer izuzetno brzo deluje, a nežno stimuliše oporavak i rast kose. Pogodan je i preporučen za kontinuiranu upotrebu.\n- Redken Brews Instant Thickening sprej prska se bilo na suvu ili vlažnu kosu, uz blagu i nežnu masažu od korena do vrhova, ne ispira se, a daje trenutni izgled i osećaj punije, gušće kose naglašenog volumena. Sprej povećava prečnik svake pojedinačne vlasi, jača vlakna kose i efikasno sprečava njeno lomljenje\n- Redken Brews Thickening pomada je završna krema za kosu. Muškarci sa tankom i proređenom kosom oduševljeni su volumenom i punoćom koju gotovo trenutno pruža. Sasvim malu količinu utrljajte u ruke, prođite kroz vlažnu ili suvu kosu i uživajte u čaroliji koju stvara ova krema za kosu. Muškarci koji žele trenutni volumen i definiciju, uz srednju kontrolu frizure biraju ovu pomadu kao idealno rešenje problema.\nNe dozvolite da vas problem sa tankom i proređenom kosom definiše, neka Redken Brews Thickening kolekcija definiše rešenje vašeg problema.


Džipovi i brza vožnja zabranjeni za mlade, od jeseni najstroža pravila - Užice Oglasna Tabla\nDžipovi i brza vožnja zabranjeni za mlade, od jeseni najstroža pravila\n31 марта, 2019 0464\n„Vozači sa probnom vozačkom dozvolom neće moći da upravljaju vozilom u periodu od 23 časa do šest časova, s obzirom na to da je najveći broj njih stradao upravo u tim noćnim satima. Vozači koji budu upravljali sa probnom vozačkom dozvolom pre navršene 18. godine moraće da imaju pratnju nekog koje ima vozačku dozvolu B kategorije najmanje pet godina, a oni koji budu stekli vozačku dozvolu sa navršenih 18 godina, neće morati da imaju pratnju u vozilu“, istakao je Radenković.\n„Prošle godine 75 odsto putnika na zadnjem sedištu je izgubilo život zbog nekorišćenja pojasa. Taj podatak daje pun legitimitet da i u narednom periodu maksimalan fokus bude na ovom prekršaju uz kontrolu brzine i alkoholisanosti, tako da ćemo biti maksimalno dosadni“, zaključio je Radenković.\nMerne jedinice koje su koristili naši preci: Zaboravljene ćesija, top, rasteg, oka, aršin…


HOTEL SEXTNER HOF Strassen, hotel Аустрија. Ograničeno trajanje ponude!\nSEXTNER HOF je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 24 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Via Dolomiti 13 sa pozicijom jugozapad za grad Strassen, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.\nU hotelu Hotel Alpenblick pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Sesto: n.a.. Stil ovog hotela je Luksuzan.Pozicija ovog hotela je jugoistok za grad Sesto, 2 km -


COVID-19 - Radio-televizija Unsko-sanskog kantona\nSve vijesti koje uključuju pojam: COVID-19\nLONDON, 15. oktobra - Grupu čini 26 eksperata koji će napraviti novi globalni okvir za studije o porijeklu virusa korona koji izaziva bolest COVID-19. Michael Ryan, direktor WHO za hitne situacije rekao je da bi to mogla biti “posljednja šansa da se shvati porijeklo virusa” na akademski način. WHO je ranije ove ...\nNAJAVLJUJEMO: O POSLJEDICAMA PANDEMIJE KORONAVIRUSA, U TV DNEVNIKU GOVORI HAJRUDIN HAVIĆ, DIREKTOR K.B. 'DR. IRFAN LJUBIJANKIĆ'\nBIHAĆ, 13. septembra - Zbog porasta broja hospitaliziranih Covid-19 pacijenata u Kantonalnoj bolnici u Bihaću, pristupilo se otvaranju drugog Covid odjela. Trenutno je u bolnici smješteno blizu 40 pacijenata sa teškom i srednje-teškom kliničkom slikom. Ono što zabrinjava jeste porast broja umrlih proteklih ...\nUVEDENI DIGITALNI CERTIFIKATI ZA COVID U EVROPSKOJ UNIJI\nEU, 1. jula - Digitalni certifikati za Covid-19 od jučer su uvedeni širom Evropske unije, navodi se na web stranici evropskog bloka prema planu koji je ranije usvojen. Ukoliko nisu spremne za izdavanje novog certifikata svojim građanima, države članice u periodu od 1. jula do 12. avgusta imaju pravo da izdaju neke druge formate ...\nMEĐUGORJE, 25. juna - Povodom 40. godišnjice ukazanja Gospe, koje se obilježava danas, u Međugorje je pristiglo više hiljada hodočasnika iz cijelog svijeta, javlja Anadolu Agency (AA). U ovom hercegovačkom gradiću, kako nam je rečeno, već nekoliko dana borave ljudi iz Španije, Francuske, Amerike, Italije, Poljske, ...\nVAKCINACIJA U EU-U UBRZANA, NEOPHODAN OPREZ ZBOG NOVIH VARIJANTI KORONAVIRUSA\nBRISEL, 26. maja - Proces vakcinacije protiv COVID-19 ubrzan je širom Evropske unije (EU) što će, uz poboljšanje opšte epidemiološke situacije, omogućiti postupno ponovno otvaranje društava, ocijenilo je Evropsko vijeće, prenosi Anadolu Agency (AA). Evropsko vijeće usvojilo je u utorak nekoliko ...\nMULABDIĆ: U PROTEKLOM PERIODU U USK STIGLO 5.131 DOZA VAKCINA PROTIV COVID-A 19\nBIHAĆ, 28. aprila - Direktorica Zavoda za javno zdravstvo Unsko-sanskog kantona Zarina Mulabdić potvrdila je za Fenu kako je do sada u ovaj dio Bosne i Hercegovine stiglo 5.131 doza vakcina protiv COVID-a 19, te da su u skladu s tim u toku procesi vakcinacije i revakcinacije prioritetnih grupa stanovništva. „Stiglo ...\nFBIH, 31. marta - Upravni odbor Zavoda zdravstvenog osiguranja i reosiguranja Federacije BiH donio je Odluku o izmjeni i dopuni Tarife zdravstvenih usluga u Federaciji BiH. Tako su i snižene cijene testiranja na koronavirus. Komercijalna cijena testiranja na Covid-19 PCR metodom iznosi sada 68 maraka (bez PDV), cijena serološkog ...\nBIHAĆ, 25. marta - U organizaciji članice komore Doma zdravlja Bihać i Udruženja medicinskih sestra i tehničara FBiH, održana je online edukacija pod nazivom „Od marta do marta“. Cilj radionice bio je pomoći i pružiti podršku zdravstvenim profesionalcima tokom pandemije koronavirusa. Jedan od predavača bila ...\nVAKCINACIJA: UPOSLENICI DOMOVA ZDRAVLJA PRIMILI PRVE DOZE VAKCINA PROTIV INFEKCIJE COVID-19\nBIHAĆ, 12. marta - Uposlenici domova zdravlja koji su direktno vezani za rad sa ljudima koji su oboljeli od koronavirusa u Unsko-sanskom kantonu, primili su prve doze dugo očekivane vakcine. Radi se o AstraZeneca vakcinama, koje su u našoj državi donirane iz Republike Srbije. Prva imunizacija uposlenika je krenula u cazinskom Doma ...\nNEW YORK, 4. marta - Za statističare efikasnost znači koliko vakcina smanjuje rizike. Naprimjer, kompanija Johnson & Johnson, koja je napravila svoju vakcinu, je analizirala koliko se osoba zarazilo nakon vakcinacije. Razmatrali su i koliko se osoba zarazilo nakon što su primili njihovu placebo vakcinu. Razlike u rizicima mogu ...\nPODGRICA, 23.februara - Vakcinacija zaposlenih Kliničkog centra Crne Gore (KCCG) koji rade sa pacijentima koji su oboljeli od COVID-19 infekcije počela je danas u 12 sati, a prvu od 150 vakcina primila je ministarka zdravlja Jelena Borovinić Bojović. Apelovala je na građane da poštuju sve mjere za suzbijanje epidemije, navodeći ...\nFACEBOOK POSTAJE STROŽIJI, UVODE SE NOVA PRAVILA ZA BORBU PROTIV DEZINFORMACIJA O VAKCINAMA\nSAD, 9.februara - Kako prenosi CNN, u ponedjeljak je kompanija objavila nekoliko načina kojim planira bolju borbu protiv dezinformacija o vakcinama, uključujući otežavanje pronalaska antivakserskih računa putem pretraga na Instagramu u vlasništvu Facebooka. Najava dolazi dan nakon što je CNN izvijestio da je Instagram ...


Spartatlon je jedan od 10 najtežih ultramaratona na svetu. Naš ultramaratonac Igor Zelić bio je finišer trke 2014. godine. Pročitajte njegovu iscrpnu reportažu ...\nTrčali smo saTrkači reporteriUltramaraton43 Comments1166 views 0\nVeroljub Zmijanac 23.10.2016\nVladimir Vlada Savić je državni rekorder u Ironman triatlonu, DIF-ovac koji je 20 godina u trenerskom poslu. Zaljubljenik u sport, prirodu i avanturu kao trene...\nTrail & TrekingTrčali smo sa0 Comments377 views 0\nTijana Popadić 21.10.2016\nGotova je još jedna Skyrunng liga. Ove godine najbolja dama bila je Nevena Rajković, a najbolji u muškoj konkurenciji naš drugar Nikola Ilić. (svi rezultati ovd...\nTrail & TrekingTrčali smo sa2 Comments895 views 0\nRadovan Stojanović 03.10.2016\nDragan Radić naš sugrađanin nekima više poznat kao fudbaler jer se njime bavio od ranog djetinjstva ali već više od godinu i 6 mjeseci kako se bavi dugoprugaški...\nTrčali smo sa0 Comments103 views 0\nAko vas je dotakla ideja Živi zdravo i ako ste sudelovali u humanitarnoj akciji prodaje kilometara na Noćnom maratonu u Novom Sadu svakako će vas zanimati da ...\nTrčali smo sa0 Comments90 views 0\nTeri Foks: Dirljiva priča o Maratonu nade\nPetar Miljković 02.03.2016\nU preko 60 država, 19. septembra se održava Teri Foks trka (Terry Fox Run), u spomen na jednog od najvećih podvižnika u 20. veku. Srbija na žalost, nije jedna o...\nTrčali smo sa15 Comments194 views 0\nVeroljub Zmijanac 02.03.2016\n“Šta je seksi telo? …hoću reći, Pamela Anderson u sebi ima više ‘proteza’ nego ja i niko je ne naziva invalidom!”. Tom izjavom je izazvala smeh i pljesak publi...\nTrčali smo sa0 Comments99 views 0\nAleks Zanardi, šampion Formule 1: Dokle god imaš za šta da se boriš, čak i tvoj najveći poraz može postati tvoja najveća pobeda\nUroš Zmijanac 23.02.2016\nNakon strašne nesreće 2001. godine na trci u Nemačkoj, šampion Formule 1, Aleks Zanardi ostao je bez obe noge. Deceniju kasnije on je i dalje šampion, pobednik ...\nTrčali smo sa2 Comments181 views 0\nVladimir Veličković 30.11.2015\nLjudi kad zađu u određene godine, počnu da čine nesmotrene stvari. Goxi je tako iznebuha odlučio da istrči maraton. Kako nam je rekao, trčanje mu je bilo kao ...\nTrčali smo sa2 Comments135 views 0\nMira Rai: Od tinejdž ratnice do najbolje trail trkačice sveta\nTama Ra 11.11.2015\nMira Rai je najuspešnija trkačica Nepala, svetski uspešna u jednom od najekstremnijih sportova na planeti. Pre samo deset godina bila je na crnoj listi te iste zemlje, tražena kao pripadnica gerilskih vojnih formacija. U to vreme je imala 14 godina.\nTrail & TrekingTrčali smo sa0 Comments85 views 0\nTrčali smo sa0 Comments182 views 0\nTama Ra 21.10.2015\nMoja trka počela je godinu dana ranije Donela sam je u septembru 2014. Čvrstu odluku da budem učesnik TDG-a 2015. niko nije mogao da obori, nisam dala. Krila...\nTrail & TrekingTrčali smo saUltramaraton6 Comments603 views 1


Author Topic: Keiko Matsui (Read 1922 times)\n« on: 24-05-2005, 18:29:53 »\nS obzirom na to da volim sve sto dolazi iz Japana (dobro, skoro sve), kupio sam na slepo par cdova ove pijanistkinje. U pitanju je kombinacija klasicnog klavira, ambijenta, tradicionalne muzike i jazza. Pesme su jako dobre iako ne volim jazz i iako mi je trebalo malo da se priviknem na ritam.\n« Reply #1 on: 24-05-2005, 18:31:39 »\nS obzirom na to da volim sve sto dolazi iz Japana\nBorilačke veštine? Treniraš nešto?\n« Reply #2 on: 24-05-2005, 22:56:18 »\nPa hm...cini mi se da su jap. borilacke vestine takve da 'rade' samo protiv jap. bor. vestina...npr. karate vs karate ...osim mozda jiu jitsu...shoto kan karate tretiram kao sport , znaci izopacenu borilacku vestinu, iako sam ga trenirao radi samoodbrane u srednjoj skoli. Mislim da neko ko lepo radi rukama i zna za to da mozes da ga potkacis nogom moze tako da umlati crni pojas, da ne pominjem nedostatak parterne tehnike kod shoto kana i glupu maksimu one strike one kill. Shoto kan karatisti su najuspesniji u street fighteru (igrica).\nOpet, aikido hvale i svidja mi se filozofija ali je on takav da uci kontre od karate udaraca i dziberskih napada tipa hvat za revere...judo je mozda najefektniji na ulici od svega toga...\nE, da, u japanu praktikuju shooto ili shoot fighting, koji je, kolko znam, mesovitog porekla: rvanje, jiu jitsu i muay thai...i to je mozda najjaca vestina odatle.\nNaravno, postoje i fore kao Okinava karate, Shorin Ryu, Uechi Ryu, Goju Ryu, ali nikad ne bih trenirao vestinu koja ti gura u glavu da je ok nabiti coveku pesnicu u vrat i uhvatiti ga u fish hook. Mislim da je humanije cak i odvaliti protivnika pesnicom po nosu ili bradi. Istini za volju, i Uechi i Goju su kineske poreklom, jedno se u originalu zvalo KingaiNoon a drugo PangaiNoon.\nVolim mangu, anime, zen, teriyaki piletinu, gyozu, porodicni odnos u firmi, namcove igrice, playstation, nintendo i to je to sto volim iz Japana\n« Reply #3 on: 26-05-2005, 06:55:27 »\npaz kad i ja volim sve sto dolazi iz Japana pa me tako zaintrigirao ovaj tvoj topik i ova tvoja Keiko Matsui.. i tako pronadjem njenih par albuma i ono, skroz se odusevim.... ova lepa Japanka ladno u svojoj karijeri ima 36 albuma, ako sam dobro izracunala, totalno mi je neverovatno kako do sad nisam cula za nju obzirom da svira klavir, pa jos i da radi mjuzu koju obozavam\nfala trotackasti, ovo mi je extra ukrasilo ove tople suncane dane...\n« Reply #4 on: 26-05-2005, 12:11:51 »\nHej, ma i ja sam ubo ovo sasvim slucajno. Mali kuriozitet: kada sam radio kao ( rob ) asistent u Kaliforniji, video sam da Azijati rade ili kao inzenjeri ili sviraju. To je neverovatno koliko je taj narod zaljubljen u mobilne telefone i laptopove, kada god negde sednu drndaju jedno ili drugo.\nSta si slusala od KEiko? Ja Drop of Water i Cherry Blossom.\nSad jedna mala preporuka, ako iole volis amb. zvuk a ne gadis se tehna, probaj Future Sound of London: Life FOrms, kao i Front 242: evil off i jos jedan, f. up evil . Neke reci su sifrovane brojevima, ali su naslovnice slicne, jedna prikazuje rentgenski snimak andjela a druga je isto neki sivi kolaz...\n« Reply #5 on: 26-05-2005, 19:03:23 »\nu, sto volem to, sasvim lepo a sasvim slucajno\npazi kad citam ovaj topik pre neki dan i mislim se, de da skinem nesto od ove Keiko i tako uposlim slsk i skinem prvi dostupan album na koji sam naisla, Deep Blue, i totalno se odusevim.... posle toga pustim svoj omiljeni net radio kad cujem neku predivnu pesmicu, rekoh, what the funk is this, pogledam ko je izvodjac i pesma, kad ono Keiko Matsui - The Ring i onda odmah skinem i taj [istoimeni] album.... ali koliko mogu da primetim ovo nisu njeni najbolji albumi, tako da... jedva cekam da cujem i to\nhvala na preporuci, ce cujemo i to\n« Reply #6 on: 01-06-2005, 16:15:21 »\nPa kad te je ona toliko oduševila, obavezno poslušaj nešto i od Kazu Matsui. On je inače njen muž i producent a i sam je neverovatan muzičar na tradicionalnim japanskim instrumentima, pogotovo frulama. Pravio je svojevremeno i dosta muzike za film, (Legends of the Fall, Empire of the Sun i Golden Child) tako da će ti garant zvučati poznato.\n« Reply #7 on: 07-06-2005, 18:03:20 »\nwow, obozavam talentovane muzeve i japanske frulice\npa.. ce potrazim


Metal Furniture Plus | Magacinske police Metal Furniture Plus-a u Telekom Srbija a.d. Beograd\nZa magacinske police Metal Furniture Plus-a je karakteristično: vrlo povoljne cene, kratko vreme isporuke i montaže i velika lepeza različitih modula. One su jedan od najprodavanijih proizvoda iz našeg asortimana metalne opreme. Telekom Srbija a.d. je za opremanje svog novog prostora u Beogradu, na Tašmajdanu, koristio naše metalne police, model SUPER 1/2/3.\nmart 3, 2016 6:41 pm Metal Furniture Plus d.o.o. Hadži-đerina 12 Beograd 11000 Srbija 100-10.000 € +381 11 3836 421 mfpdoo@gmail.com\n03 mar Montirane magacinske police u novoj poslovnici MTS-a\nObjavljeno u 18:41h pod Akcionarska društva\t- autor\tMetal Furniture Plus


SUTRA POČINJE 23. FESTIVAL EVROPSKOG FILMA PALIĆ - Magločistač\nPočetna Aktuelno SUTRA POČINJE 23. FESTIVAL EVROPSKOG FILMA PALIĆ


Poslovna prilika na tržištu hitnog prevoza - Franchising.rs - franšiza, preduzetništvo\nfranchising.rs vesti region poslovne usluge\nPoslovna prilika na tržištu hitnog prevoza\nFlash Europe / Oni koji razmišljaju da ponude premijum uslugu hitnog transporta, sada imaju priliku da postanu deo kompanije koja je br. 1 u Evropi kada je reč o ovoj vrsti usluge\nDanas gotovo da ne postoji industrijski sektor koji s vremena na vreme ne koristi uslugu hitnog transporta. Koliko je ova usluga važna, a u određenim slučajevima i ključna, najbolje znaju biznisi kojima reputacija i efikasnost zavise upravo od toga koliko će brzo isporučiti željeni proizvod kupcu ili za koje će vreme dobiti rezervni deo, ako dođe do bilo kakvog „hardverskog“ kvara. Mogućnost da se oslone i računaju na pouzdanog poslovnog partnera koji pruža uslugu hitnog prevoza, postaje u tom slučaju čisto preimućstvo, kažu u kompaniji Flash Europe, kompaniji koja je izgradila reputaciju evropskog lidera pružajući upravo usluge hitnog transporta.\n– Pritisak konkurencije i visoka očekivanja današnjih kupaca navelo je, zapravo, veliki broj kompanija da promene strategiju po pitanju narudžbine i lagera. Zalihe se danas svode na minimum, a proizvodi nude „na zahtev“– objašnjava situaciju na tržištu Frenk van Dorn, franšizni menadžer u kompaniji Flash Europe. – Za ovih 38 godina rada, videli smo koliko su upravljanje lancem nabavke i hitan trasport postali ključni faktori za svako preduzeće – dodaje Van Dorn.\nNa ovom fragmentiranom, ali rastućem tržištu, objašnjava on, usluga hitnog transporta je karika koja jača čitav lanac nabavke. Kako praksa pokazuje, industrijski i maloprodajni giganti se sve češće oslanjaju na kompanije specijalizovane za urgentni transport, jer na taj način mogu da održe svoje proizvodne linije „u pokretu“, uspostavljajući ujedno kontrolu nad zalihama.\nKada se, međutim, odlučuju za partnera koji će im pružiti usluge iz oblasti logistike, velike kompanije postavljaju i određene uslove. – Međunarodne grupe zahtevaju određen nivo standarda, a favoriziraju globalna rešenja. Žele partnere koji se prilagođavaju njihovim procesima i koji razumeju njihove prioritete. Nije ovde reč samo o transportu i isporuci. Radi se o prilagođavanju klijentu i što transparentnijem procesu isporuke. Danas, to je ono što giganti u maloprodaji i industriji traže. Globalne igrače koji mogu da se usklade s novim prioritetima – kaže Frenk van Dorn.\nKako bi se prilagodio novim trendovima na tržištu nabavke, Flash je razvio globalnu logističku mrežu, s podružnicama u više od 18 zemalja. – Polazeći pre svega od potreba svojih klijenata i prevoznika, kompanija je osmislila i odgovarajuće tehnološke alate, koji olakšavaju kontrolu i čitav proces transporta i isporuke – kaže van Dorn i dodaje da je upravo na strategiji koja u fokus stavlja potrebe klijenata i dobavljača Flash izgadio uspešan poslovni model – model koji je omogućio da samo tokom 2018. njegovi kuriri izvrše 480.000 isporuka i pređu više od 300 miliona kilometara.\nŠansa i za preduzetne iz ovog regiona\nU narednim godinama, kompanija će raditi na proširenju logističke mreže tako što će otvarati franšizne podružnice na odabranim tržištima. – Biće to rezultat novog franšiznog programa. Ako hoćemo da proširimo i ojačamo našu mrežu, treba da pronađemo odgovarajuće partnere na lokalnim tržištima – pouzdane i ambiciozne preduzetnike zainteresovane za oblast logistike, ali to, pre svega, treba da budu preduzetnici ili kompanije koje se već bave transportom. Pokazalo se da su u ovom poslu oni, zapravo, ne samo naši prirodni, već i idealni partneri – kaže Van Dorn.\n– Potpisivanjem ugovora o master franšizi, naš franšizni partner, metaforično rečeno, „seda za volan“ i kreće na ozbiljan put. Njegova osnovna uloga biće da pronalazi, kontaktira, obučava i razvija mrežu pojedinačnih primalaca franšize, primenjujući na svojoj teritoriji proveren model poslovanja kompanije Flash – kaže Van Dorn.\nPrva faza razvoja franšizne mreže upravo je završena na tržištu Turske. Flash Europe je za tu teritoriju pronašao primaoca master franšize, koji je već uspostavio dve single unit franšizne jedinice. – Potraga za novim partnerima se nastavlja širom Evrope. To znači da tražimo motivisane investitore i partnere zainteresovane za oblast logistike koji bi, kao naši franšizni partneri, razvijali mrežu i u zemljama ovog regiona – kaže Van Dorn.\nIako na nova tržišta ulaze tako što prvenstveno traže primaoca master franšize (Master Franchisee), Van Dorn potrvđuje da će u obzir uzeti i one kandidate koji se jave za pojedinačnu franšizu (Unit Franchise).\nPreduzetnici i kompanije koje postanu primaoci Flash franšize mogu da računaju na višestruke pogodnosti. Pored toga što će raditi pod okriljem reputabilnog brenda, partneri će na raspolaganju imati niz alata koji će im olakšati svakodnevno poslovanje – operativni priručnik sa svim procedurama i standardima poslovanja, namenski kreiran softver za podršku logistici isporuka, a dobiće i pun pristup širokoj mreži profesionalnih dobavljača iz čitave Evrope. Ništa manje važno – dobiće i bazu klijenata sa kojima kompanija već sarađuje, a među dosadašnjim ključnim klijenatima koji koriste usluge kompanije Flash Europe nalaze se i Volkswagen, General Motors, Renault, Continental, Hella, Caterpillar, Bosch...\n– Pored svega ovoga, naši budući partneri, međutim, treba da imaju na umu i sledeće – tržište hitnog transporta je sektor koji raste neuporedivo brže od bilo kog drugog transportnog sektora! I to na globalnom nivou. Ako već razmišljate da ponudite premijum uslugu hitnog transporta, sada imate priliku da postanete deo kompanije koja je br. 1 u Evropi kada je reč o ovoj vrsti usluge – naglašava Van Dorn.\nFrenk van Dorn, franšizni menadžer Flash Europe / Tržište hitnog transporta je sektor koji raste neuporedivo brže od bilo kog drugog transportnog sektora\nHitni transport brzo raste /21.06.2019.


Poslao: 29 Apr 2015 15:54\nKoliko je isplativo ponovo pokrenuti proizvodnju kada prave PAK DA?\nPoslao: 29 Apr 2015 16:48\nРусија обнавља производњу стратешког супербомбардера Ту-160\nPoslao: 29 Apr 2015 19:31\n9Ovo se svidja korisnicima: ray ban11, Gargantua, sremac983, Kristian_KG, MB120mm, respekt, stalker, ILGromovnik, carpbuster\nIrbis ::Koliko je isplativo ponovo pokrenuti proizvodnju kada prave PAK DA?\nTaj prijekat je na prilicno dugom stapu, a ova masina pruza jos neiskoriscenih mogucnosti.\nPoslao: 29 Apr 2015 23:42\nNapisano: 29 Apr 2015 22:11\nNove isporuke modernizovanih do kraja godine...\nDopuna: 29 Apr 2015 23:42\nCitat:April 29, 2015. "Vesti". Russia, Republic of Tatarstan. The Return of the "White Swan".\nPoslao: 30 Apr 2015 22:15\nEvo sta pisu Poljaci o procesu modernizacije ali i pokretanja serijske proizvodnje ...\nCitat:Russian Strategic Aviation modernization programs involve Tu-160 and Tu-95 bombers.\nPoslao: 30 Apr 2015 23:03\n4Ovo se svidja korisnicima: ray ban11, MB120mm, respekt, carpbuster\nTrenutno na modernizaciji je:\nCitat:Ту-160 №602 "Василий Сенько" на модернизации в цехе КАПО.\nPoslao: 01 Maj 2015 08:20\nDa ponovimo...Bort br. 11 `Vasilij Senjko` je 5 -ti po redu Tu-160M ,prvi je Bort br. 07 `Aleksandr Molodci` koji je proizveden 1999g a modernizovan i predan u VVS 2005,drugi je Bort br. 19 `Valentin Bliznjok` ( proizveden 1986g iz predserije/opitna serija )predan u VVS 2006g ,treci Tu-160M je izgleda zadnji serijski proizvedeni Bort br. 08 `Vitalij Kopiljov` predan u VVS 2008 i 4 -ti je Bort br.18 `Andrej Tupoljev` predan u VVS u dec. prosle godine ( iz prve serije i dosao iz AB Priluki ) ...\nvise detalja na 73 oj stanici ...\nPored `V.Senjka` na kapremontu/modernizaciji bi trebalo da su barem jos 2 `labuda` ako ne i vise ??? s obzirom da postoje info da ce samo ove godine tj do kraja godine biti isporuceno jos 2 Tu-160M ,dakle pored `Senjka` jos jedan modernizovani .\nRanije je bilo i ovo ...\nCitat:MOSCOW, December 23. /TASS/. Russia’s Long Range Aviation will get another 6 modernized strategic bombers Tupolev Tu-160 in 2015 and will bring the number of Tu-95MS bombers to 43, Commander-in-Chief of the Russian Air Force Colonel General Viktor Bondarev said on Tuesday.\n“In 2015, we will receive another 6 Tu-160 planes and bring the number of the Tu-95 up to 43,” Bondarev said.\npostavio je djox na pocetku 74 te str .. ovo mi malo oprecno i nejasno i nekako mi ne ide da ce ove godine pored Senjka biti jos 5 Tu-160M ....ipak pogresno .\nInace po ugovoru iz 2002 g KAPO je trebao da modernizuje svih tada 15 operativnih Tu-160 do sadasnje 2015te ( 2003 je izgubljen `Mihail Gromov` pa oh je bilo 14 ,zatim 2006 dolazi`V.Bliznjok` kao zamena za izgubljeni Bort br. 01 a onda 2008 novi Bort `V.Kopiljov` kao 16ti operativni u VVS )\njos nesto od ranije ..\nCitat:Капитальный ремонт (замена 30-40% агрегатов) с модернизацией (установка нового навигационного комплекса) занимает в среднем три года работ и примерно 300 млн рублей.\nCitat:Jedan podatak od 2012 g\nСейчас на данный момент на авиазаводе в казани проходят ремонт и модернизацию сразу пять наших самолётов-ракетоносцев Ту-160.\nOvo znaci da pored Senjka u KAPO sad imamo jos 3 `labuda` ,`A.Tupoljev` je VVS predan u dec. prosle godine ...i evo 2 tokom ove ..\nPoslao: 01 Maj 2015 22:06\nCitat:КРЭТ готов оснастить ракетоносец новейшими радиоэлектронными системами\nPoslao: 01 Maj 2015 22:17\n4Ovo se svidja korisnicima: cezar 35, Kristian_KG, respekt, stalker\nJos jednom o obnavljanju proizvodnje B.labudova ...\nJedna odlicna ilustracija ...\nCitat:Ту-160 - самый крупный и самый мощный в истории военной авиации сверхзвуковой самолет с изменяемой геометрией крыла. По словам министра обороны, это уникальная машина, чьи конструктивные возможности до сих пор не раскрыты в полной мере.\n© РИА Новости. Алексей Федосеев | Купить иллюстрацию\nPoslao: 02 Maj 2015 10:06\nBort br.18 `Andrej Tupoljev`( iz prve serije i dosao iz AB Priluki )\nIspravka .. on je iz 6- te serije ( ser.br. 6-05 ) i zadnji proizvedeni u SSSR 1991g\nCitat:Как ранее сообщал военный блог bmpd, 19 декабря 2014г., в очередной Единый день приемки военной продукции, Военно-воздушным силам России в Казани был передан первый прошедший модернизацию «первого этапа» Ту-160. Переданный самолет носит собственное название «Андрей Туполев».\nCitat:Сер. ном. 6-05\nИмя «Андрей Туполев»\nDrugar jel imas info koji je to Bort koji ce pored V.Senjka biti isporucen do kraja godine VVS ?\nDa li ima neka slika /snimak na kojem se jasnije moze uociti njegov naziv ,ranije smo imali neke fotke ali je to prilicno iz daleka slikano pa se ne vidi ...\nOvaj topic je pregledan 512538 puta\nKorisnici trenutno na forumu: _Sale, bozo13, Faki-Valjevo, francis begbie, ikan, Lucije Kvint, maCvele, Milos ZA, novator, proka89, W123


Jacob-1206 profil | Гей чат\nPoslednje prijavljivanje: 18.6.21. 01.51.13\nKlikom na dugme, podići ćeš Jacob-1206 na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. Jacob-1206 će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o Jacob-1206\nRadni sati Jacob-1206


Male tajne lepote za svaku ženu\nNaslov: Male tajne lepote za svaku ženu Ned Feb 17, 2013 4:31 pm\nPostoje brojni saveti koji će pomoći vašem dobrom izgledu- ispravite se, nabacite osmeh, verujte u sebe. No, kao što će vam potvrditi svaka žena, male tajne lepote i ulepšavanja takođe su važne.\nIako je vaš izgled samo jedan deo onoga što jeste, i dalje je deo vas. A kada mislite kako zaista izgledate sjajno, verujte, to se vidi na vašem samopouzdanju. Što je najvažnije, dobar izgled ne znači nužno velika finansijska ulaganja, niti puno truda – dovoljno je obratiti pažnju na nekoliko osnovnih tajni lepote uz koje ćete se osećati i izgledati odlično.\nTajna 1: Ne podcenjujte moć dobre kreme\nBez obzira na to je li vaša koža normalna, masna ili suva, ako sebi možete priuštiti samo jedan kvalitetan proizvod za negu, neka to bude dobra krema. Ponekad je uz dobru kremu i sredstvo za čišćenje lica moguće izgledati godinama mlađe. Kada je koža suva, svaka bora je vidljivija, a lice izgleda starije. Treba vam proizvod koji će zadržati prirodnu vlažnost kože, ali je uedno i nahraniti.\nTajna 2: Pažljivo birajte sredstvo za čišćenje\nAko ste jedna od onih osoba koja koristi sapun i vodu, razmislite još jednom o učinkovitosti ove strategije čišćenja lica. Stručnjaci kažu kako je najbolje koristiti blago sredstvo za čišćenje – i nanositi ga u manjim količinama. Iako verovatno želite lice oprati i nekoliko puta dnevno (pogotovo ako imate masnu kožu), preterano pranje deluje kontraproduktivno. Prejaki proizvodi mogu oštetiti kožu lica i lišiti ju prirodne zaštite, te zdravog sjaja. Jednom kada se to dogodi, koža postaje suva, osetljivija i iritirana, te izgledate starije.\nTajna 3: Nabavite dobre “alate”\nMožete imati najskuplje rumenilo, puder ili senku koje postoji na tržištu, no bez pravih kistova teško ćete postići željeni učinak. Korištenje pravih “alata” za nanošenje šminke jako je važno za pravilno šminkanje i lep izgled. Šta tačno podrazumeva pravilan odabir kistova? Oni trebaju biti dovoljno mekani i nežni kako ne bi oštetili kožu, no opet dovoljno čvrsti kako bi se mogli pomicati po licu. Ako kist namočite u puder ili rumenilo, a boja se skine pre nego ju imate prilike staviti na lice, radite s krivim alatom.\nTajna 4: Novi izgled svake dve godine\nAko se ne možete setiti kada ste zadnji put promenili frizuru ili način šminkanja, vrieme je za drastični “make-over”. Stručnjaci savetuju promenu spoljnog izgleda – uključujući šminku i frizuru – svake dve godine. Kada izgledom idete u korak s trendovima, takođe izgledate modernije i mlađe.\n» Male tajne lepote za svaku ženu


U brojnim gradovima Evrope i Azije protesti protiv Trampa - Portal 072info\nU brojnim gradovima Evrope i Azije protesti protiv Trampa\n21. Januara 2017. Vrijeme objave: 10:47 sati\nU brojnim gradovima Evrope i Azije održavaju se protesti protiv Donalda Trampa, koji je danas i zvanično postao 45. predsjednik SAD, a na protestima u Vašingtonu, održanim nedaleko od mjesta inauguracije, uhapšeno je više od 90 demonstranata dok su razbijali izloge i bacali kamenje na policiju, prenose agencije.\nAFP javlja da je u Vašingtonu policija uhapsila više od 90 demonstranata, koji su se sukobili sa policijom, svega nekoliko ulica od rute kojom se odvija parada u čast inauguracije Donalda Trampa.\nU sukobima u kojima je učestvovalo oko 400 do 500 demonstranata policija je bila primorana da upotrijebi suzavac.\nSamo nekoliko sati prije toga, maskirani mladići šutirali su kante za smeće i razbijali izloge, među kojima su bili izlozi fast fud prodavnica i banki. Tom prilikom, dva policajca su lakše povrijeđena.\nNa Tauer Bridžu u Londonu okačen je baner “Gradimo mostove, a ne zidove”, a nekoliko demonstranata, je nosilo roza slova “Djeluj sada”, dok su drugi ispred britanskog parlamenta držli transparente “Migranti su dobrodošli ovde”.\nIspred američke ambasade u Londonu demonstranti su pjevali protestne pesme.\nU prijestonici Škotske, Edinburgu, demonstranti su nosili transparente “Žene ustanite” i “Ne postoji druga planeta”, kao odgovor na Trampovu nezainteresovanost za borbu protiv klimatskih promjena.\nProtesti su održani i u Japanu, na Filipinima i u Belgiji, gdje je stotine ljudi održalo “munutu ćutanja” držeći svijeće i transparente kojima se brane “ženska prava”.\nU Tokiju, nekoliko stotina demonstranata, uglavnom iseljenika iz Amerike, marširali su centralnim gradskim ulicama noseći električne svijeće i plastične karte na kojima je pisalo “Ženska prava su ljudska prava”.\nU glavnom gradu Filipina, Manili, demonstranti su ispred američke ambasade nosili transparente na kojima je pisalo da žele da američke trupe odu iz te zemlje i papirne zastave SAD sa nalijepljenom glavom Donalda Trampa.\nProtesta je bilo i u Briselu.\nTrampove protivnike najviše su razljutili njegovi komentari tokom predsjedničke kampanje o ženama, ilegalnim migracijama i muslimanima, kao i najave da će podići zid na granici sa Meksikom.