22.02.2002. Godina IV\nJOŠ JEDAN LUDI PANDUR - Strip Vesti\nKREATIVNA RADIONICA - Ivanka Apostolova\nDOBRO, ZLO I IZNOŠENJE ĐUBRETA - Ilija Bakić\nPARISKI SPLEEN (21) - Franc\nJUŽNJAČKA UTEHA No 49. - Marko Stojanović\nQMOVA KOLUMNA (98) - Bojan M. Đukić\nKVINTALOVA TJEDNA KARTICA (109) - Darko Macan\nDošavši do trideset i koje godine, shvati čovek da je malo, od onih stvari što je želeo, uspeo da ostvari. Izgovor su, i to svakako dobar, ove lude godine što su pohodile naše domove, beda i zla kob što nas okružuje. Naravno, to je samo jedna muka, bilo je tu svakako i drugih. No, da se vratim na osnovnu ideju koja me povela da pišem o ostvareno-neostvarenom.\nReč je o tekstu Srđana Aćimovića o stripu "Bone". Želeo sam, pomalo suprotstavljajući se njegovom viđenju, da kažem kako je Bone sjajan i kako iskreno, kao što nisam odavno, žudim da dođem do novog nastavka - nove knjige. Hteo sam tačnije da kažem kako jedva čekam da dođem do celog kompleta, te da ga povremeno iščitavam sa uživanjem. I tada sam shvatio koliko je divno uraditi neko takvo delo. Zaokružiti ga i ostaviti budućim pokolenjima. Patetično, ali navodi nakon toga i na razmišljanje šta je čovek uspeo da uradi do sada.\nSumirao sam da imam, u fioku odloženih, pedesetak tabli Zgazgija, te pedesetak objavljenih tabli angažovanih stripova i od toga svega desetak u inostranstvu,... bedno. Kao da sa svakim novim stripom krećem od početka, dok se starih odričem. Valda će Black & Angela biti neki početak k'o svet. I zato, kad sumiram urađeno, nakon dečačkih snova o stotinak albuma koje moram, po početnom planu, uraditi mogu reći da bih se zadovoljio i opusom od, koliko znam, sedam knjiga kao što je Bone. Da uradim par stotina tabli tako dobrog stripa, koji će svako želeti da ima na svojim policama. I to ne zato što me poznaje ili zato što su knjige sjajno opremljene, već zato što je to dobar strip. A onih prostalih devedeset i tri albuma, pa... manja bi bila tuga za njima.\nZato, nemojte dangubiti "iskoristite dan", kao što bi rekli momci iz Društva mrtvih pesnika. Uradite prvi od svojih sto albuma. Nemojte čekati dan da žalite što ste malo stvari uradili u životu.\nJOŠ JEDAN LUDI PANDUR\nU izdanju Beogradske fiharmonije, a kao nagrada za osvojeno prvo mesto na konkursu koji je ista organizovala, izašla je strip sveska "Još jedan ludi pandur" Zorana Sojiljkovića Kize, mladog niškog strip autora.\nU ovoj strip svesci velikog formata u broširanom povezu sa 16 strana stripa svoje mesto su našli stripovi: prvonagrađeni na konkursu "Cveće, violina i on" kao i oni o još jednom ludom panduru, "Još jedan ludi pandur", "Nogavica na vetru" i "Osvetnici i oni drugi". Na zadnjoj korici se nalazi kratka biografija autora kojom se autor predstavio.\nSveska je odlično odštampana, kompletno u crno-beloj tehnici, stripovi svi već viđeni ali svakako dobijaju jednu novu dimenziju ovako skupljeni u autorsku svesku. Nadamo se da će ovako izdanje podstaći autora da nastavi da radi, te da će sledeće izdanje "Još jednog ludog pandura" biti albumskog formata te da na njega nećemo dugo čekati.\nDodatne informacije gde se pomenuta sveska može kupiti ćete dobiti u jednom od sledećih brojeva, a dotle obiđite svoje omiljene knjižare u nadi da su je već nabavili ili se javite samom autoru, ako ste u mogućnosti, i na taj način nabavite svesku.\nNaravno, svaka pohvala Beogradskoj filharmoniji koja je, uz pomoć Slobodana Ivkova, ovak konkurs organizovala i koja je održala reč objavivši prvonagrađenom autoru strip svesku.\nKREATIVNA RADIONICA ZA (VISE OD 6 STUDENTA) 10 STUDENTA:\n1. DEO: KOLAZNOG STRIPA I STRIP NAKITA - ZAMISLJENA KAO IGRA U STRIP PERFORMANSU (Zezamo se sa terminologijom).\nVODJA RADIONICE: IVANKA APOSTOLOVA - STRIP CRTAC, ILUSTRATOR I LIKOVNI ESEIST; SKOPJE, MAKEDONIJA.\nNAPOMENA ZA STUDENTE: Mozete ponesti stari papir-pakpapir, jeftin papir u boji - za kolaz iz Prometej, papir na kome su vase stare skice, stare sveske, ljepe post-cards koje ste ih dobili od svojih prijatelja, postanske marke, stara pisma i stare fotografije, olovke, ljepilo, selotejp...novine, kataloge, casopisi....skarice, skalper, igla i konac...samoljepljivi papir, tus u boji...tacnije svako sta ima kod kuce vec upotrebljeno ili novo neupotrebljeno ili poluupotrebljeno...vas dnevnik koji ga vise ne popunjavate...omiljeni Cd u ovom periodu...toaletan papir...proces kreativne strip reciklaze...ukljucujuci i sve vase ideje-predloge za materijale koje se mogu iskoristiti za strip...\n1. DEO - POCETAK PRVE IGRE.\n25. 02. 2002 - (17h-20h):\n- KAKO POBJEDITI STRIP STRAH U STRIP SEBI?! -\n- Uvodni strip(tease) dio: strip autor se pretstavlja i upoznaje se sa strip studentima.\n- Prica: Kako se postaje strip crtac?- izvor informacije - selekcija ili pronadzes si autore-ucitelje i analiza-proucavanje njihovih dela - strip sadrzaj i strip forma - nacini strip komunikacije (strip vesti) - alternativni i komercijalni strip - gradzenje stripografije - postati ime: uslov je iskustvo i zadovoljstvo, kreativna sistematizacija stvaralacko istrazivackog rada - strip portfolio: administrativno i namensko-kreativno - strip promoteri ili strip kuratori: razviti svoj stil selekcije i programe.\n- Forma - crta i boja i ljepilo: Pocinjemo stvarati strip! -low budget materijali za kolaznog stripa - strip skice i strip improvizacije u koketnosti strip impulsa.\n26. 02. 2002 - (17h-20h):\n- NASLOV CASA: DOBRODOSLI U KOLAZNI STRIP - (obavezno zelimo prijateljsku pratnju muzike i tisine uz rad)\n- Jamession u kolazu = strip zagrijevanje.\n- Spontane analize i diskusije u strip drustvo studenata.\n27. 02. 2002 - (17h-20h):\n- ZIVELE SKARICE - (obavezno zelimo prijateljsku pratnju muzike i tisine uz rad)\n- Beskrajnost kratkog stripa + strip minijature.\n- Spontaneanalize i diskusije u strip drustvo studenata.\n28. 02. 2002 - (17h-20h):\n- ZDRAVO I TEBI, LJEPILO BEZ BOJE! - (obavezno zelimo prijateljsku pratnju muzike i tisine uz rad)\n- Monumentalni strip ili strip instalacije.\n01.03. 2002 - (17h-20h):\n- DEKONSTRUKCIJA STRIPA - (obavezno zelimo prijateljsku pratnju muzike i tisine uz rad)\n- Strip nakit.\nCILJ PRVOG DELA RADIONICE: Internet-interaktivna (KLIK!) izlozba kolaznog stripa i strip nakita, projekat u sklopu godisnjeg kreativnog rezimea skole Stuart Famul.\nStrip studenti smislice naslov buduce strip izlozbe i sve ostalo stripovsko, zar ne.\nVazno je da strip proces jednostavno zapoce...\nDOBRO, ZLO I IZNOŠENJE ĐUBRETA\nStripoteka br. 965; "Marketprint", Novi Sad 2002.\nDa li u srcu ljubavi počiva zlo", pita se Sioban posle pobede nad mračnim silama, dok sedi na tronu naslednice Sudena, "ili je ljubav u srcu zla?" Jer dva principa izmešana su u krvi i mesu i potpune čistote i potpunog mraka nema. Iako zaplet u kome malo-malo saznajemo ko je čije vanbračno dete može da deluje preforsirano, pomak u odnosu na konfekcijske fantazi priče, barem na ovom planu, obećava i to je jedna od linija koje čine zanimljivim serijal "Tugovanka za izgubljenim pustarama" Difoa i Rosinskog, čija se epizoda "Blekmor" završava u januarskoj "Stripoteci". Nekoliko tabli bitke pokazaće da Rosinski može, kad hoće, da napravi zanimljive crteže ali u ovom serijalu mu se baš nešto neće. U nastavku sveske svetskih stripova, nakon muka Redova Bilija Marta Valkera sledi pričica Abulija i Barneta o "Torpedu 1936", pod naslovom "Umreti, to je otići daleko". U njoj Luka Torelo dobija zadatak da eliminiše sudiju Nolana zvanog "Sedam života" što će mu, na kraju, i uspeti sasvim u njegovom stilu - pucaće nemoćnom čoveku u usta. Sličica na kojoj se iz otvorenih usta diže nit dima verovatno je jedino što će neki od čitalaca zapamtiti od ove epizode. Karlos Gimenez autor je SF priče "Poslednji dani baze na Sahamisu IV" iz serijala "Bilo jednom u budućnosti..." a koja je slobodna adaptacija jednog dela DŽek Londonove "Avanture" i govori o dva Zemljanina koji, iako bolesni, teraju domoroce da kopaju vredne kristale što ovi, uprkos brojčanoj nadmoći, ćutke trpe sve dok mučitelji potpuno ne zanemoćaju. A onda...\nOpčinjenost automobilom a ne devojkom zavadiće dva druga u stripu "Opsesija" Makia i Strigeliusa, dok će, sasvim suprotno, jedan od motor fanatika iz "DŽoe Bar tima" sanjati grozan san da se umesto na motoru kroz vejavicu vozi u luksuznom autu! Jedini komentar na ovo je ona stara da o ukusima (i šamarima) ne vredi raspravljati.\nSvetom vladaju žene\nHogar ponovo biva nadmudren od drage mu Helge, koja mu superiorno dokazuje da kuvanje ručka podrazumeva više operacija nego njegov naum da opljačka Englesku, te stoga taj posao ima da pričeka dok veliki ratnik ne iznese đubre. I tako je propast Engleske odložena barem za 15 minuta a usput i potvrđena večita istina da ovim svetom vladaju žene, bez kojih ni jedan muškarac nije uspešan.\nObjavljeno: Dnevnik, Novi Sad, 27. januara 2002.godine.\nPARISKI SPLEEN (21)\nMILDIOU KAO PARODIJA ZANRA\nLewis Trondheim: Mildiou, Seuil, 1994.\nOkvir price je dvojak: prvi sloj govori o upadu pobedonosne pubunjenicke vojske u srednjovekovni dvorac. Za njom ide legitimni vladar da preuzme otetu vlast. Dolazili do poslednje borbe izmedju uzurpatora i jednog (nevoljnog) predstavnika pobunjenika. Tada nastaje prica u prici: Lewis T. je, ovim stripom koji se siri na preko 130. stranica, upotrebio dinamiku i prostorno-vremensku datost elektronskih igara, kako bi napravio stripovnu parodiju toga medija i zanra. Naime, celokupni tok tabla i kaiseva biva najednom iskljucivo usredsredjen na borbe izmedju Zeca i Mildioua (potom i Zeca i jednog dvorjanina). Lewis se vidno zabavlja prostorom i perspektivama objekata : poput dvoraca, hramova i zamkova iz kompjutorskih igara, i ovde su dati uglovi perspektiva raznoliki. Lewis, pritom, cesto menja narativnu dinamiku i varira svoj crtez : od klasicnih linearnih kaiseva koji se nizu i po nekoliko uzaspotpnih stranica, preko iznenadnih gros plana, sekvencijalnih preseka, retkih, efektnih sencenja, celokupna vizuelna igra usredsredjena je na prikazivanje toka borbe i dvoboja macevalaca.\nProstori zamka istrazeni su iz nekoliko perspektiva i planova, sto se osobito pokazuje zanimljivo na polju reprezentacije dvorskog hrama. Doista sticemo utisak kako je Lewis T. najpre crtao celokupni plan zgrade a zatim se igrao smestanja i premestanja svojih junaka po njegovim odajama. Zamak se namah, u ocima citaca, pretvara u beznadezno granati i beskrajni lavirint iz koga se ne moze pobeci. Zec juri od podruma i laguna do crkve i zvonika i donzona te natrag, kulom, do hodnika i carskih odaja neprestano nailazeci na agresivno raspolozene dvorjane. Zec je, naime, miroljubivi plebejac krajne demokratskih stremljenja kojemu su podjednako strani Mildiouovo vlastoljublje i krvolocnost koliko i dvorjaninova (doista komicna) viteska nacela i etika. Do polovine stripa, Zec im se opire i bezi da bi na koncu i njemu, kao seljaku, u nemogucnosti da im se ikako izmakne, pukao film i tada ih prebija, onako zustro, snazno, seljacki, obojicu. U toku same borbe, pored macevanje (i drugih, manje casnih sredstava unistenja protivnika za kojima ce poseci uzurpator Mildiou), vodi se i oralna, retorska bitka, u kojoj Zec ispoljava svoju siroku, seljacku, zdravorazumsku pamet, vrsi kritiku vlasti i vlastoljublja i izvodi ruglu plemicke regule i njihove kodove ophodjenja (odnosno svaki okostali oblik misljenja). Stvar se, uz pomoc carobnjaka, svrsava na vrhu donzona. Negativac naprasno i neslavno mre tako sto ga princeza, nehotice, gura u provaliju i time Zeca kurtalise muke.\nStrip je, na likovnoj ravni, kranje dinamican, razigran, pitak. Crtez je usredsredjen na slikanju borbe i prostora u kojoj se ona vodi. Sve je u sluzbi price. Lewisova cista, bela linija jos vecma istice ekspresivnost i sugestivnost crteza. Oni koji citaju serijal "Donjon" primetice kako se Lewis T. u ovom stripu sasvim oslobodio editorijalnih datosti jednog izdanja - ciji je primarni cilj bio prevazilazenje okvira underground stripa - i slobodno pristupio istrazivanju jednoga prostora i jedne ideje (Zamka shvacenog kao kompleksa lavirinata i coveka shvacenog kao njihovog taoca), stvorivsi time i pastis jednog zanra : zanra kompjutorskih igara. Parodija je sasvim dopadljiva i pokazuje da na polju ciste spekulativnosti, promisljanja, underground i dalje predstavlja najbolje sredstvo izrazavanja.\nJUŽNJAČKA UTEHA No 49.\nCETIRI PERA I CETKA\nDodje tako u zivotu svakog redovnog kolumniste Strip Vesti trenutak kad ne zna sta da napise za sutrasnju kolumnu. Neki to priznaju, neki ne. Neki se okrenu reciklazi svojih starih stvari (poput stovanog Zagrepcanina), medjutim, kad ste relativno mladi i relativno nemate sta svoje da reciklirate, preostaje vam samo jedno: Reciklaza tudjih stvari. Pregledavsi Zlatkove stare uvode, nasao sam razloga za zadovoljno trljanje ruku. Zlatko je, pre skoro godinu dana, postavio spasonosno pitanje: Kako uciti crtanje stripova? Stvarno, kako?\nSlozicemo se svi da smo poceli precrtavanjem (osim ako medju vama nema nekih genija za cije iskustvo ja ne znam, a ko je iz starta crtao "svoje" i to svoje crtao dobro), ili bar da smo u nekoj svojoj fazi bili makar bliski precrtavanju. Ja sam licno poceo od svoga, medjutim kako to moje nije bas bilo na nivou na kome sam ja zeleo da bude (jer sam ja od nesavrsenih perfekcionista, zainteresovan i odlucan da svaki put premasim svoj maksimum i gotovo svaki put osujecen mojom sopstvenom nesavrsenoscu (neko ko me zna bi rec nesavrsenost zamenio recju nestrpljivost!) i sprecen da to u punoj meri ostvarim), vremenom sam pribegao jednom triku: Naime, poceo sam u svoje stripove da ubacujem tudje kadrove. Poceo sam cak bio da citam stripove sa novom paznjom, trazeci (podvesno, verovatno!) sve savrseniji i savrseniji kadar, i razmisljajuci kako i gde da ga uklopim u svoj strip. U osnovnoj skoli sam se bio vec prilicno izvestio u uklapanju tudjeg u svoje, ali su mi dve stvari smetale; prva od njih (ona ozbiljna) bila je to sto su se tudji kadrovi, uprkos svim mojim naporima, prilicno jasno izdvajali od mojih sto je meni strasno smetalo. Druga stvar je bila to sto se, sasvim normalno, nije uvek mogao naci tudji kadar koji ce odgovarati prici kako treba - bio sam stoga prinudjem da se sam snalazim. I tako iz dana u dan, iz jedne skolske sveske u drugu… Najkrupnija stvar bio je skok na hamer kad sam cuo da se na njemu radi (a i to u emisiji o skoli stripa Vlade Vesovica), a od tusa sam vecito bezao kao djavo od krsta! Sto sam vise stario, to sam manje precrtavao, sticuci, valjda, vremenom samopouzdanje i veru u svoje crtacke sposobnosti, ali to nije sprecavalo moj kolege (koje sam u medjuvremenu upoznao viseci na mestu gde su se stripovi u Leskovcu prodavali i o cemu sam (za zaboravne!) vec davno pisao) da precrtavaju nesmanjenim zarom…\nOnda su dosli Kokan i Mija Kulic, i tek sam tada video kako se sta radi. Kazem video zato sto je Kokanov metod predavanja bio upravo takav: Pokazi uceniku sve sto znas, i zatim mu se nadji kad zatrazi tvoju pomoc. Puno sam naucio za tih par meseci, koliko je Kokan i drzao skolu, pre nego sto se povukao, zgadjen nezainteresovanoscu ljudi iz Doma Kulture koji su ga i pozvali da u skoli radi, na sta je on pristao (ali samo pod uslovom da skola bude besplatna!), ali sam mnogo vise "pokupio" u cestim posetama Kokanovoj kuci, gledajuci ga kako za svojim radnim stolom, sa koso ispravljenom crtacom tablom i na njoj zalepljenim listom hamera stvara svoju magiju, i slusajuci njegove odgovore na moja pitnja o procesu njegovog rada. Kokan je, primera radi, koristio cetiri pera za tusiranje i sva su istovremno uvek bila na raspolaganju; na moje pitanje zasto odgovorio je da izmedju svakog od ta cetiri pera ima razlike u stepenu koriscenosti i razradjenosti. Najrazradjenije pero (a dao nam je i savet kako da pero "razradimo" bez rada, to jest vestackim putem), kojoj je stalnom upotrebom postalo neverovatno gipko i sposobno za promenu debljine poteza na pritisak, koristio je Kokan gotovo kao cetku, za siroke i debele poteze. Najnepohabanije pero (!) korisceno je samo za najfinije stvari, za izvlacenje ociju ili kakve druge stvari gde je detalj bio nuzan. Demonstrirao nam je nekoliko puta kako od "nicega da napravimo nesto" (Kokanova fraza), u prevodu kako da graficki resimo neke prazne povrsine na nacin na koji izgleda da su popunjene necim (dok je to u stvari samo igra srafura), kako se proverava da li je cetka dobra (tako sto se lizne pa se onda vidi da li vrh cetke ostaje u komadu ili se razdvoji)… I jos mnogo, mnogo drugih stvari naucio sam vireci preko Kokanovog ramena i zapitkujuci, stalno zapitkujuci. Negde u to vreme, treba li reci, potpuno sam prestao da precrtavam. Nisam osecao nikakvu potrebu, a i da vam pravo kazem, ziv bi me sram pojeo da mi je Kokan kojim slucajem prepoznao tudji kadar u stripu!\nI dan danas, kad radim sa klincima u skoli stripa, vise volim da ih pustim da gledaju kako ja ili neko od mojih starijih kolega radimo, prespustam njima da nauce tako sto ce posmatrati proces i postaviti pitanja o tome sto ih zanima. Moj davne price o tome da treba da se oslone na sebe prilikom crtanja, a ne na nekog drugog crtaca cije ce radove precrtati, urodile su plodom - vec davno nisam uhvatio nekog od njih u precrtavanju. Mozda zato sto sam i sam citajuci stripove na nacin na koji sam naucio da ih citam (radi pronalazenja pogodnog kadra vrednog precrtavanja) stekao tu sposobnost da prepoznam kadar koji sam negde drugde vec video. Mozda zato sto klinci to dobro znaju (a saznali su (kako bi drugo?!) metodom pokusaja i pogreski). Mozda zato sto bi ih sada bilo sramota da budu uhvaceni u tako necemu. Mozda.\nQMOVA KOLUMNA (98)\nA KO JE TAJ STIV DITKO? - treći deo\n- o misteriji koju predstavlja enigmatski ko-kreator Spajdermena kroz njegovo prvo valjano predstavljanje domaćoj čitalackoj publici -\nSTIV DITKO SE vratio u Marvel kasnih 70-tih godina proslog veka, koncentrisuci se na ne-standardne naslove u kompanijskoj strip-ponudi poput 'Mikronauta' (Micronauts) i narocito 'Masinskog Coveka (Machine Man).\nLegendarni scenarista i dugogodisnji Marvelov glodur Tom DiFalko (Tom DeFalco) se priseca soka koji mu je donelo saradnicko iskustvo sa Ditkoom. Dok je jos bio spoljni saradnik, dobio je telefonski poziv od Stiva koji se posluzio telefonskim brojem koji je scenarista vredno iskucao na svakoj stranici scenarija. Crtacki velikan je hteo da se sa piscem dogovori oko detalja storije - Legenda je htela da komunicira sa 'obicnim smrtnikom' oko aspekata sta je primereno a sta ne ideji Junaka!\nStoga je i prvo pitanje koje je Cika-Steva postavio nervoznom DiFalkou bilo - "Sta je Junak i sta tebi daje za pravo da o njemu pises price?". Umesto kratke diskusije pre pocetka vizuelne realizacije stripa, dva saradnika su 'zaglavila' u zucnoj telefonskoj razmeni misljenja o raznim pitajima koja je trajala skoro dva sata.\nPosle iscrpljujuceg razgovora, DiFalko se osecao kao smlavljen diskusijom sa crtackim veteranom koja je podrazumevala i vikanje na coveka koji je ko-kreirao Spajdermena. Tada je doneo 'sudbonosnu odluku' da vise nikada ne stavlja svoj broj telefona u zaglavlju svake kucane stranice scenarija.\nOno sto je i Toma i Marvel jos vise iznenadilo jeste Cika-Stevina odluka da ostane na 'Masinskom Coveku' do kraja cele serije! Godinama su njih dvojica i dalje imala zucne diskusije i svadje koje su sve manje imale veze sa stripovima. Tom je shvatio da je Stiv cudesan tip koji ima previse ideja; mnoge od njih su se granicile, s' oprostenjem, sa ludilom ali dosta ih je imalo smisla.\nDitko je nastavio vredno da crta kroz osamdesete godine radeci kako za Marvel (ROM, Dalje Avanture Indijane Dzounsa, Derdevil, Osvetnici… ali NE i 'Covek-Pauk'!), tako i za DC (Supermen, Legija Super-Heroja…) ali i tzv. 'male izdavace'. Uprkos stalnom prisustvu u stampi sa svojim crtezima, Cika-Stevi je uspelo da ipak jos vise izbegne paznju javnosti. Ostao je vecita enigma, cak i za Marvel. O njemu su se znale anegdote, legende i neverovatne price ali malo ljudi je bilo u stanju da ga uopste prepozna. To je bilo tesko sa neupadljivim starcem koji je diskretno ulazio u kancelarije i izlazio bez da iko obrati ozbiljniju paznju na njega.\nBuc Gajs (Butch Guice), ranije pominjani crtac, secao se susreta sa Ditkoom u redakciji prerano ugasenog magazina EPIK (Marvelovog uspesnog pokusaja da konkurise Hevi Metalu - op.B.M.Dj.) Bio je u kancelariji pokojnog Arcija Gudvina (Archie Goodwin) i razgledao necije originalne table stripa, kada ga je kolega u prolazu iznenada munuo u rebra i pokazao prema vrlo elegantno odevenom starijem gospodinu koji je skoro bezglasno razgovarao sa Arcijem. Niko ziv nije ni primetio kad je usao. Receno mu je da je to - Ditko. Skoro niko nije ni znao kako on izgleda, pogotovo medju novijim narastajima urednika, pisaca i umetnika. Ali ono sto se nije nikada zaboravljalo jeste njegov profesionalizam i briga za materijal na kome radi kao crtac.\nOno sto je posebno impresioniralo urednike je Ditkova 'kontinuirana lekcija' iz vizuelnog pripovedanja; kad god bi primio scenario (tacnije, samo detaljni sinopsis), Stiv bi ponajpre uradio ceo strip u skicama, tacnije 'tambnejlzima' (thumbnails) svake pojedine table i to podneo uredniku na uvid. To je bio postupak koji nije svaki crtac primenjivao, pogotovo fazu pokazivanja bilo kome drugom. To je bio neverovatno profesionalan postupak; Stiv bi doneo tako 'prelomljen' strip zajedno sa sinopsisom/scenarijem u redakciju, seo bi sa urednikom i potom krenuo u diskusiju, stranu po stranu.\nIako nije za cudjenje nevoljnost modernih crtaca da slede Ditkoove vrlo staromodne i krute kompoziciono-crtacke standarde, nema zbora da se vecina skoro svih strip-profesionalaca kune u Stivove rane radove za Marvel. On je stvorio likovni manir koji ljudi i dan-danas nazivaju 'Ditkovskim'. Vecina crtaca nikada ne dostigne taj i takav renome i status.\nStariji Romita napominje kako je bezuspesno pokusavao da imitira Ditkoa kada je preuzeo Spajdermena, nemocan da se otrese spoznaje kako je njegov prethodnik mnogo primereniji kao crtac stripa sa 'otkacenim' i ekstravagantnim likovnom pristupom.\nCika-Steva je uspeo da stvori potpuno originalan i samosvojan likovni izraz i crtacki rukopis. Svako prizor-polje realizovano njegovim rukama imalo je neku posebnu dubinu, tako da su mu crtezi, iako stilizovani i daleko od 'klasicnog realistickog pristupa' bivali uverljiviji i realistickiji od onih koje je uradio jedan Nil Edems (Neal Adams). Pravila koja je sam sebi postavio bila su kruta i teska za sledjenje - no on ih je ipak marljivo sledio. To je dovelo do toga da se Ditkovi karakteri ponasaju i krecu drugacije od onih koje su crtali drugi umetnici.\nNjegov Nju Jork je bio samo njegov, nevidjen i originalan, sa bizarnim resenjima i iscasenim perspektivama - no to je bio grad 'prema meri za nadljudske junake' i njihove avanture vece od zivota. Tu samosvojnost i totalnu originalnost Ditkou niko nikada nece moci da porekne ili oduzme.\nUJEDINJENJE KOJE SE ZAMALO DESILO\nDitko je najzad dobio sansu da se vrati na vrh u najvecem zamislivom stilu medju velikim stilovima pocetkom 90-tih godina proslog veka kada je glodur DiFalko planirao sa Ujka-Stankom novu strip-seriju, 'Ravage 2099'. Li je izjavio kako bi voleo da na toj seriji ponovo saradjuje sa starim drugarom Stivom, a veciti decak zaljubljen u stripove koji je jos uvek ziveo u DiFalkou je poskocio od radosti i smesta telefonirao Legendi predlozivsi da se dvojica titana po prvi put u cetiri decade nadju u istoj sobi. Cika-Steva je bio polaskan sto ga se negdasnji saradnik jos uvek secao i sto mu nudi novu saradnju . Dosao je u zakazano vreme, tacan kao i uvek. Casne starine su se rukovale i zagrlile, bilo je vrlo dirljivo i ocigledno da i pored proteklih godina i svega sto postoji izmedju njih dvojice, medjusobno postovanje IPAK i dalje postoji.\nStanko je izneo svoje ideje i predloge, diskusija izmedju dvojice velikana stripa je bila istorijska, zucna ali ipak na kraju - prijateljska. Na zalost, Ditko je na koncu odbio da saradjuje na projektu. Nije mogao da predje granicu svog karaktera i licnih ubedjenja niti da se slozi sa filosofskom pozadinom koju je nudio Li. Iako je ocigledno bio sretan sto se video sa njim, Ditko je naposletku otisao. Sten je dugo cutao i naposletku pitao DiFalkoa: "Reci mi, zasto je Stiv napustio Pauka..?". Tom je odgovorio da ne zna, posto je bio mlad srednjoskolac kad se to desilo, ali je zato predlozio gazdi da ON LICNO to upita Stiva prvom prilikom kada se ponovo sretnu. Kada se to razaresi, mnogo toga ce biti jasno i najzad prevazidjeno.\nVazda sklon kontradikcijama, Ditko postize da suprotstavi svoju blagu i besprekorno elegantnu pojavu sa stavovima koji su u direktnom kontrastu sa vizuelnim imidzom koji uporno gaji. Na primer, kada je pozvan kod Dika Djordanoa (Dick Giordano) u DC zbog saradnje na naslovu 'Kapetan Atom' (Captain Atom), smesta je na prvom sastanku demonstrirao opravdanost reputacije da je jedna od najtezih osoba za saradnju. Od prve je izjavio kako 'ima lican problem' sa predlozenim sizeom, posto smatra da super-junaci ne bi trebalo da preuzimaju na sebe ulogu americke vojne sile. Djordano je jos nekoliko puta pokusavao da povladjuje slavnom veteranu, ugadjajuci mu sa popustljivim predlozima… uzalud, Ditko je za sve imao zamerku i kritiku. Na kraju je iritirani Djordano, cuven po svojoj dobrocudnosti i beskrajnom strpljenju sa svim saradnicima kratko rekao da njih dvojica vise nemaju sta da razgovaraju.\nNe pokazujuci ni trunku kajanja Ditko je napustio redakciju.\nSve nabrojane primere mozemo uzeti za dokaz koliko je dominantan uticaj Objektivizma na Stivov zivot i njegovu inace prgavu narav. Filosofski pravac je verovatno delimicno razgrnuo misteriju, no ostaje Ditkoova fanaticna povucenost koja i dalje nenamerno odrzava njegovu staru enigmaticnu slavu.\nSamo kada bi hteo da se pojavljuje na salonima i konvencijama stripa, bio bi slavljen i uvazavan kao Papa, mnogi vele. Nevolja je samo u tome sto ga niko ne bi prepoznao pa samim tim ni senzacija ne bi imala nekog izgleda da se ostvari i odjekne. Jedino sto konstantno odjekuje jeste misljenje da je stari umetnik uveliko - skrenuo pamecu.\nPravu istinu je nemoguce dosegnuti posto svaka anegdota potire prethodnu a Cika-Steva skoro nikada nema susrete sa osobama koje ne pripadaju njegovom izuzetno uskom krugu posvecenih prijatelja.\nJedan od tih retkih 'sretnika' je imao prilike da vidi kako Ditko za crtackim stolom upotrebljava veliki list kartona kao podlogu za secenje hartije skalpelom. Boljim uvidom spoznao je da je to original iz 50-tih godina, za seriju 'Jorney Into Mystery' (Putovanje u misteriju)! Pitao je umetnika kako moze da takvo blago koristi umesto kakvog obicnog parceta kartona, a ovaj ga je pogledao najprezrivijim zamislivim pogledom. Taj trzisno neprocenjivo vredan original za njega nije predstavljao NISTA vise od podloge za secenje skalpelom. Sto je opreznije mogao, da ne uvredi ekscentricnog starca, covek je predlozio Stivu da mu smesta u najblizoj radnji sa umetnickim materijalima kupi plasticnu neunistivu podlogu za secenje kako bi vredan original bio sacuvan. Ditko je - odbio, namerno uvrcuci i savijajuci vec dobrano osteceni original, a na napomenu kako je u pitanju retko umetnicko delo i kulturno dobro vredno ogromne sume novca nemarno je pokazao na gomilu hartija sklonjenih iza prozorske zavese. Na podu je skupljala prasinu gomila originalnih tabli iz Marvel-perioda pocetkom sezdesetih godina, najverovatnije sa Spajdermenom. Kada je prijatelj zamolio umetnika za dozvolu da pregleda crteze, ovaj je to najzustrije odbio!\nCovek je ostao bez reci, zapanjen cinjenicom da njih dvojica sede pored desetak santimetara visokog sveznja kartona sa crtezima cija vrednost prevazilazi nekoliko stotina hiljada dolara, mozda cak i celog miliona dolara-koje stari crtac nije zeleo da bude svetan niti voljan da dozvoli drugom da pogleda to blago koje je njemu ocigledno samo sluzilo kao - bezvredni podmetac!\nTada i tom prilikom Stivov prijatelj se zapitao: nije li Marvel - uz tolike druge izdavace - mozda IPAK bio u pravu sto je decenijama odbijao da vraca autorima njihove originalne crteze.\nStiv je smatrao da njegove Marvel-stripove od pre 40 i vise godina, koje ceo svet tretira kao nesto najbolje sto je ikada nacrtao ne treba gledati kao njegovo najvise dostignuce. Vise je voleo da se tako misli za njegove najnovije stripove.\nSRZ MISTERIJE I SRCE TAME\nNeko jace svetlo ne moze da se probije u sustinu tajne zvane Stiv Ditko izmedju ostalog i zbog toga sto tu tajnu ne cuva samo stari namcor vec i kabalisticki krug prijatelja oko njega kojima je dozvolio kakav-takav pristup sebi. To su najzbijeniji redovi oko nekog koji mogu da se zamisle. Kada bi iz bilo kog razloga neko bio iskljucen iz kamarile (zbog ogresenja o kruta pravila ponasanja i dr.) uzak krug bi se jos vise suzio i izgnaniku vise nikada nije bilo povratka. Kamarilu je odrzavao strah da bi neko od njih mogao biti sledeci na 'guruovom' spisku za ekskomunikaciju. Liniju je bilo vrlo lako preci, stagod da je ona predstavljala, gdegod da je bila; a kad se jednom predje - povratka vise nije bilo. Bog je mogao da prasta. Stiv nikada. To nije podrazumevalo skandaloznu svadju ili teske reci - ne, samo kratko i tiho namcorovo zahvaljivanje na dotadasnjem druzenju uz molbu da se isto vise ne neguje ili pak njegovo desetostrano pismo u kojem bi nasiroko analizirao i objasnjavao zasto prijateljstvo vise nema svrhe da se nastavlja.\nBez obzira sta mislite o njemu - da je ludak, opsesivni manijak, tiha uljudna dobricina ili elegantni ljubazni erudita - nema zbora da Ditko zivi po nekim svojim pravilima i moralnim nacelima. Njegovo unutrasnje osecanje za logiku je nemoguce poljuljati i ako vam se to mozda ne svidja - njega ni najmanje nije briga zbog toga. Cak i ako ga smatrate uvrnutim ili nastranim, ni najmanje ga se nece ticati. On jednostavno ne mari sta drugi misle. Ne motivisu ga stvari koje uopsteno motivisu ostali svet.\nMedjutim, vec ove, 2002.godine moci cemo da vidimo da li je to iskreno uverenje Cika-Steve i njegovih jataka ili isprazna poza, kada na velike ekrane sirom sveta 'grune' filmska dugometrazna igrana verzija 'Coveka-Pauka' i kada zazveckaju krajnje ozbiljne pare kakvima se ni dusevno poremecena osoba ne usudjuje da okrene ledja. A bice tu i vazda senzacionalizma gladna holivudska medijska armija, kojoj je kontroverzni sukob na liniji Ditko-Marvel Bogom dan materijal za podizanje medijske temperature oko filma koji vec samim svojim naslovom i temom siri vrelinu. Da li ce i kako ce Cika-Steva uspeti da sacuva privatnost? Da li ce to biti moguce sada, kada plod njegove maste postaje isuvise nezaobilazna cinjenica glavnog toka i finansijski strip-igrac najveceg zamislivog kalibra izvan stripovskih jaslica..?\nOni koji ga znaju sturo izjavljuju da se nista nece promeniti posto prodje prva navala radoznalaca zeljnih da plasiraju ekskluzivan intervju u udarnom TV-terminu ili na najcitanijim novinskim stranama ili u najslusanijim radio-emisijama. 'Misterija Ditko' ce pomoliti svoju pognutu procelavu glavu nakratko i ponovo nestati u tmini obskurnosti kao i toliko puta ranije, ostavljajuci Legendu da tisinom potpiruje stare i stvara nove price, bez ikakve nade da ce 'prava istina' ikada da se sazna.\nSto je, na kraju krajeva, i posteno.\nJer, kad se sve sabere i oduzme, koga je u stvari vise briga?\n[Prepričano na osnovu materijala sakupljenih iz magazina Wizard, raznih knjiga uključujući i ORIGIN OF MARVEL COMICS S.Lija i sa Interneta]\nKVINTALOVA TJEDNA KARTICA (109)\n"ČOVJEK SA IDEJOM NIJE BILO TKO"\nNi oko čega, pa čak ni oko pribora, ne postoji veća fama ni mistifikacija nego oko ideja. Rašireno je, naime, uvjerenje da je sve što dijeli nadobudnog stripaša od profesionalca jedna ideja. Jedna dobra ideja.\nU to ime, evo jedne zaista dobre ideje, onako kako sam je centimetar i pol visokom slovima zapisao na komadiću papira manjem od mog dlana:\nNe zezam se. Tako izgleda, u svom sirovom stanju, jedna ideja. Jasno mi je, da su sada razočarani svi koji, neispavani i zažarenih čela, na festivalima stripa dižu drhtave ruke i pitaju "Odakle vam ideje?", jer ovo nije odgovor koji žele čuti. Njih zanima kako autoru padne na pamet cijeli strip, sa svim slikama i svim dijalozima, od prvoklasnog početka do kataklizmičnog kraja - na što je odgovor da se, na žalost, takva epifanija događa vrlo, vrlo rijetko i da je "IZGLADNI PARAZITA!" najčešće jedina mrvica koju nam je svemir spreman dobaciti.\nMoje je iskreno uvjerenje da svemir nije škrt te da mrvice baca svakome. Svatko od nas dnevno dobije bar šaku ideja, ali ih ne koristimo svi na isti način. Netko ih upotrijebi u kuhinji, netko u krevetu, a netko u konverzaciji. Neki od nas, pak, istrenirali smo se da ih koristimo u stripu.\nTrening je ključna riječ. Sjećam se jednog ljeta kada mi je bilo trinaest ili četrnaest godina. Baš sam bio, analizirajući one sitne brojčice po Hogaru, shvatio da se američki geg-stripovi crtaju dnevno i zaključio da mi onda, kanim li se nečim takvim baviti, ne preostaje drugo nego smišljati dnevnu ideju. I to je bila moja zadaća za to ljeto: svaki dan pronaći, ukrasti ili od dasaka sklepati ideju. Bijeli list papira s popisom datuma i užasnim prazninama koje je trebalo ispuniti.\nIspunio sam ih. Objektivno, devedeset posto zapisanog bilo je smeće, ali poanta je i tako (shvatio sam puno kasnije) bila u disciplini. Svemir nam baca mrvice, a na nama je da ih naučimo prepoznavati, da izoštrimo svoje receptore kako nam niti jedna ne bi promakla prije nego što je sa svih strana promotrimo.\nParaziti, pa tako i ideje, vole jake, a ne gladne domaćine. Nabildamo li svoj moždani mišić, nećemo se više pitati "odakle ideje" - mrvice će stizati odasvud!\nStrip "Asteriks i Latravijata" je prošle godine, sa 1,8 miliona prodatih primeraka, bio najprodavanija knjiga u Francuskoj, u svim kategorijama zajedno.\nPrema rang listi najprodavanijih knjiga, koju objavljuje profesionalna revija "Livr-Ebdo", pet knjiga britanske književnice Džoane Rouling o avanturama dečaka-čarobnjaka Harija Potera prodate su u ukupno 2,6 miliona primeraka u džepnom izdanju i u 600.000 primeraka u velikom formatu.\nU kategoriji romana, najuspešnija bila je Meri Higins Klark sa knjigom "U ulici u kojoj živi moja voljena", sa prodatih 340.000 primeraka.\nKada je reč o esejima i dokumentima, u Francuskoj je najprodavanija knjiga bila "Razgovori" Bernadete Širak, sa 220.000 prodatih kopija.\nObjavljeno: Dnevnik, Novi Sad, 18. februara 2002.godine\nAmerički izdavač Fantagraphics i njegov časopis THE COMICS JOURNAL su omogućili da sa njihovog sajta skinete fajl u MP3 (audio) formatu sa intervjuom koji je uradio Gary sa Charles Schulz-om. Intervju je originalno rađen za dvestoti broj The Comics Journal-a. Ovaj fajl možete besplatno skinuti sa interneta i nalazi se na sajtu ovog časopisa i to samo do 15. februara. Zato požurite. Adresa je:\nPišem pesme i kratke priče, objavio 3 knjige (poslednju pod pseudonimom "Duncan McLoud" - Dane), nacrtao nekoliko stripova političke tematike. Crtam lavirani tuš. Bavim se stripskim scenariom.\n"Glavni junak napušta ratne predele Balkana u hipi Trabantu. Dolazi u Holandiju gde se realno novčano obogati i kupuje farmu. On je totalni antijunak. Radnja se odvija bez njega ali zbog njega. Hepiend."\nNovi Sad: 021/335-501\nFrom: "Igor Prassel" <igor.prassel@kinoteka.si>\nSubject:: Pismo citalaca/Gorazde2\nGospodinu Aleksandru Manicu - strip komisaru i dopisniku kinolosskog magazina,\nDozvolite, da se prvo izvinem citaocima a i vama, koga sam upoznao u vreme angulemske izlozbe stripova iz ex-jugoslavije "1h59". Osobno nisam pristas blatenja na javnome mestu, ali me vas tekst objavljen u SV#156 sasvim razocarao i naljutio... U vasem propagandno, pseudonovinarskom tekstu o zadnjem albumu malteskog autora, koji zivi i radi u New Yorku Joa Sacca, napisali ste neke stvari, koje zavajaju citaoce, koji jos nisu bili u prilici, da citaju Saccov stripovski album Safe Area Gorazde:The War in Eastern Bosnia 1992-95, originalno objavljen godine 2000, kod seatelskog Fantagraphics Books. Na zalost ovaj temeljni rad savremenog stripa nije, a pitanje je hoce li uopste biti, objavljen na tim prostorima, tako, da citaoci, koji hoce saznati vise, moze da citaju skupo originalno i integralno englesko izdanje, ili francuski, italijanski prevod. U medjuvremenu, da bi citaoci bolje shvatili o kakvom autoru i knjigi govorimo, evo nekoliko razlicitih internet sajtova posvecenih Saccu i njegovoj zadnjoj knjizi:\nVise o autoru:\nTako, kao u svojm prvom albumu iz zzanra tzv. "strip/reportaznog novinarstva" Palestine:A Nation Occupied, gde je Sacco ziveo, razgovarao, slusao, fotografirao... palestinske ljude u Izraelu, na isti nacin je proveo cetiri meseca sa ljudima iz muslimanske enklave Gorazde. Saccov jedini cilj je, da prenese na papir svedocanstva, zivotne price i bolove ljudi, koji su prezivjeli grozna dejstva... Zasto Aleksandar Manic pokusava, da relativizira te price i bolove? Zasto nam govori o sudjenju Slobodanu Milosevicu i povezuje ga sa komercijalizacijom, kada pokusava recenzirati stripovski album Joa Sacca? Ne mogu verovati, da stavlja rec masakar, dok pise o Vukovaru, Sarajevu i Raccku, u navednice... Manic pise, da je sudjenje Milosevicu vratilo Saccov strip na vidno mesto?!? Kako moze to napisati u Strip Vestima, forumu ljudi, koji vole da citaju strip i o stripu? Saccov strip od svog pojavljivanja godine 2000, buri duhove u profesionalnim stripovskim, literarnim, historijskim i drugim akademskim krugovima po svetu!\nNe mogu verovati, da Manic ne prepoznaje Saccove kritike CNN-ovske manire novinarskog rada, ravno suprotno, Manic Saccu pripisuje "psevdonovinarski stil, u najboljem CNN-ovskem maniru"?!?!?!? Dalje, prenesena svjedocanstva o zloccinima srbskih para i drugih vojnika, Manic relativizira sa pokusajem kritike Saccove scenaristicke regresije?!? Manicu cak i Saccov graficki stil ide u nos, jer su "kadrovi "pojedeni" mnosstvom tekstova i svedoccenja muslimanskog stanovnisstva"?!? Ne znam, ako je Manic kada je pisao svoj antipropagandni propagandni tekst, zaboravio da Sacco ne radi svoje stripove u nekom superherojskom zanru, nego da u smislu novinarske reportaze (sa proverivanjem vira informacija, historijskom studijom, i avtorovom profesionalnom etikom), pokusava da predstavi dejstva! Na ovom mestu bi pitao gospodina Manica, dali nas mozda pokusava ubjediti, da u Gorazdu, Srebrenici, Prijedoru Srbi nisu pocinjali grozodejstva nad civilnim prebivalstvom?\nAko se je Aleksandar Manic slabo osecao zbog "monotonije prisutne u naraciji", kada je citao Saccov strip, molim ga, da stavi na papir svoje informacije, sa kojima ce nas ubediti, da je Sacco lazov i da su dejstva koja opisuje cista srpska antipropaganda!\nU ocekivanju razprave i kriticki do dopustanja pretencioznih i zavajujucih tekstova u Strip Vestima!\ndipl. novinar, urednik revije Stripburger\nSubject: Essential Spiderman 2, 3 i 4\nProdajem Essential Spiderman 2, 3 i 4 u savrsenom stanju. Cena po komadu je DM 35, a komplet DM 100.\n063 / 8 379 387\nOni kojima nedostaje Stanko Besslich (a i oni kojima godi liberalan pristup engleskome) neka slijede ovaj link:\nCWR, Comics Worth Reading\nDatumi od 23. do 29. februara\n24. februara 2001. Promovisan je drugi broj strip fanzina Kuhinja, koji se pojavio u obliku CD kompilacije muzike bandova iz Pančeva i okoline, koncertom na krovu iznad osmog sprata zgrade Opštine u Pančevu!


SDS je u saopštenju upozorila da “atmosfera agresije u Skupštini, koju kreira vlast, postaje opšta atmosfera u društvu” kao i da je šef poslaničke grupe te partije udaljen sa sednice “samo zato što je ukazao na činjenicu da ona ne može da se nastavi bez prisustva ministra”.\n“Nakon što je zahtevao da se taj propust ispravi, ministar se vratio u salu. Medjutim, u skladu sa manirom ove vlasti, kako ne bi morali da priznaju sopstveni propust i nepoštovanje institucije parlamenta, predsedavajuća je izrekla meru udaljavanja sa sednice Marku Djurišiću”, piše u saopštenju.\nSDS je zatražila od vlasti da “prekine sa ovakvim bahatim istupima i maltretiranjem opozicije u parlamentu”, navodeći da takvo ponašanje predstavlja “direktno ugrožavanje demokratije, čije će posledice trpeti svaki gradjanin Srbije”.


U ovakvim vremenima čvrsta saradnja-cooperation-bashkepunim-suradnja-сoработка-сарадња, postaje još značajnija - CdM\nU ovakvim vremenima čvrsta saradnja-cooperation-bashkepunim-suradnja-сoработка-сарадња, postaje još značajnija\ngeneralna sekretarka i zamjenica generalne sekretarke Savjeta za regionalnu saradnju Majlinda Bregu i Tanja Miščević\n– Broj radnih mjesta u regionu i zaposlenost opali su za 15 odsto. Mladi su naročito teško pogođeni. Njihova nezaposlenost je porasla za 27 odsto, čime je broj nezaposlenih mladih ljudi porastao na skoro 800.000, dok je nezaposlenost žena dostigla 53 odsto.\n– Skromna ulaganja u zdravstvo na Zapadnom Balkanu, koja se kreću od 2,9 do najviše 5,4 odsto BDP-a (u poređenju sa 7 odsto prosjeka Evropske unije) dovelo je do toga da imamo samo 2,3 doktora za 1.000 građana (prosjek EU je 3,7), 5 medicinskih sestara (prosjek EU je 8,6) i ne više od četiri bolnička kreveta (prosjek EU je 6,1).\nNije uobičajeno da jedan autorski članak potpisuju dvije osobe. Osim u jednom pogledu. Nismo svi isti. To je, ustvari, naša najveća prednost u Savjetu za regionalnu saradnju. Dolazimo iz različitih zemalja, različitih smo vjeroispovjesti, porijekla, i problemima pristupamo iz različitih uglova, ali svi donosimo određenu perspektivu identiteta koja obogaćuje naš svakodnevni rad na regionalnoj saradnji. Saradnja je u jednom složenom regionu od suštinskog značaja ako se žele napraviti konkretni pomaci. Drugim riječima, naša zastava je zastava zajedništva.\nOktobar je 2020. godine. Već mjesecima svi živimo usporeno. Prije pola godine svi smo mislili da će se do kraja ljeta pandemija COVID-19 obuzdati i da ćemo se vratiti svojim uobičajenim načinima života. Danas, dok ovo pišemo i radimo od kuće u Tirani, odnosno Beogradu, kristalno je jasno da se uobičajeni način života promijenio, ali i da smo se mi drastično promijenili.\nNošenje maski, fizička distanca, izbjegavanje prijateljskih zagrljaja nakon što se dugo nismo vidjeli, sastanci, rad i školovanje putem interneta… sve je to sada nova normalnost i ne možemo a da ne osjećamo nostalgiju za svim stvarima koje smo ranije uzimali zdravo za gotovo. I dok čekamo na naučno rješenje protiv ovog kobnog neprijatelja mikroskopske veličine, radimo i borimo se sa sopstvenim strahovima, da održimo vjeru i iskoristimo priliku da popravimo stvari – sada je vrijeme, jer smo shvatili koliko je sve relativno i nesigurno.\nNo, posljedice ovog majušnog, zajedničkog neprijatelja se već pokazuju. Vidjljive su širom svijeta, a i te kako su vidjljive u našem regionu Zapadnog Balkana, jer smo i ekonomski i društveno u panedmiju ušli sa velikim nedostacima u poređenju sa našim evropskim susjedima. Jedan od primjera u tom pogledu je zdravstvo, naša prva linija borbe potiv virusa, u koje je Zapadni Balkan prije pandemije prilično skromno ulagao, od 2,9 do najviše 5,4 odsto BDP-a (u poređenju sa sedam odsto prosjeka Evropske unije, pri čemu ne treba zaboraviti da kumulativno govorimo o mnogo više novca s obzirom da se BDP EU i regiona ne mogu porediti). Ovo tradicionalno zanemarivanje zdravstvenog sektora, uprkos brojnim nastojanjima da se reformiše, dovelo je do toga da imamo samo 2,3 doktora za 1.000 građana (prosjek EU je 3,7), 5 medicinskih sestara (prosjek EU je 8,6) i ne više od četiri bolnička kreveta (prosjek EU je 6,1), što je bila prečica kojom smo dospjeli na „crne liste“ u kategoriji broja zaraženih građana na 100.000 stanovnika. Zajedno sa isto tako skromnim ulaganjima u istraživanja, koja su krajnji resurs za pronalazak lijeka (prosjek regiona je oko 1 odsto BDP-a), uticaj na društvo je bio zagarantovan, sveprisutan osjećaj tjeskobe oko toga šta će se dogoditi.\nNi ekonomski uticaj ne zaostaje. Dovoljno je da odete do najbližeg tržnog centra, osvrnete se oko sebe i izbrojite koliko je radnji već zatvoreno. To je samo jedan element cijelog domino efekta gdje su od marta do jula ove godine broj radnih mjesta i zaposlenost opali za 15 odsto. Mladi su naročito teško pogođeni. Njihova nezaposlenost je porasla za 27 odsto, čime je broj nezaposlenih mladih ljudi porastao na skoro 800.000, dok je nezaposlenost žena dostigla 53 odsto.\nDa li je recesija već stigla?\nPrema nekim procjenama Zapadni Balkan će imati najgoru recesiju u zadnje dvije decenije. A čini se da je ona već počela. Slab kapacitet zdravstva, veliko oslanjanje na kretanje kapitala i, u nekim slučajevima, velika zavisnost od turizma pogoršaće razmjeru i trajanje pada ekonomske aktivnosti u regionu.\nPredviđa se da će regionalni rast pasti na -5,1 odsto. Pad BDP-a u drugom kvartalu ove godine je ogroman, u nekim slučajevima do -20 odsto, što je u velikoj mjeri posljedica kolapsa turizma (tabela 1). S ozbirom na to da u svakom zlu ima i nešto dobro, imamo i neke dobre vijesti. Naime, očekuje se da će se rast u regionu oporaviti i dostići 3,4 odsto 2021. godine. Međutim, pad direktnih stranih investicija u 2020. godini je već na 40 odsto, tako da održavanje likvidnosti preduzeća, podsticanje ulaganja u industrije koje su najviše pogođene pandemijom COVID-19 i održavanje lanaca snabdijevanja treba da budu naš prioritet. Deficit tekućeg računa regiona je šest odsto BDP-a i najviši je u posljednih pet godina, što upućuje na to da su vanjske pozicije u većini zemalja i dalje ugrožene.\nUdar pandemije COVID-19 na turizam\nŠest ekonomija Zapadnog Balkana zabilježilo je pad dolaska stranih gostiju od 75 odsto u prvoj polovini 2020. godine u odnosu na 2019. a očekuje se da će za povratak na nivo rasta od prije pandemije COVID-19 biti potrebne tri do četiri godine. Nivo otkaza je u prosjeku između 15 i 20 odsto radnika na puno radno vrijeme i između 30 i 40 odsto radnika na pola radnog vremena. Kako bismo sagledali stvari moramo navesti nekoliko brojki koje govore o razmjeri ovih gubitaka. Naime, više od 12 miliona ljudi je prošle godine posjetilo Zapadni Balkan što je regionu donijelo zaradu od 7,2 milijarde eura. Turizam čini 10,2 odsto BDP-a regiona i više od 25 odsto izvoza! U prosjeku 11,4 odsto svih zaposlenih na Zapadnom Balkanu dolazi iz ovog sektora.\nOporavak treba započeti već sada\nImajući na umu ogromne nedostatke ovog dijela Evrope i razmjere štete, jasno je da će nam trebati pomoć, ali i da ćemo sami trebati da udružimo snage i prevaziđemo ovaj težak izazov. Evropska unija, pouzdan partner regiona, još je jednom priskočila u pomoć, ovog puta sa devet milijardi eura predviđenih ekonomskim investicionim planom koji je ove sedmice predstavila Evropska komisija, što dolazi u pravo vrijeme. Zajedno sa već najavljene 3,3 milijarde eura za brobu protiv pandemije, ovo je podsticaj da se brže napreduje sa ekonomskim razvojem, ali i još jedna potvrda nedvosmislene podrške evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana. Ovo ulaganje EU, uz podršku instrumenta garancija za Zapadni Balkan, ima potencijal da privuče još 20 milijardi eura javnih i privatnih investicija. Kada sve zbrojimo, dokazi se do brojke od do 32,3 milijarde eura, što bi bio ogroman poticaj, jer čini skoro 30 odsto BDP-a regiona od 100 milijardi eura.\nPlan je veoma konkretan: ulaganje u održiv transport (puteve i željeznice, povezivanje glavnih gradova regiona), čistu energiju, životnu sredinu i klimu, digitalnu budućnost i ljudske kapacitete, ali i jačanje privatnog sektora i povećanje investicija. I na kraju, ali ne i manje važno poziva se na izgradnju zajedničkog regionalnog tržišta, što će premostiti ekonomski jaz između ekonomija Zapadnog Balkana i Evropske unije.\nRegionalna saradnja kao sredstvo bržeg oporavka\nIzlaz iz trenutne situacije moguć je zajedničkim naporima, udruženim radom na ostvarivanju zajedničkih ciljeva. Tu se Savjet za regionalnu saradnju osjeća komotnim, u ovim, sve osim komotnim okolnostima. Mi radimo na razvoju održivog rješenja po mjeri regiona kako bismo pomirili planove i mogućnosti Zapadnog Balkana sa realisticnim ciljevima. Zajedničko regionalno tržište je program za period od 2021. do 2024. godine na kojem Savjet za regionalnu saradnju sa partnerima i vladama sa Zapadnog Balkana neumorno radi proteklih nekoliko mjeseci i zasnovan je na pristupu četiri slobode, čime se vrlo dobro odražavaju principi, pravila i propisi jedinstvenog evropskog tržišta. Prema studiji1 Svjetske banke, ovakva jača integracija tržišta Zapadnog Balkana mogla bi regionu donijeti dodatnih 6,2 odsto rasta BDP-a.\nOvaj ambiciozan program čine ciljane aktivnosti u četiri ključne oblasti. Prije svega, tu je sloboda kretanja roba, usluga, kapitala i ljudi, uključujući međusektorske mjere, kao što su zeleni koridori, radi usklađivanja sa evropskim pravilima i standardima i otvaranja mogućnosti za preduzeća i građane.\nNadalje, imamo regionalni investicioni prostor u cilju usklađivanja investicionih politika sa evropskim standardima i dobrim međunarodnim praksama i promocije regiona stranim investitorima i investitorima sa Zapadnog Balkana. Ovdje vidimo ogroman potencijal, odnosno više investicija koje dolaze u region, koji postaje pogodan za investitore, a u isto vrijeme se rješavaju najveći nedostaci regiona, a to su nezaposlenost i odliv kvalifikovane radne snage.\nKao treće tu je razvoj regionalnog digitalnog prostora radi integracije Zapadnog Balkana u panevropsko digitalno tržište, kao i razvoj regionalnog industrijskog i inovacionog prostora u cilju transformacije industrijskih sektora, oblikovanja lanaca vrijednosti kojima pripadaju i njihove pripreme za stvarnosti današnjice i izazove sutrašnjice.\nI na kraju, ali ne manje važan je zeleni program. Sve aktivnosti će imati „zeleni“ pristup, što odražava Evropski zeleni plan i prevodi ga u zeleni program Zapadnog Balkana.\nNaše sudbina je u našim rukama\nMi, dakle, postavljamo temelje. Tu je ekonomski investicioni plan i zajedničko regionalno tržište za period od 2021. do 2024. A zajedno čine važan element dugoročnog oporavka Zapadnog Balkana te pružaju ogroman potencijal za održiv ekonomski rast i potpunu društveno-ekonomsku transformaciju regiona. U praksi to znači bolje puteve i željeznice, više boljih poslova, zdravu konkurenciju, čišći zrak, rijeke… U ovakvim vremenima čvrsta saradnja/cooperation/ bashkepunim/suradnja/саработка/сарадња dobija na još većem značaju.\nMeđutim, kao i u svemu drugom, sve se svodi na ljudski faktor, na spremnost i volju za promjenom. Svaki dan novi je test, a naši napori ne bi vrijedili ništa kad ne bismo djelovali zajedno, kao cjelina.\nA kao što je neko rekao cjelina nije ništa drugo nego zbir njenih dijelova.\nTagsBDP Majlinda Bregu nezaposlenost Savjet za regionalnu saradnju Tanja Miščević\nSto ce nam Miščević?


18. novembra 2020. – GRAD Kruševac\nNaslovna » 2020 » novembar » 18\nArhiva po danima: 18. novembra 2020.\nMladost nadigrala košarkaše Napredak Juniora\n18. novembra 2020.\tKomentari su isključeni na Mladost nadigrala košarkaše Napredak Juniora 42 Pregleda\nKošarkaši kruševačkog Napredak Juniora nastavili su igru toplo-hladno. Posle pobede u Nišu, proteklog vikenda su u Kruševcu poraženi od KK Mladost iz Smederevske Palanke 54:62Za većinu zaljubljenika ove igre neobjašnjiva je promenljiva forma domaćih. Protiv Mladosti loše su otvorili meč. Tokom meča to im se osvetilo. Kruševljani nisu mogli nikako da stignu ni minimalnu prednost gostiju od dva ili tri koša. ...\n18. novembra 2020.\tKomentari su isključeni na “So i svetlo” u Umetničkoj galeriji 64 Pregleda\nFotografije okupljene pod nazivom “So i svetlo”, Kruševljanina Ivana Petrovića, od juče su izložene u Umetničkoj galeriji. Fotografije tematizuju život u selima Srbije, a nastajale su od 2014. godine do danas. Zbog pogoršane epidemiološke situacije, zvaničnog otvaranja izložbe nije biloNaziv izložbe “So i svetlost” je metafora na okolnost da su ljudi na selu, u predmodernom periodu, sve moglisami da prozvedu ...\n18. novembra 2020.\tKomentari su isključeni na Sednica gradskog parlamenta – u bioskopu umesto u skupštinskoj Sali 136 Pregleda\nZbog epidemioloških mera odbornici će sutra, na četvrtoj sednici gradske Skupštine, raditi u nedavno rekonstruisanoj sali bioskopa Kruševac. Na dnevnom redu je pedesetak tačaka među kojima i izvršenje budžeta za prvih devet meseci ove godine, kao i odluka o obustavljanju postupka traženja koncesionara za izgradnju podzemne garaže u centru grada, ali i odluka o podizanju spomenika knezu Lazaru na starom ...\n18. novembra 2020.\tKomentari su isključeni na Preminuo još jedan Kruševljanin, sve više obolelih u celom Okrugu 913 Pregleda\nDnevni rast broja potvrđenih slučajeva korone u Rasinskom okrugu je u prethodna 24 sata oborio rekord, a novi slučajevi oboljevanja zabeleženi su u celom Okrugu. Prema poslednjim podacima kruševačkog Zavoda za javno zdravlje za dan je potvrđeno još 96 slučajeva oboljevanja u Rasinskom okrugu, a na žalost preminuo je još jedan muškarac iz KruševcaNajviše novoobolelih, 42 je iz Kruševca, 25 ...\n18. novembra 2020.\tKomentari su isključeni na “Kromberg Šubert” još jednom otvorio vrata sugrađanima 622 Pregleda\nTokom novog Dana otvorenih vrata kruševačke pogone „Kromberg Šuberta” posetilo je, prema navodima te kompanije, više od sto sugrađana koji su mogli da vide unutrašnjost fabrike, saznaju sve što ih zanima o protoku materijala, procesu izrade kablovskog snopa te o planovima za širenje proizvodnih kapaciteta– Domaćini iz fabrike su predano objašnjavali posetiocima sve što ih je interesovalo o samoj proizvodnji, ...\nNove mere – nove muke, kažu ugostitelji\n18. novembra 2020.\tKomentari su isključeni na Nove mere – nove muke, kažu ugostitelji 244 Pregleda\nIako su epidemiolozi označili kafiće i restorane kao najrizičnija mesta za širenje virusa u mnogim objektima je, tokom proteklog vikenda, bilo nemoguće naći slobodno mesto. Ugostitelji, ipak, ističu da je zbog pandemije korone njihovo poslovanje ugroženo. O tome koliko se poštuju propisane mere i kako ova višemesečna situacija utiče na njihovo poslovanje razgovarali smo sa ugostiteljimaMenadžer jednog kruševačkog kafića, koji ...\n18. novembra 2020.\t1 komentar 86 Pregleda\nU Narodnom muzeju Kruševac otvorena je dokumentarna izložba “Britanci i Drugi svetski rat u Jugoslaviji”. Brojne fotografije i dokumenta godinama je prikupljao pukovnik Nikola Nik Ilić, izaslanik odbrane Ujedinjenog Kraljevstva, a one svedoče o vremenu u kome je britanska vojska bila jedna od saveznica Jugoslaviji u borbi protiv fašizma– Cilj izložbe je da ispričamo priču o aktivnosti Britanaca u Jugoslaviji ...\n5. decembra 2020., 03:48\nIz Kuće Simića – poziv na radionicu „Duh malih stvari“


U 20 zemalja nas leče besplatno! – Ozon Media\nU 20 zemalja nas leče besplatno!\nPred put u inostranstvo mnogi bespotrebno uplaćuju osiguranje za države sa kojima imamo sporazum. U Crnu Goru, Hrvatsku, Tursku i Bugarsku na more i bez dodatnog putnog osiguranja, u Grčku ne\nBez dodatne polise, samo sa potvrdom o zdravstvenom osiguranju, naši građani mogu da putuju u 20 zemalja s kojima Srbija ima potpisane sporazume o zdravstvenom osiguranju. To se odnosi na Crnu Goru, BiH, Hrvatsku, Sloveniju, Makedoniju, ali i na Tursku, Bugarsku, Nemačku, Francusku, Italiju, Britaniju… Od popularnih turističkih destinacija u Evropi, praktično je samo pred odlazak u Grčku i Španiju potrebno platiti putno zdravstveno osiguranje!\nPotvrdu u RFZO treba uzeti pre putovanja, ali ona može u izuzetnim slučajevima i naknadno da se dostavi iz Srbije.\nDodatno osiguranje mnogima se čini kao nepotreban trošak u sezoni godišnjih odmora, kad su jedva “namakli” za apartman, hotel, put. Ali ko to ne učini, a u nekoj od zemalja s kojima Srbija nema pomenuti sporazum suoči se sa zdravstvenim problemima koji zahtevaju medicinsku pomoć, sve što nije dao na mostu platiće na ćupriji – jer, ukazivanje čak i manje zdravstvene pomoći u zemljama u koje stanovnici Srbije mahom idu na odmor košta neuporedivo više od 1,2 evra po danu, koliko u privatnim zdravstvenim kućama uglavnom treba izdvojiti za putno zdravstveno osiguranje.\nDobrovoljno putno zdravstveno osiguranje može da se uplati i u RFZO: za devet do 11 dana, koliko građani najčešće i ostaju na odmoru, košta od 975 do 1.219 dinara, zavisno od toga da li se uplaćuje polisa od 10.000 ili 15.000 evra. Za starije od 75 godina je skuplje, i košta od 1.685 do 2.072 dinara.\nPolise privatnih osiguranja od 1,2 evra po danu uglavnom pokrivaju troškove do 30.000 evra, s tim što troškove do 100 evra putnik pokriva sam u inostranstvu, a onda mu se iznos uz račun refundira po povratku u zemlju.\nPutno zdravstveno osiguranje, međutim, pokriva samo zbrinjavanje hitnih stanja, i na polisu se ne mogu lečiti, recimo, hronične bolesti. Zato se potvrda o zdravstvenom osiguranju za put, ni za zemlje sa kojima imamo sporazum, ne izdaje obolelima od teških hroničnih bolesti, jer njihovo zdravstveno stanje tokom boravka u inostranstvu može da se iskomplikuje.\nOsim uobičajenih, privatne osiguravajuće kuće prodaju i šire, tzv. VIP polise, koje između ostalog, recimo, uključuju i hitnu dostavu lekova u vrednosti do 100 evra.\nNajstariji sporazum Srbija ima sa Velikom Britanijom i njihovo osiguranje pokriva troškove lečenja naših osiguranika u Britaniji, a naše lečenje njihovih ovde.\nMeđudržavnim sporazumima sa bivšim jugoslovenskim republikama pre svega je regulisana zdravstvena zaštita naših državljana u drugoj zemlji, i njihovih kod nas, a zdravstveno osiguranje tokom turističkih putovanja je samo mali deo.\nNA PUT I LjUDI NA DIJALIZI\nTOKOM boravka van zemlje, pacijentima na dijalizi koji ranije praktično nisu mogli da putuju u inostranstvo ako ne mogu iz svog džepa da plate dijalizu (i do 350 evra po dijalizi), RFZO sada “pokriva” deo troškova dijalize u drugim zemljama. To važi za boravak u inostranstvu najduže do 30 dana u kontinuitetu ili sa prekidima u toku kalendarske godine. U RFZO kažu da se naknada za obavljene hemodijalize u inostranstvu obezbeđuje u visini cene hemodijalize koju bi RFZO priznao zdravstvenoj ustanovi da su hemodijalize obavljene u zemlji. To, je, otprilike 70-80 evra, a ostatak finansira sam pacijent.\nBUDI HUMAN: Poplavljenim Makedoncima potrebna pomoć\nJuče dve nesreće\n03.09.2019. Ozon Komentari su isključeni na Isključenja struje za SREDU\n23.02.2017. Ozon Komentari su isključeni na Spomenik na Iriškom vencu biće kompletno obnovljen\n11.11.2016. Ozon Komentari su isključeni na Donacija mitrovačkoj Opštoj bolnici


'Rio 2016': Šterfanek i Moldovanova u prvoj kategoriji - Vesti, Ostali sportovi, Top News\nHotSport»Vesti, Ostali sportovi, Top News»‘Rio 2016’: Šterfanek i Moldovanova u prvoj kategoriji\n| 2014-09-19T12:57:05+02:00\t19. sep 2014. 12:57|0 komentara\nReprezentativac Srbije Davor Štefanek uvršten je u prvu kategoriju programa “Rio 2016”, odlučio je Olimpijski komitet Srbije.\nOsim rvača, koji je na prvenstvu sveta u Taškentu prošle nedelje osvojio zlatnu medlaju, u prvu kategoriju “Rio 2016” ušla je i kajakaška posada K1-200, na osnovu bronze koju je osvojila Nikolina Moldovan na šampionatu sveta.\nTAGOVI: Kajak kanu, rvanje, Nikolina Moldovan, Davor Štefanek


Delta City - posao ǀ Omladinska zadruga Beograd - BOX Poslovi\nDelta City – posao za studente i mlade\nDelta City predstavlja prvi pravi tržni centar u Srbiji. Nalazi se na Novom Beogradu, pored naselja Belvil (Belville), u Jurija Gagarina 16. Delta City – posao je ovde našlo više stotina mladih ljudi, koji svakodnevno rade na najrazličitijim pozicijama. Preko omladinske i studentske zadruge Beograd – BOX Poslovi možete brzo i lako da nađete posao u ovom shopping centru ili bilo gde u Beogradu.\nKako do posla u Delta City Beograd?\nUkoliko imate do 30 godina, do posla u šoping centru Delta City u Beogradu možete da dođete posredstvom Omladinske zadruge BOX Poslovi. Sve aktuelne poslove objavljujemo na ovoj stranici. Potpuno besplatno možete da pretražite i sve dostupne poslove u Beogradu. Poslovi koji se nalaze na našem sajtu odnose se na sve mlade, uzrasta 15-30 godina.\nUkoliko trenutno nema oglasa na sajtu za rad u Delta City-ju, možete konkurisati i za druge poslove, a mi ćemo vas pozvati kada se bude oslobodila pozicija u tržnom centru. Da biste postali naš član, neophodno je da se učlanite online.\nPoslovi za studente Delta City – aktuelno\nDelta City – posao za studente i mlade pruža vam priliku da radite u nekom od svetski poznatih brendova. Poslovi se najčešće odnose na rad u prodaji, radom na kasi, radom sa kupcima. Kačenje zujalica, skladištenje robe, slaganje odeće, razvrstavanje odeće, rad u magacinu su isto poslovi za studente koje možete da obavljate. Ukoliko ne želite da radite na ovakvim poslovima, postoje u sklopu tržnog centra i bioskop i igraonica. Poslove na ovim mestima više vole da obavljaju devojke i bolje se snalaze.\nPosla u prepoznatljivom food court-u u Delta City-ju takođe ima. Tu su potrebni radnici za rad u ugostiteljskim objektima: brze hrane, kafići, restorani. Poslove koje u ovom delu možete da obavljate su najčešće konobar, šanker i pomoćni radnici u kuhinji.\nDelta City – posao za studente i mlade u Beogradu\nSve oglase za posao u tržnom centru Delta City i uopšte u Beogradu objavljujemo na našem sajtu. U svakom trenutku možete da pretražite oglase i aplicirate. Ukoliko trenutno nema posla koji biste radili, zapratite nas na Instagramu ili Facebook stranici i dobijajte redovno obaveštenja.


Selen, prirodni antioksidans, neophodan telu nakon 40-e godine! - Lifestyle - Zdravlje - Vesti - Svet Plus\n09:48 1. OKT 2021.\nIako je preko potreban za ljudsko zdravlje, ovaj mineral otkriven je i priznat tek 1970-tih godina. Istraživanja su pokazla da je nakon 40. godine neophodan kako bi telo normalno funkcionisalo.\nUloga selena u organizmu\nOvaj mineral štiti mnoge sisteme organizma od oksidativnih oštećenja.\nOn čuva od štetnog delovanja slobodnih radikala i stresa, ima antivirusno delovanje, podstiče cirkulaciju i doprinosi boljem radu metabolizma.\nStudija je pokazala da je metabolizam štitne žlezde usko povezan sa nivoom selena u organizmu. Ovaj mineral deluje tako što podstiče proizvodnju aktivnih hormona štitne žlezde.\nReguliše proizvodnju reaktivnog kiseonika u samoj štitnoj žlezdi, pa je tako štiti od delovanja antitela koja mogu da dovedu do bolesti.\nSelen pomaže osobama koje boluju od Hashimotova tireoiditisa, Gravesove bolesti i sličnih autoimunih oboljenja tako što štiti imunitet i smanjuj upalne procese u organizmu.\nToksini i teški metali negativno se odražavaju na vaše zdravlje. I tu u pomoć uskače, selen. On, naime, za sebe veže teške metale i toksine, pa pomaže njihovoj eliminaciji iz organizma.\nNizak nivo selena u organizmu povećavaju rizik od kardiovaskularnih oboljenja. Poznato je da ovaj mineral ima protivupalna svojstva i da podstiče cirkulaciju i protok krvi, čime snaži krvne žile i štiti zdravlje srca.\nOvako ćete prepoznati da imate manjka selena:\ndepigmentacija na koži i noktima\nU ovim namirnicamaga ima u izobilju:


Crkve u Nemačkoj protestuju zbog zabrane misa za Uskrs - 23.03.2021, Sputnik Srbija\nDve najveće hrišćanske crkve u Nemačkoj, katolička i protestantska, saopštile su danas da se neće pridržavati preporuka savezne i pokrajinskih vlada da se... 23.03.2021, Sputnik Srbija\nvesti, svet, rimokatolička crkva, protest\n„Tokom Božića pokazali smo da smo, uz oprez, u stanju da držimo mise u prisustvu vernika. Zato ne želimo da se odreknemo misa za Uskrs“, poručio je predsednik Nemačke (katoličke) biskupske konferencije Georg Becing.\nKako Tanjug prenosi pisanje agencije Hina, predsednik saveta nemačkih protestanata Hajnrih Bedford-Štrom izrazio je čuđenje odlukom savezne i pokrajinskih vlada.\n„Odluka korona-samita nas je vrlo iznenadila, pogotovo ako se uzme u obzir da se radi o najvažnijem hrišćanskom prazniku“, rekao je Bedford-Štrom.\nNa sastanku prošle noći predstavnici savezne i pokrajinskih vlada su odlučili da se ne zabrane bogosluženja za Uskrs, ali su apelovali na hrišćanske zajednice da se zbog naglo pogoršane epidemiološke situacije usmere na održavanje virtualnih misa.


Nema Virdžila, ali – tu je Frenki - 10.06.2021, Sputnik Srbija\nNema Virdžila, ali – tu je Frenki\nHolandija je već decenijama rasadnik talenata, negde je neverovatno koliko dobrih fudbalera svake godina izađe iz tamošnje škole, ali reprezentacija ne izvlači... 10.06.2021, Sputnik Srbija\nŽreb je odlučio da „lale“ ovo Evropsko prvenstvo počnu u relativno lakoj grupi, ali i to može da bude mač sa dve oštrice.Najbolji igrač: Frenki de JongHolandija će imati veliki problem zbog odsustva centralnog defanzivca Virdžila van Dajka, prve zvezde tima pa će ulogu glavnog protagoniste morati da preuzme Frenki de Jong, mladi fudbaler Barselone, koji uspešno može da pokrije sve pozicije u veznom redu, ali i centralnu defanzivnu, što je povremeno bio slučaj i u Ajaksu i u Barseloni.Grupa C, protivnici: Severna Makedonija, Ukrajina, Austrija.Raspored utakmica:13.06, 21.00 Holandija – Ukrajina17.06, 21.00 Holandija – Austrija21.06, 18.00 Severna Makedonija – HolandijaSelektor: Frank De BurGolmani: Tim Krul (Norič), Marten Stekelenburg (Ajaks), Marko Bizo (AZ).Odbrana: Patrik van Anholt (Kristal Palas), Natan Ake (Mančester siti), Dejli Blind (Ajaks), Denzel Damfriz (PSV), Matajs de Liht (Juventus), Jurijen Timber (Ajaks), Joel Veltman (Brajton), Stefan de Fraj (Inter), Oven Vajndal (AZ).Vezni: Rajan Gravenberč (Ajaks), Frenki de Jong (Barselona), Dejvi Klasen (Ajaks), Tojn Kupmajners (AZ), Marten de Ron (Atalanta), Žoržinjo Vajnaldum (Liverpul).Napad: Stiven Berguis (Fejenord), Kodi Gakpo (PSV), Luk de Jong (Sevilja), Donjel Malen (PSV), Memfis Depaj (Lion), Kvinsi Promes (Spartak Moskva), Vut Vegorst (Volfsburg).\n14:15 10.06.2021 (Osveženo: 12:05 12.08.2021)\n© Sputnik / Mihail Kireev / Uđi u foto-galerijuFrenki de Jong\nHolandija je već decenijama rasadnik talenata, negde je neverovatno koliko dobrih fudbalera svake godina izađe iz tamošnje škole, ali reprezentacija ne izvlači veliki profit iz toga, bar je to dosad bio slučaj. Žreb je odlučio da „lale“ ovo Evropsko prvenstvo počnu u relativno lakoj grupi, ali i to može da bude mač sa dve oštrice.\nŽreb je odlučio da „lale“ ovo Evropsko prvenstvo počnu u relativno lakoj grupi, ali i to može da bude mač sa dve oštrice.\nNajbolji igrač: Frenki de Jong\nHolandija će imati veliki problem zbog odsustva centralnog defanzivca Virdžila van Dajka, prve zvezde tima pa će ulogu glavnog protagoniste morati da preuzme Frenki de Jong, mladi fudbaler Barselone, koji uspešno može da pokrije sve pozicije u veznom redu, ali i centralnu defanzivnu, što je povremeno bio slučaj i u Ajaksu i u Barseloni.\nGrupa C, protivnici: Severna Makedonija, Ukrajina, Austrija.\nGolmani: Tim Krul (Norič), Marten Stekelenburg (Ajaks), Marko Bizo (AZ).\nOdbrana: Patrik van Anholt (Kristal Palas), Natan Ake (Mančester siti), Dejli Blind (Ajaks), Denzel Damfriz (PSV), Matajs de Liht (Juventus), Jurijen Timber (Ajaks), Joel Veltman (Brajton), Stefan de Fraj (Inter), Oven Vajndal (AZ).\nVezni: Rajan Gravenberč (Ajaks), Frenki de Jong (Barselona), Dejvi Klasen (Ajaks), Tojn Kupmajners (AZ), Marten de Ron (Atalanta), Žoržinjo Vajnaldum (Liverpul).\nNapad: Stiven Berguis (Fejenord), Kodi Gakpo (PSV), Luk de Jong (Sevilja), Donjel Malen (PSV), Memfis Depaj (Lion), Kvinsi Promes (Spartak Moskva), Vut Vegorst (Volfsburg).


Dibala 'pecnuo' Alija i podsetio "pevca" na bolan poraz - Sportske.net\nIgrač Totenhema ne stoji dobro u baratanju džojstikom.\nOvih dana se održava FIFA turnir u organizaciji "Gamers Without Borders".\nRazne slavne ličnosti igraju FIFA 20 online u nameri da skupe što više donacija za borbu protiv korona virusa. Neki od učesnika su Paulo Dibala, Dele Ali, Snup Dog, Žoao Feliks, Trent Aleksandar-Arnold i mnogi drugi.\nDuel 'na terenu' su imali fudbaler Juventusa i finalista prošlogodišnje Lige šampiona Dele Ali. Dibala je u oba meča slavio protiv Alija, u jednom je igrao sa Liverpulom dok je "pevac" odabrao PSŽ.\nDibala je veliku prednost od 2:0 proslavio sa skandiranjem himne "Enfilda" - "You'll Never Walk Alone". Mnogi su protumačili to kao podsećanje na prošlogodišnji poraz Totenhema u finalu LŠ od strane Liverpula.\nJasno da Aliju nije prijala Dibalina strofa.\n🗣 "You'll Never Walk Alone"\nPaulo Dybala sings to Dele Alli while leading 2-0 with Liverpool at half-time during their Gamers Without Borders FIFA 20 match 😂 pic.twitter.com/sqNrxHBlfE


SOLGAR MAGNEZIJUM CITRAT TABLETE A60\nSolgarov dijetetski proizvod koji sadrži visoko efikasan izvor magnezijuma u citratnom obliku najviše apsorpcije. Magnezijum učestvuje u nizu enzimskih procesa, stvaranju energije (ATP), transportu glukoze u ćelije, neuromuskularnom prenosu nadražaja i metabolizmu kalcijuma. Važan j..\nSOLGAR MAGNEZIJUM SA VITAMIN B6 TABLETE A100\nOvaj Solgarov dijetetski suplement je prikladna i isplativa kombinacija. Za energiju, protiv umora i iscrpljenosti. Za normalnu funkciju mišića. Sadrži magnezijum koji doprinosi održavanju zdravlja kostiju, zuba, kao i normalnoj funkciji mišića. Doprinosi metabolizmu stvaranja energije, psiholo..\nSOLGAR METILKOBALAMIN 1000 MCG SUBLINGVALNE TABLETE A30\nSolgarov dijetetski preparat sa aktivnim oblikom koenzima vitamina B12. Dok telo može lako apsorbovati kobalamine, mora ih dalje pretvoriti u metabolički aktivni oblik metilkobalamin. U ovom proizvodu, vitamin B12 je u biološki identičnom dominantnom i aktivnom obliku u telu, drugi..\nSOLGAR OMEGA 3 DOUBLE STRENGTH KAPSULE A30\nDijetetski suplement koji sadrži prečišćeni i standardizovani koncentrat ribljeg ulja u dozi od 1200 mg s dvostruko većom koncentracijom EPA (360 mg) i DHA (240 mg) u optimalnom odnosu. Proizvod je dobijen posebnim postupkom hladnog ceđenja i molekularne destilacije, a rezultat toga je riblje ..\nDijetetski proizvod Solgara gde se Omega-3 masne kiseline EPA i DHA dobijaju iz ulja riba hladnih mora procesom molekularne destilacije. Molekularna destilacija je „hladni“ proces pročišćavanja omega-3 masnih kiselina kojim se u potpunosti uklanjaju sve potencijalno prisutne nečisto..\nSOLGAR VM 75 TABLETE A30\nIzuzetna, nagrađivana, snažna, dobro izbalansirana formulacija dijetetskog proizvoda za posebne medicinske namene s B vitaminima i heliranim mineralima, za potrebe ishrane kod osoba sa neurološkim oboljenjima ili drugim stanjima koja su posledica deficita vitamina B grupe. Ta bogata formula izu..\nSOLGAR VM 75 TABLETE A60\nIzuzetna, nagrađivana, snažna, dobro izbalansirana formulacija dijetetskog proizvoda za posebne medicinske namene s B vitaminima i heliranim mineralima, za potrebe ishrane kod osoba sa neurološkim oboljenjima ili drugim stanjima koja su posledica deficita vitamina B grupe. Ta bogata formula izuzetno..\nSOLGAR WILD ALASKAN FULL SPECTRUM™ OMEGA KAPSULE A120\nSolgar Wild Alaskan Full Spectrum™ Omega je dodatak ishrani sa ribljim uljem (izvorom omega masnih kiselina) i vitaminom D.- Omega-3 masne kiseline EPA i DHA doprinose normalnoj funkciji srca pri čemu se koristan efekat postiže dnevnim unosom od 250 mg EPA i DHA.- Vitamin D doprinosi normalnoj apsor..\nTENSILEN KAPSULE A10\nTensilen® doprinosi boljem raspoloženju, prevazilaženju tegoba anksioznosti, tuge, bezvoljnosti i hroničnog stresa. Sadrži aminokiselinu SAMe i kompleks vitamina B koji utiču na sintezu serotonina, dopamina i noradrenalina, čija je uloga u tretmanu blage do umerene depresije poznata. SAMe u Tensilen..\nBrend: TERRA NOVA\nTERRANOVA B KOMPLEX SA VITAMINOM C KAPSULE A50\nTERRANOVA B KOMPLEX SA VITAMINOM C KAPSULE - Aktivni sastojci sa Magnifood kompleksom predstavlja najdelotvorniji B kompleks za vaš organizam.Delovanje: -Smanjuje umor i iscrpljenost-Doprinosi normalnoj psihičkoj i mentalnoj funkciji-Utiče na delovanje nervnog sistema-Povoljno deluje na imunite..\nTERRANOVA MAGNEZIJUM BISGLICINAT 100MG KAPSULE A50\nTERRANOVA MAGNEZIJUM BISGLICINAT 100MG KAPSULE - Magnezijum je jedan od minerala neophodnih za mnogobrojne fiziološke procese u ljudskom organizmu. U organizmu se nalazi u kostima i serumu, učestvuje u nizu enzimskih procesa, stvaranju energije, transportu glukoze u ćelije i neuromuskularnom pr..\nOmega 3-6-7-9 ulje je dobijeno hladnim presovanjem 7 različitih biljaka. Sve masne kiseline i ulja su u izvornom tečnom obliku. Ova ulja obezbeđuju idealan odnos omega 3-6-7-9 masnih kiselina. Preporučuje se za dobar vid, zdravu kožu i održavanje moždanih funkcija. Organski sertifikat GB-ORG05 Bez ..\nPrikazuje se 109 do 120 od 126 (11 strana)


Junajted još jednom bez pobede u Premijer ligi - Matić kao štoper!\nJunajted još jednom bez pobede u Premijer ligi – Matić kao štoper!\nNemanja Matić, foto: Reuters\nFudbaleri Mančester junajteda igrali su nerešeno 2:2 u gostima protiv Sutemptonoa.\nPosle nerešenog rezultata sa Kristal Palasom, Junajted ni na gostovanju Sautemptonu nije uspeo da dođe do pobede. Agonija se nastavlja, a navijači sve kritičniji!\nKako je počelo – moglo je biti i gore!\nJunajtet je posle samo 20 minuta igre gubilo sa 2:0, međutim furiozno su nadokandili zaostatak i na pauzu otišli sa nerešenim rezultatom. Svakako igra „crvenih đavola“ nije se nešto naročito popravila, tako da do pobede nisu mogli da dođu.\nŽoze Murinjo je počeo sa čak pet igrača u poslednjoj liniji i konačno je ispunio ono što je ranije najavljivao, stavio je Nemanju Matića na mesto štopera.\nMatić je igrao u paru sa Filom Džonsom, ispred njih je bio mladi Skot Mektomini, da bi u veznom redu igrali Ander Herera, Pol Pogba i Maruan Felaini. Međutim, ni ovakva odbrana nije pomogla Murinju da ostvari svoj plan. U rasponu od svega sedam minuta, u 13. i 20. primili su dva gola.\nGolove za domaće postigli su Armstrong 13, Soareš 20, dok su za goste strelci bili – Lukaku 34, Erera 39.\nNi jedna ni druga ekipa se nije usrećila podelom bodova, pošto Sutempton ostaje u zoni ispadanja, dok je Junajted sedmi na tabeli.\nPrevious articleVojvodina pobedila ekipu Rada u gostima, Partizan izvukao bod\nNext articleGomex-ov 12. rođendan uz promotivne cene


Devizne rezerve porasle u maju\nDevizne rezerve Narodne banke Srbije bile su na kraju maja 10,55 milijardi evra, za 11,6 miliona veće nego na kraju prethodnog meseca, objavila je danas centralna banka.Kako se navodi u saopštenju, tim rezervama se obezbeđuje pokrivenost novčane mase (M1) od 317 odsto i oko sedam meseci uvoza robe i usluga.\nIstiče se da su veći devizni prilivi u maju ostvareni su po osnovu prodaje hartija od vrednosti Republike Srbije na domaćem finansijskom tržištu u iznosu od 92,7 miliona evra, korišćenja kredita i donacija u ukupnom iznosu od 55,3 miliona evra i po osnovu izdvajanja devizne obavezne rezerve banaka u neto iznosu od 48,8 miliona evra.\nPrema NBS, veći odlivi su bili po osnovu izmirivanja obaveza Republike Srbije za staru devizne štednje u iznosu od 101,3 miliona evra, isplate dospelih hartija od vrednosti Republike Srbije denominovanih u evrima u iznosu od 94,2 miliona evra i duga stranim kreditorima od 40,1 milion evra.\nNeto devizne rezerve Srbije su na kraju maja iznosile su 8,39 milijardi evra. Te rezerve predstavljaju ukupne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve, kao i za sredstva povučena od Međunarodnog monetarnog fonda u okviru aranžmana zaključenog 2009. godine.\nU maju je dinar, kako je saopštila NBS, nominalno oslabio prema evru za 0,3 odsto, a centralna banka nije intervenisala na međubankarskom deviznom tržištu. Realizovana trgovina devizama na međubankarskom deviznom tržištu u maju je iznosila je 602,5 miliona evra i bila je za 26,2 miliona evra manja nego u prethodnom mesecu. U prvih pet meseci ove godine u međubankarskoj trgovini realizovano je ukupno 3,7 milijardi evra.\nAerodrom "Nikola Tesla" povećao broj putnika devet odsto\nerodrom Nikola Tesla u Beogradu je u prvih pet meseci 2015. prevezao 1,68 miliona putnika, što je devet odsto više nego u istom prošlogodišnjem periodu.\nBeogradski aerodrom je imao 22.648 letova u prvih pet meseci ili za četiri odsto više nego lane, objavljeno je na sajtu aerodroma.\nU maju je prevezen 406.121 putnik, što je rast od šest odsto u odnosu na isti period prošle godine.\nKada je reč o letovima, u maju je aerodrom realizovao 5.016 letova ili za jedan odsto više nego u maju 2014.\nRast je ostvaren i u segmentu prevoza robe. Beogradski aerodrom je u prvih pet meseci 2015. prevezao 4,6 miliona kilograma robe, što je 20 odsto više nego prošle godine.\nU maju ove godine je prevezeno 1,2 miliona tona robe, što je rast od 26 odsto u odnosu prošlogodišnji maj.\nAerodrom je povećao i broj kilograma prevezene pošte i to 51 odsto u prvih pet meseci, a u maju 58 odsto u odnosu na isti period 2014.


I ja malo o Miladinu | B92 Blog\n3. Neko mora da odgovara pred zakonom zbog toga što je omogućio Miladinu Kovačeviću da pobegne iz Amerike. Da li je to uradio vicekonzul na svoju ruku ili mu je neko naredio, na nadležnima je da to utvrde i da učine sve da se ovakva glupost više ne ponovi, a krivac propisno kazni.\n4. Budući da je uspeo da uđe u Srbiju, ustav zemlje se mora poštovati i on ne sme biti izručen. Svako ko predlaže neki Lex Specijalis u ovom slučaju, u stvari gazi po ustavu svoje zemlje.\n5. Moramo biti srećni ako uspemo da iz ovog skandala prođemo sa samo milion dolara, ma šta god bilo ko rekao da smo mogli da kupimo za te novce.\n6. Poslanicima koji su obrukali svoju zemlju time što su ovog siledžiju doveli u parlament mora se oduzeti status poslanika i trajno im se mora zabraniti bavljenje bilo kojim poslom u kom predstavljaju svoju zemlju.\nVest iz "Blica" (neka mi ne zamere neki blogeri što nisam vest preuzeo iz "Borbe" :-) ):\nHilari iza dogovora o milion dolara odštete\nHilari Klinton, državni sekretar u administraciji Baraka Obame, inicirala je pregovore ambasadora SAD u Beogradu Kamerona Mantera sa predstavnicima Vlade Srbije o slučaju Miladina Kovačevića, koji je brutalno prebio svog kolegu, studenta Brajana Štajnhauera.\nZašto sam napisao ovaj tekst? Zato što je ovo najlepša vest koja je stigla iz SAD posvećena nama (košarka se ne računa). Ovo je jasno pružena ruka i poruka američke administracije da je vreme da se odnosi naše dve zemlje normalizuju. Poruka koja kaže: napravili ste svinjariju, hajde da vidimo šta zajedno možemo učiniti da se to ispravi.\ndali76 02:36 23.02.2009\nUsprkos ogromnoj energiji koja se trosi zeleci prikazati Srbiju kao najnedemokratskiju zemlju nedemokratskog svjeta , ovaj dogadjaj ipak govori suprotno.Srbija mozda nema jaku opoziciju , sto jeste problem, ali mediji dobijaju svoju vaznost kao kriticari vlasti!!\nNaravno da opozicione partije hoce dobit I politicke poene; koliko god zvucalo cudno to im je I zadatak.\nMislim da je odgovornost za postupke nesto sto Srbija nema. Hajde da vidimo hoce li napraviti jedan korak napred I ljudi odgovorni za ovaj skandal snositi neke posljedice , politicke maker?\nconstrictoria92 03:55 23.02.2009\n.Srbija mozda nema jaku opoziciju , sto jeste problem, ali mediji dobijaju svoju vaznost kao kriticari vlasti!!\nSrbija nema opoziciju - svi su manje voše u vlasti.\nniccolo 08:47 23.02.2009\nHajde da vidimo hoce li napraviti jedan korak napred I ljudi odgovorni za ovaj skandal snositi neke posljedice , politicke maker?\nОво и мене занима\nlibkonz 09:42 23.02.2009\nŠto se tiče (ne) postojanja opozicije, iskreno se nadam da će neke stranke prestati da budu parlamentarne, da će Srbija dobiti ozbiljan dvostranački sistem.\nŠto se tiče odgovornosti i kažnjavanja, jasno je da toga kod nas nema. Od Kolesara, ministra Davinića, sada Šarančića i Jocića, pokazalo se da svi mogu mirno da spavaju.\nmadam_mym 19:50 23.02.2009\ni mene, veoma\nBlade Runner 07:50 23.02.2009\nMiladin je siledzija\nali ova isplata je ocigledno dobra politicka odluka da se brzo stavi tacka, kad vec moze, na nesto sto samo moze da postane jos komplikovanije u buducnosti.\nmashha 16:50 23.02.2009\nRe: Miladin je siledzija\nDa, čitala sam o tome kod blogera Filvas, ima tamo dosta prihvatljivih argumenata, pa se slažem i sa tobom Lib, kod stavke 5. (mada slažem se i sa ostalim). Ali i dalje u meni stoji taj mix trulih osećanja- bes, nemoćnost, osećanje nepravde, potreba da se kukavica proglasi za personu non grata... ali šta da se radi, opet moramo da stisnemo zube i nastavimo dalje.. samo ne znam dokle više...\nlibkonz 17:02 23.02.2009\npotreba da se kukavica proglasi za personu non grata... ali šta da se radi, opet moramo da stisnemo zube i nastavimo dalje.. samo ne znam dokle više...\nIsto se i ja osećam, pogotovo što on svojim ponašanjem u Srbiji dodatno provocira. Ali ako hoćemo da budemo ozbiljna država ustav se mora poštovati. Ne može selektivno.\nBlade Runner 18:41 23.02.2009\nAli i dalje u meni stoji taj mix trulih osećanja- bes, nemoćnost, osećanje nepravde, potreba da se kukavica proglasi za personu non grata\nSlazem se. Jos mislim i da drzava treba da nadje nacin da ga prisli da bar deo tih para vrati, a onda ih upotrebi tamo gde stvarno trebaju. Mislim, cim je imao para za skolovanje u americi nije taj siroma'.\nreanimator 08:58 23.02.2009\nCela stvar će lagano krenuti normalnim tokom onog trenutka kada mediji, skupštine, vlade, poslanički klubovi..javnost..prestanu da se bave Miladinom Kovačevićem (da li je potpisao za Vrbas..da li se širi po kafićima..zašto je bio u skupštini..šta je doručkovao..jel mu uredna stolica..) i počnu da se bave suštinskim problemom u slučaju : kako je došlo do ovoga.\nLično, ne verujem da je vicekonzul popio pilulu za hrabrost i samoinicijativno zalego da spase mladog Miladina, jer ga pogodila nepravda. Takodje, ne verujem ni da je uzeo neku lovu da to uradi, jer čovek je ipak vicekonzul, a svaki službenik bilo koje ambasade, a naročito neko na takvoj funkciji savršeno dobro zna da takav slučaj neće proći neopaženo, pa nije lud da uzima kintu ako unapred zna da će biti provaljen. Na stranu to što realno i nije mogla da bude ponudjena ne znam kakva suma (mislim..čisto sumnjam da su Miladinovi roditelji došli i gadjali se milionima i sl, pa ovaj kao nije mogao da odoli).\nJedino suštinski važno u celom dogadjaju je ko je naredio.\nOvako, sve se pretvara u potpuno besmislene i otužne žalopjke tipa..pa bre, tolika frka oko obične kafanske tuče..mala, siromašna srbija da plaća velikoj, bogatoj americi..ko je odao tajnu..jevrejski lobi..svi smo mi miladin i sl.\nlibkonz 09:45 23.02.2009\nMeni je to naglašavanje na činjenici da je dečko jevrej čist antisemitizam, a niko od "dušebrižnika" na to nije obratio pažnju.\nnatasavb 11:15 23.02.2009\nRe je u pravu. Ja isto mislim da se nesto drugo krije iza svega ovoga.\ntaube 11:54 23.02.2009\nauh, libkonz, nisam znala da je dečko jevrejin, hmm, onda to nije ništa čudno,\npazi, libkonz, ja nisam antisemita, ali da li je baš slučajno što je jevrejin, malo - malo pa saznamo da je neko jevrejin, da li je slučajno? samo se pitam?\nlibkonz 12:04 23.02.2009\nda li je baš slučajno što je jevrejin, malo - malo pa saznamo da je neko jevrejin, da li je slučajno? samo se pitam?\nDa ne bude zabune, pretučeni je Jevrejin, a meni baš smeta to fol usputno nametanje "eto, da nije iz bogate jevrejske porodice niko ne bi jurio Miladina". Ta rečenica se često upotrebljava u medijima, često skrivena, ali dovoljno jasna da stvara sliku kod ljudi. Za mene se tu radi o antisemitizmu i zbunjen sam što niko o tome ne govori.\nlibkonz 12:10 23.02.2009\ntolika frka oko obične kafanske tuče..mala, siromašna srbija da plaća velikoj, bogatoj americi..ko je odao tajnu..jevrejski lobi..svi smo mi miladin i sl.\nU pravu si ti Nataša, Re je puno toga pametnog rekao (ZAMISLI ). Borba nekih medija da utiču na tuđe mišljenje, pre svega raznih toalet papira koji sebe zovu novinama, je veoma vidljiva.\nDa recimo pitaš nekog od redovnih čitalaca Kurira ko je najkorumpiraniji političar u Srbiji, verujem da će njih preko 80% da kaže Dinkić, zato što je Kurir usmerio svoje resurse na napada ne njega.\ntaube 12:14 23.02.2009\naha, pretučeni je jevrejin, ok, ok,\nne znam libkonz, ne bih ništa dalje pisala, samo jedno veliko hmmmm za odštetu za jevrejina\nkud baš ovaj naš na jevrejina da naleti uffff, ne smem da pišem ništa, ali....hmmm\nne bi bilo toliko buke da nije u pitanju jevrejin, moram to reći, pa to se konstantno dešava, nemoguće je ne primetiti, ne verujem u teorije zavere, ali postaje previše očigledno, daj bože da grešim\nrapunzel 12:18 23.02.2009\nI po meni je u pitanju antisemitizam.\nSkoro sam imala raspravu po tom pitanju i sad nije\nMiladin kriv što je pretukao nekog, već što je pretučeni Jevrejin.\nlibkonz 12:27 23.02.2009\nne bi bilo toliko buke da nije u pitanju jevrejin, moram to reći, pa to se konstantno dešava, nemoguće je ne primetiti, ne verujem u teorije zavere, ali postaje previše očigledno,\nNe bih da ulazim u američki sistem, čiji ljubitelj nisam, ali ne mislim da je američka administacija reagovala zato što je ovaj Jevrejin. Ono što bi nas trebalo da interesuje je da je državljanin Srbije brutalno pretukao američkog državljanina koji je bio u komi i, koliko znam, još se nije oporavio od toga, kao i da je zajedno sa konzulom naneo sramotu svojoj zemlji.\nreanimator 12:36 23.02.2009\nU pravu si ti Nataša, Re je puno toga pametnog rekao\nEh da..takvi smo mi, simpatizeri LDPa\nlibkonz 12:41 23.02.2009\nDa, ali kad posle zas.... sve pokvarite\nKao krava koja daje puno mleka, pa sve onda prospe.\ntaube 12:51 23.02.2009\nslažem se i sa tim, naravno da me zanima što je naš državljanin pretukao skoro do smrti nekoga i tako nas obrukao, ali ne osećam se krivom da primetim i neke ' sitnice ' u pozadini svega toga.\nnatasavb 12:54 23.02.2009\nMolicu da se moje ime nikako ne pominje u istom komentaru sa gore pomenutom strankom. tesko mi i preko tastature da prevalim.\nlibkonz 12:57 23.02.2009\nMolicu da se moje ime nikako ne pominje u istom komentaru sa gore pomenutom strankom. tesko mi i preko tastature da prevalim\nKod mene nema cenzure\na za tvoj komentar\nmadam_mym 19:54 23.02.2009\nOno što bi nas trebalo da interesuje je da je državljanin Srbije brutalno pretukao američkog državljanina koji je bio u komi i, koliko znam, još se nije oporavio od toga, kao i da je zajedno sa konzulom naneo sramotu svojoj zemlji.\npotpisujem uze mi reč i tastature\nmiloradkakmar 09:23 23.02.2009\nЗар се лако бежи из САД?\nСлучај "Миладина Ковачевића " , вероватно, не би био толико истицан и актуелан да у све то прсте није умешао конзулат. Па, и поред тога не би требало пренадувавати га, он је исполитизован, подигнут на државни ниво!?Зна се шта се предузима код кршења дипломатског кодекса , а шта код " пребијања ".\nДа ће то " милионче " допринети нормализацији односа САД и Србије, сумњам ,пре бих рекао Хилари и Србије или поносног америчког судства и Србије. Уосталом зар се може тако лако побећи из САД?!\nlibkonz 09:49 23.02.2009\nRe: Зар се лако бежи из САД?\nне би требало пренадувавати га\nNije to prenaduvavanje. Naš konzul je prekršio Bečku konvenciju (da se ne pravim pametan, to sam naučio čitajući novine o ovoj temi), a to jeste krupna stvar.\ndusan.kamen 19:05 23.02.2009\nOvakvu svinjariju sebi ne bi dozvolila ni jedna banana republika . Sta smo onda mi ? Dzanarika republika ?\nGosn autoru ,ovo koketitanje sa antisemitizmom ( kao kobojagi prikriveno ) jednog od komentatora mislim da nije primereno ovom blogu .\nlibkonz 19:47 23.02.2009\nkoketitanje sa antisemitizmom ( kao kobojagi prikriveno ) jednog od komentatora\nIstakao sam svoje čvrsto uverenje da ne podržavam taj stav.\nTeško je nas definisati\nNinoslav Randjelovic 10:39 25.02.2009\nlibkonz 13:05 25.02.2009


KONCERT NA ZIDIĆU: FLUID UNDERGROUND | Dom omladine Beograda\nKONCERT NA ZIDIĆU: FLUID UNDERGROUND\npetak, 24. jul 2015. u 20:00 - DOB//Plato Milana Mladenovića\nFluid Underground je “fuzz/stoner” rok bend iz Vlasotinca. Muzika benda se zasniva na rok klišeima sa primesama “hevy/blues” i “stoner” motiva kao i melodičnih vokala. Bend 2010. godine objavljuje dva albuma: “Napad i Prve Noći” i “Decembar” kojima stvaraju svoj lični pečat i muzičko stremljenje, kojim će i kasnije nastaviti.\nAlbumi “Napad i Prve Noći” i “Decembar” su pokupili odlične kritike kod raznih recenzenata, dok je EP “Sumrak Bogova” bio proglašen za najbolje “rock/metal” izdanje u 2012. godini od strane čitalaca Nocturne Magazina.\nGodine 2015. bend objavljuje svoj treći po redu album “Amanet” preko izdavačke kuće “RockSvirke Records” koji je do sada koncertno promovisan u Nišu, Knjaževcu, Velikoj Plani i Pirotu.\nSnimljena su i dva video spota, za instrumental “Statične oči” i ubrzo potom za naslovnu pesmu “Amanet”.\nKONCERT NA ZIDIĆU: BLUE FAMILY\nsubota, 11. jul 2015. u 20:00 DOB//Plato Milana Mladenovića


ВУЛИН О САСЛУШАЊУ КОКЕЗЕ: Министар полиције открио - имамо сумње у истинитост исказа, ево шта му је било понуђено | Новости\nОн је у емисији Хит Твит рекао да је са Кокезом полиција разговарала на разне теме, и да постоје значајне сумње у истинитост његових одговора.\n- Одбио је полиграф, што је занимљиво. Необично је да председник Вишег суда наговара Кокезу да не сарађује са полицијом. Било му је понуђено да се изјасни да ли хоће или неће да одговори на свако појединчано питање, и то је одбио - каже Вулин, па додаје:\n- Господин Степановић, председник Вишег суда, је драг гост у многим амбасадама, и то је сумњиво. Има више слојева, а чињеница је да ми већ други пут имамо одбијање полиграфа. И Дијана Хркаловић је одбила, не знам који су њени мотиви.\nВулин је рекао да су разбијене две најважније криминалне групе и за то је, додаје била потребна озбиљна логистика и озбиљан рад.\nКако каже, полиција наставља са својим задацима и у врло кратком року видећемо још успеха у борби са организованим криминалом. Додаје да је Србија већ сада сигурнија за живот него што је била.\nАлександар Вулин саслушање Славиша Кокеза саслушање Кокезе\n( 245 ) ( 4 )Одговори\nSasvim se slazem. generano da nema sta da krije Kokeza bi pristao na poligraf\nSve je skovano u i oko fkcz sa ciljem uništenja fkPartizan ali se ..izvršioci..otrgli kontroli.Samo. polako...\nNiko ne bi odbio poligraf da zna da je nevin, ovde se nesto krije a uskoro ce se otkriti sta i ko stoji iza svega ovoga!\nMinistarstvo unutrašnjih poslova dobro radi svoj posao uskoro očekujem nova hapšenja vezana za ovaj slučaj.\n( 3 ) ( 174 )Одговори\npusti Kokezu, gde ti je Krkalovićka . . . da ti rečem, ako ne znaš, eno je u Brazilu\nSamo onaj ko nema šta da krije prihvata poligrafska ispitivanja.\nBravo za gospodina Vulina, njemu Srbija veruje, on se ne plasi poligrafa.\nSve treba tri puta proveriti, kada su u pitanju reči dotičnog gospodina.\nKokeza je na način što je odbio poligraf, rekao sasvim dovoljno.\nPa cim je Kokeza odbio poligraf to znaci da nesto krije\nVažna su dela, a ne reči... A delima je Kokeza dovoljno rekao.\nTakvom poput Kokeze ne treba nista nuditi\nSvako koje umešan u kriminal na bilo kakav način mora da odgovara za to.Ovo je ozbiljna drzava koja ce stati na put kriminalu i mafiji.\nSvi koji su bili, u bilo kakvoj vezi sa ovom kriminalnom grupom, moraju biti detaljno ispitani.\nAko postoje sumnje onda treba Kokezu dodatno ispitivati.\nZaista čudno što je Kokeza odbio poligraf i na taj način on sada postaje sumnjiv.\nNaravno da jeste sumnjivo Kokezino odbijanje poligrafa i policija treba to da ispita do kraja.\nUh, kada cujem da je neko cest gost u stranim ambasadama, odmah me to podseti na vreme bivse vlasti kada su vlastodrzci isli po misljenje, u te iste ambasade.\nOzbiljan rad pripadnika za borbu protiv organizovanog kriminala je ulozen da bi se doslo do izvesnih rezultata, ali jos mnogo napornog, danonocnog, rada je pred njima.\nI Vulin i ceo MUP očigledno odlično rade svoj posao i samo neka tako nastave.\nKokeza je sam ostavio prostor za sumnju.\nSumnje su vise nego ocigledne. Da nema sta da krije i da je cist prema ljudima i samome sebi, ne bi odbio poligraf\nPacim neko odbije poligraf,naravno da je sumnjiv kao i sve sto je do tada izjavio


Vesti online / Scena / Estrada / Stanija: Pevam bolje od pola estrade!\nNeka me pevačice ne pljuju unapred, već neka prvo čuju kako sam otpevala pesmu. Snimila sam remek-delo - poručuje najpoznatija starleta u Srbiji.\nOd starlete postala pevačica\nStanija Dobrojević se vratila iz Turske, gde je snimila spot za svoj singl "Glavni akter". Starleta po drugi put pokušava da se oproba kao pevačica, iako je u pesmi "Umri bez mene" 2012. više dahtala nego pevala. Ovaj put okupila je najveće profesionalce - pesmu su joj napisali Marina Tucaković i Damir Handanović, tim koji radi za najveće zvezde.\nStanija peva Bregine hitove\nPevačice pljuju Staniju na svakom koraku. A ona se brčka u bazenu i samouvereno poručuje:\n- Što se mojih pevačkih mogućnosti tiče, zamolila bih da me ne komentarišu unapred, nego prvo da čuju moju pesmu i kako sam je otpevala. Ništa ne prepuštam slučaju i ne radim s pola srca, tako da sam se potrudila da otpevam što bolje, u čemu mi je pomogla Ivana Selakov i hvala joj na tome. Ceo tim je rekao da pevam bolje od mnogih naših afirmisanih pevačica i samim tim mi dao vetar u leđa da uplovim u sve ovo!\nPonedeljak 04.07.2016. 23:28\nBolje snimi kako stenjes, slaze ti se uz imidz.


Novi ruski robot za daljinsko deminiranje (video) - Sputnjik Srbija\n00:50 01 Jun 2020\n17:29 13.08.2016 (osveženo 18:44 13.08.2016) Preuzmite kraći link\nList navodi da je Ministarstvo odbrane otkrilo tajne informacije o „Prohodu 1“, njegovom usavršenom robotskom sistemu za čišćenje od mina.\n„Prohod 1“ je napravila ruska fabrika mašina „Uralvagonzavod“ i on se zasniva na oklopnom vozilu za razminiranje BMR-3M, navodi „Rasijska gazeta“.\nMeđutim, za razliku od BMR-3M, taj robotski sistem je opremljen novom mrežom TMT-C koja može da uništi različite vrste mina, uključujući i radio-kontrolisane bombe.\nOriginalni BMR-3M upotrebljava šasiju tenka T-90, ima motor snage hiljadu konjskih snaga i unapređenu zaštitu od mina.\nBMR ima tročlanu posadu. Prednji trup vozila i kabina pokriveni su dinamičnim zaštitnim kontejnerima. Vozilo može da poveze tri deminera i opremljeno je mitraljezom od 12,7 milimetara i osam raketnih bacača za dimne zavese.\nOklopno vozilo za deminiranje BMR-3M\nŠto se tiče „Prohoda 1“, njime se daljinski upravlja iz mobilnog komandnog punkta u kamionu „Kamaz“, dok je komunikacija između operatera i vozila zaštićena od smetnji i elektronskog rata.\nVozilo „Prohod 1“ takođe može automatski da ide zadatom maršrutom, navodi list.\n„Prohod 1“ može da prolazi kroz minsko polje širine 4,5 metara i neutrališe kontaktne i magnetske mine, kao i municiju sa fitiljem na površini, u snegu ili tlu. U izveštaju objavljenom sredinom jula navedeno je i da je „Prohod 1“ uspešno prošao državna ispitivanja.\nKrajem marta mediji su objavili da će drugi ruski deminerski robotski sistem „Uran 6“ biti korišćen u sirijskom gradu Palmiri na čišćenju od eksplozivnih naprava zaostalih posle DAEŠ-a, nakon što je taj istorijski grad oslobođen od terorista.\nsistem, robot, Prohod 1, deminiranje