Dejan Grbović: Društvene mreže, ili sudbina i komentari! - KOS magazin\nDejan Grbović: Društvene mreže, ili sudbina i komentari!\nVeli mi „onomad“ moj “šef” Vlada Stanković, kad sam mu poslao jedan od tekstova objavljenih na ovoj internet stranici, da bi bilo zgodno da to „stavim i na fejsbuk“. „ Vlado, ja nisam društven, mislim, nema me na društvenim mrežama“. „ Nisam ni ja“ reče Vlada. Pa smo ipak, kao što možete da čitate, skoro svakodnevno, živi, mislim spisateljski, novinarski. Čak nas, poneko od vas, i pohvali, neko i „oplete“ po nama; šta da se radi! Bili Piton kaže – „Takav je pos’o, ni ja ga ne volim“. Ali možda nije loše da malo „prebrišem prašinu“ i sa tog savremenog (internet) fenomena iz prvog dela naslova, barem onako kako ja to vidim.\nSpremih se da, kao u davna vremena, slušam radio nedeljom i drugo izdanje našeg magazina na SPORT FM radiju. Ali neposredno pre nego što sam našao frekvenciju, otvorim jedan sportski sajt i vidim – Bjelica ne ide u Rio zbog povrede! Udarna vest, broj komentara čitalaca – nula! Naravno, nije ni moglo da bude drugačije, pošto je vest tek objavljena.\nPrvi gost emisije – Žarko Paspalj. Osvajač onoliko medalja, dve olimpijske. Na, očekivano, pitanje o očekivanjima od našeg nacionalnog tima na Igrama, pomenu da će mnogo zavistiti hoće li se oporaviti Nemanja, jer je to igrač koji, uz Teodosića, može da iskreira igru… i još mnogo pohvalnih reči kaza o Bjelici. Ma Beli je, znate već kakav, košarkaši dragulj! Shvatim da još nije čuo vest koju su, kako je vreme odmicalo, poobjavljivali svi sajtovi!\nSlušam emisiju, uživam, javim „šefu“ Aci Ostojiću da Beli ne ide u Rio zbog povrede, on to kaže u program, pa i slušaoci, koji, možda, nisu pogledali internet, dobiju informaciju na tacni. Vratim se na pomenuti sajt – broj komentara, od nule stigao do 216! Za sat vremena! Počnem da kuckam ovaj tekst, dogura brojka do 298! Počnem da čitam, i vrlo brzo – prestanem! Mnogo ih je! Ali to što sam pregledao, nisu, ili uglavnom nisu uobičajene poruke podrške povređenom reprezentativcu (kojeg nacija baš „gotivi“), što je, čini mi se, (valjda) trebalo očekivati!\nNe! Nama, kao narodu, svaka prilika ovakvog tipa jeste poligon za međusobno obračunavanje! Te menadžeri, te „tvrdoglavi selektor“, koji neće da zove Bobija, te imadosmo medalju i to ZLATNU, a sada, kuku nama, te JA mislim ovo (ne ja koji pišem, nego „baja“ sa društvene mreže), JA ono, voleo sam košarku, ali sada je ne volim (kao da neko nekog puškom tera da nešto voli). Beše duhovitih – Sad znam kako se osećao karakter iz slike Edvarda Munka ”The Scream”, (odnosno Vrisak), ali, da ne grešim dušu, i onih drugih tipa ŠTETA, no njih malo, i u tragovima! A da neko kaže: Nemanja sinko, brate, prijatelju, rođače, „daleki rođače, stranče“ (štos iz jednog crtanog filma), ići ćeš u Tokio 2020, nije kasno, bićeš još bolji, zreliji… nešto ne videh!\nI tome nema kraja. Oči ćemo jedni drugima da povadimo, samo da budemo u pravu! Ispucasmo sve moguće ćorke i bojeve metke, kako bismo se međusobno poubijali (kao da nam je malo onih „prijatelja“ sa strane). Čini mi se da jedino tu informaciju nismo primili smireno, hladnokrvno i koliko se može (imajući u vidu značaj Bjelice za igru srpske vrste) pomirljivo, gledajući kako dalje bez takvog igrača na OI! Može li se nešto po tom pitanju promeniti do 6. avgusta i meča sa Venecuelom? Na žalost, ne! Povređen igrač, vidi da se oporavi, trebaće nam dogodine na EP! Vodi ga kao 13-og, da bude uz ekipu, da ih podrži, on je deo te porodice, bilo šta smisli, samo ne kukaj! E to nikome ne pade na um (ako ga imamo)!\nNama, izgleda, tzv. društvene mreže služe da „prosipamo pamet“; sve znamo, svu mudrost ovoga sveta posisali smo sa majčinim mlekom, a tamo gde su stajali koševi, ni obruča, ni mrežica, ni table, pa da deca mogu da jurcaju za loptom, od jutra do sutra! Kako niko na tim forumima ne pokrenu akciju podizanja koša u svom kraju! Kamo opštine, preduzetnici, poslanici, u krajnjem slučaju vlast! Tako se „brine“ o basketu, jer i taj Nemanja, i ostali momci (koji, dok ovo pišem, treniraju na Kopaoniku) počeli su na terenima, gde je bilo obruča, a sada ih nema! Ili ja možda nisam čuo za tu akciju, pa se izvinjavam!\nJedan moj prijatelj, inače vrhunski trener, sreo se sa nekim svojim mladim kolegom kojeg je učio zanatu, posle utakmice u kojoj je taj početnik isključen, jer je napravio incident! Pita ga „učitelj“ zašto je to uradio, a ovaj ga podseti da je baš od njega dobio savet da, kad utakmica „ ne ide“ napravi neki problem, baci stolicu u teren, opsuje sudiju… i tako trgne svoj tim! „ Pa kud ne zapamti što sam te učio kako se dobija utakmica, a ne kako se prave incidenti“, reče taj dragi čovek iz Niša, inače olimpijski i svetski šampion!\nGledaj Srbe, radi (uglavnom) suprotno i nećeš da pogrešiš!\np.s. Nadam se da mi moj omiljeni pisac Radoslav Petković ne zamera što sam naslov njegovog romana iskoristio kao drugi deo naslova ovog teksta. Ako niste, pročitajte „ Sudbinu i komentare“.\np.s.s. U trenutku završetka teksta, broj komentara – 402!\nAleksandar July 18, 2016 at 09:19\nJa sam komentare prestao da citam 2010 posle Mundijala u Africi, i drzao sam ih se podalje dobrih par godina sve dok se nisam otisnuo “preko bare”. Sad mi to na neki nacin daje priliku da osluskujem puls naseg naroda i rekacije na svakodnevna desavanja. Uglavnom me ne tangiraju preterano, ispratim ih sa osmehom na licu (kao Tegeltijinu emisiju), osim onih upucenih Djokovicu, Spanovicki ili u poslednje vreme recimo Bobiju i ostalim USPESNIM ljudima…\n(Za redakciju: Verujem da bi i ovde bilo znatno vise komentara da nemate problem tehnicke prirode. Pokusavam vec par nedelja da ostavim po neki koentar, sto sa telefona sto sa kompa, ali bezuspesno. Evo sad sam promenio browser sa Chrome na Explorer u nadi da ce ovaj konacno proci.) Pozdrav ekipi.


Библиотека | ОШ ,, Соња Маринковић " Зрењанин | Страна 2\nАна Холмстром Дегерман\n21 окт 2015 Оставите коментар\nод Библиотека ОШ ,,Соња Маринковић'' Зрењанин под Стручни скупови\nГрадска народна библиотека ,, Жарко Зрењанин’’ je организовала дружење и размену искустава шведске списатељице за децу Ане Холмстром Дегерман, септембарском гошћом Крокодилове резиденције за писце са школским библиотекарима. Више\nУ 7/1 разреду је одржан час биологије у библиотеци о болестима зависности. Ученица Јована Делић је уз помоћ наставнице биологије Изабеле Ружичка и библиотекарке припремила презентацију о штетности алкохола, дроге и пушења.\nБела грива – Fehér sörény\nУ школској библиотеци је обрађена лектира Бела грива у 4/2 разреду. Више\nЗолтан Зелк – Zelk Zoltán\n27 феб 2015 Оставите коментар\n09 дец 2014 Оставите коментар\nСлика од Библиотека ОШ ,,Соња Маринковић'' Зрењанин\n04 дец 2014 Оставите коментар\nод Библиотека ОШ ,,Соња Маринковић'' Зрењанин под Стручни скупови, Стручно усавршавање\nU Kulturnom centru u Zrenjaninu, u organizaciji Saveza učitelja R Srbije, 3. decembra održan je stručni skup „Prevencija nasilja – bezbednost u školi i okruženju“. Више\n28 нов 2014 Оставите коментар\nод Библиотека ОШ ,,Соња Маринковић'' Зрењанин под Актив библиотекара\nU petak, 28. novembra, u svečanoj sali Elektrotehničke i građevinske škole „Nikola Tesla“ u Zrenjaninu, održao se aktiv bibliotekara Srednjobanatskog okruga. Bilo je reči o korišćenju bibliotečko-informacione građe i izvora, o čitanosti, a bibliotekarka u ovoj Školi Jelena Poznanović izložila jerad „Đaci i knjige“. Rukovodilac Matičnog odeljenja Gradske narodne biblioteke „Žarko Zrenjanin“ Dušica Mandić rukovodila je aktivom.\nBesplatno obrazovanje putem interneta\n14 нов 2014 Оставите коментар\nU petak, 14.11.2014. godine u Gradskoj narodnoj biblioteci “Žarko Zrenjanin” bibliotekarka škole i Marija Delić, učenica 8/1 prisustvovale su predavanju koje je održao Vasilije Milnović, bibliotekar Univerzitetske biblioteke „Svetozar Marković“. Predstavio je savremene tendencije i kanale kvalitetnog besplatnog obrazovanja dostupnog svim zainteresovanima putem interneta.Naime, bibliotekari Univerzitetske biblioteke posetili su 26 gradova u Srbiji i predstavili najnovija saznanja i preporuke iz oblasti doživotnog učenja koje danas putem interneta besplatno nude prestižni svetski univerziteti i instituti, kao što su Berkli, Stenford, Jejl, Prinston, univerziteti u Tokiju, Londonu, Kopenhagenu, i na stotine drugih akademskih institucija najvišeg ranga.Univerzitetska Biblioteka „Svetozar Marković“ predstavila je koncept besplatnih onlajn kurseva dostupnih putem portala Coursera i EdX. Ovi portali nude preko hiljadu kurseva iz različitih oblasti: kriptografija, teorija igara, istorija rok muzike, održivi razvoj, programiranje, kineski za početnike, finansije, i brojne druge koji će svakom polazniku omogućiti da prema sopstvenom izboru, i u vreme koje mu odgovara, stekne nova znanja najvišeg kvaliteta u svega nekoliko sedmica. Pored toga, predstavljen je i portal Univerzitetske biblioteke „Znanje za sve“ koji nudi snimljena predavanja poznatih profesora sa svetskih univerziteta prevedena na srpski jezik zahvaljujući Klubu volontera Univerzitetske biblioteke.\nMogućnosti za unapređivanje saradnje i timskog rada u ustanovi\n08 нов 2014 Оставите коментар\nод Библиотека ОШ ,,Соња Маринковић'' Зрењанин под Акредитовани семинари, Стручно усавршавање\n8.11.2014. godine je u školi održan seminar “ Mogućnosti za unapređivanje saradnje i timskog rada u ustanovi”. Seminar su održale Vesna Mađarov i Jovana Milićev Radišić. Више\n03 нов 2014 Оставите коментар\nУченици нижих разреда из Михајлова данас, 10.11.2014. године посетили су дечије одељење градске библиотеке у Зрењанину. Више


Topalko: „Helena nije želela da od svadbe pravi rijaliti”\n26 Septembra, 2021 15:00\nPosle burnih veza sa poznatim pevačima i sportistima, Helena Topalović iznenada je stala na ludi kamen sa biznismenom Draganom Aleksićem. Njih dvoje verili su se 7. septembra u Marbelji, a samo devet dana kasnije tajno su se venčali. Kako se šuška, Helena je u blagoslovenom stanju, pa je par požurio sa veseljem.\nTopalko: „Helena nije želela RIJALITI!”\n– Venčanje moje ćerke je naša intimna stvar i mi o tome javno ne želimo da pričamo. To da li je trudna i da li ću ja mlad postati deda, ne bih da komentarišem. Venčanje nije bilo tajno kao što svi pričaju, organizovali smo intimno i privatno slavlje. Mi to radimo tako, ne želimo na sva zvona da obaveštavamo javnost. Samo želimo da imamo život, a ne rijaliti program kao neki drugi – rekao je Topalko za STAR, iznerviran što svi zabadaju nos u njegovu porodicu.\n– Srećan sam kao i svaki otac kada uda ćerku. Bilo je divno. Nisam imao priliku da zapevam jer nismo imali muziku uopšte, bilo je intimno uz ručak bez buke i halabuke. Zaplakao sam, odnosno otplakao, ali pre venčanja jer se mlada udala. Mada i ja sam se mlad oženio i dobio nju – zaključio je Topalko, za STAR.\nhelena topalović helena topalović bikini helena topalović i otac helena topalović svadba helena topalović tajno venčanje helena topalović udaja helena topalović venčanje helena topalović venčanje crkva pevač milan topalovic topalko topalko


Vučić: Sve je manje razmimoilaženja sa Vašingtonom\nVAŠINGTON - Srbija gradi iskrene i prijateljske odnose sa Amerikom, rekao je na kraju posete SAD predsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić, istakavši da je sve manje razmimoilaženja sa Vašingtonom. U razgovoru za RTS, Vučić je rekao da je u svim razgovorima naišao na reči hvale za Srbiju, kao i da, osim pitanja Kosova, postoji sve manje razmimoilaženja Vašingtona i Beograda. "Naš je posao i bolje po nas da imamo što manje problema, što manje razlika. Ne mislim da bi Amerika imala velikih problema da bi imala drugačije stavove od Srbije, ali mislim da je i njima stalo da pokažu i poštovanje u drugačiji odnos i da se grade ti drugačiji odnosi", rekao je Vučić. Prema njegovim rečima, to se moglo videti i kroz politički deo posete, ali i kroz ekonomski. "Kad vam zamenik američkog sekretara za trgovinu Brus Endrjus kaže da je ekonomija ta koja će napraviti još bolje veze i da planiraju da dođu u Srbiju i vide koju to još robu u okviru onih 500 proizvoda iz preferencijalnog sistema možemo da izvozimo za Ameriku, to su za nas veoma dobre vesti", rekao je premijer. Vučić ističe da ako imate bolji status i veće poštovanje SAD, to je za male zemlje poput naše veoma važna stvar. Predsednik Vlade Srbije ranije se sastao u Vašingtonu sa direktorkom Međunarodnog monetarnog fonda Kristin Lagard, čije su osnovne poruke premijeru i Vladi bile podrška, čestitke, ohrabrenje, ali i oprez. "Mi moramo da ispunimo naš program, mi smo odlučni da to uradimo, dobili smo čestitke za ono što smo uradili bolje i više od onog što je očekivano", rekao je premijer. Na pitanje da li Srbija i pored određenih neslaganja ima iskrenog prijatelja u SAD, Vučić je odgovorio da naša zemlja gradi iskrene i prijateljske odnose sa Amerikom. "Ja sam predsednik Vlade, ali sam nedovoljno veliki i ne bih sebi pridavao takav značaj da ih ucenjujem na takav način, ali mi dajemo sve od sebe i pokušavamo da izgradimo nabolje moguće odnose, a ono što vidim s druge strane to je dobra volja, poštovanje", naveo je premijer.\n« Han: Zapadni Balkan nije parking za migrante Svako treće dete u Siriji ne zna šta je mir »


Čak tri državne institucije nisu registrovale propuste na izgradnji auto-puta od Uba do Lajkovca | Nova Ekonomija\nČak tri državne institucije nisu registrovale propuste na izgradnji auto-puta od Uba do Lajkovca\n10.11.2017. 11:39 Večernje Novosti 0\nUmesto asfalta stavljali glinu na put\nČak tri državne institucije nisu registrovale propuste na izgradnji auto-puta od Uba do Lajkovca, pišu Večernje novosti.\nČak tri državne ustanove su bile angažovane kao nadzorni organ na deonici od Uba do Lajkovca, ali nijedna nije registrovala propuste na terenu zbog kojih je Ministarstvo građevinarstva podnelo krivičnu prijavu protiv bivšeg ministra Milutina Mrkonjića i još 13 osoba, među kojima su i predstavnici izvođača i nadzora.\nKontrola je prvo bila poverena Institutu za puteve i Saobraćajnom institutu CIP, a kada je ugovor sa njima istekao, jer su se radovi odužili, nadzor su obavljali Koridori. Deonica je, međutim, tri meseca bila bez ikakve kontrole, pa podnosioci prijave sumnjaju da je do ugradnje gline u asfalt došlo tačno u tom periodu.\nU prijavi piše da se Mrkonjić tereti za zloupotrebu službenog položaja, jer nije obezbedio sredstva u budžetu za realizaciju ugovora za stručni nadzor tokom prva tri meseca 2013, pa je ova deonica u tom periodu ostala bez nadzora.\n"Time je omogućeno da se kroz zajedničku aktivnost izvođača radova i ovlašćene laboratorije na poslovima izgradnje auto-puta, u kolovoznu konstrukciju, suprotno propisima i tehničkim standardima ugrađuje nekvalitetan materijal", navodi se u krivičnoj prijavi. - Radovi su verifikovani atestima i odobrenjima od strane ovlašćene laboratorije, kao zadovoljavajuće izvedeni, u skladu sa standardima i pravilima struke.\nZa analize na ovoj deonici je bila zadužena Centralna putna laboratorija (CLP) iz Veternika, koju je angažovao "Planum". Ona je trebalo da proverava kvalitet svih obavljenih radova i ugrađenih materijala, dok je kao nezavisna, koja ima obavezu da kontroliše 10 odsto uzoraka, bila angažovana laboratorija iz Instituta za puteve.\nSagovornik Novosti, koji je želeo da ostane anoniman, kaže da u dokumentaciji piše da je ovlašćena laboratorija, CPL, dnevno primala i odobravala i više od šest slojeva nasipa, što je van svih propisa.\n"Nasip se pravi u slojevima, tako da se zbija i kvasi, a tek sutradan se može dodati sledeći sloj", objašnjava izvor.\nU papirima se navodi da je jednom prilikom, istog dana, odobreno čak 11 slojeva. To znači da je "peglana" dokumentacija i da oni uopšte nisu izlazili na teren dinamikom koja je bila obavezna. Ako je visok nasip, čak mora da se sačeka da prođe zima, jer ima sleganja. Laboratorija na kraju daje izveštaj da su ti slojevi dobro zbijeni.


October 2018 – Knjaževačke vesti\nMilan Đokić predsednik opštine Knjaževac, danas je sa svojim saradnicima obišao radove na rekonstrukciji doma u Vasilju kao i upravo asfaltiranu deonicu starog puta za bazen. “Namera nam je da u potpunosti renoviramo zgradu vasiljskog doma koja je propadala decenijama ...\n–Porodica može da bude mesto velike sreće. Ona može da bude i pozornica tragičnih ozleda. Skladan porodični život pokazuje plemenita načela, otkrivajući Božiji karakter. Predavanja koja su pred nama otkrivaju nam hrišćanske vrednosti i zamisao koje Bog ima za sve ...\nPočetkom ove sedmice pred nama je prolazno pogoršanje vremenskih prilika,Knjaževačka porodica Najdanovići zimu dočekuju pod krovom. Početkom oktobra meseca požar je bukvalno progutao deo kuće porodice Najdanović koja živi u Donjem Zuniču, u Knjaževcu. Uz pomoć humanih ljudi, volontera i ...


Vreme Uzivanja - Sportistkinje -->\n<< VREME 356 | 16. AVGUST 1997.\nNeki klinci, tek upisani na fakultet i samim tim – u ono mračno vreme komunizma – dobitnici prava na "studentsku" u vozilima javnog saobraćaja, pa tom činjenicom i nešto više poneseni, odbili su da svoje tek stečene povlastice pokažu kondukterki. Noćni autobus prema Studenjaku, krajem šezdestih, nekako u ovo vreme (pred kraj leta), pivo-dva više u vel´koj varoši, i nadobudno: "Ma, ko te j…"\nTri tačke ovde nisu znak dobrog (novinarskog) ukusa, nego je taman toliko od psovke stigao da kaže jedan od pomenute trojice, pre no što je Gospođa Kondukterka ustala sa sedišta, levom ga rukom uhvatila za kosu na temenu, da mu istovremeno desnom – onako izjedna, olako, ofrlje i bez vidljivog napora – "odvrne" glavu. Pucanj šamara čuo se tek posle, i još dugo je po novobeogradskom pesku zvonio za drugom dvojicom novopečenih akademskih građana.\nTu kondukterku sa mišicom veličine osrednjeg goveđeg buta viđao sam još mesecima, a volim je već decenijama: toliko je bila velika. Kao Tamara Pres, velika sportistkinja velikog Sovjetskog Saveza. I još mnoge druge, poznate sa tek nam u kuće uvedenih tv-prozora u svet, kroz koje smo sa najmanje cenzure gledali velika sportska takmičenja na kojima su se nadmetali sistemi, ove i one blokovske, pa čak i neke treće zemlje. A u njihovim reprezentacijama – i žene.\nPonekad je valjalo pokazati izvesnu meru trpeljivosti pri defileu ženskih reprezentacija, budući da čak ni krupnozrna crno-bela slika RR-Niš televizora nije uspevala da prikrije kako su neke sportske predstavnice lepšeg pola jutarnje brijanje obavile traljavo. Ovo baš i nije neki vic – a zasigurno nema veze ispod čije su zastave plakale neobrijane dobitnice zlatnih medalja. Tu nedavno je, slučajno, od zalutalog metka u nekoj pljački u SAD poginula Stela Vološ, pre Drugog svetskog rata Poljakinja sa imenom Stanislava Valasijevič. Na obdukciji je ustanovljeno da je svojevremeno svetski poznata sprinterka u stvari – muškarac. U vreme uvođenja seksualne i doping kontrole – obe nekako u vreme igara u Meksiko Sitiju 1968, pitanje polne pripadnosti vrhunskih sportista u jedan mah bilo je dovedeno do nivoa hormonalnih testova, pa čak i do biomedicinske arbitraže. Završilo se na tome što su – izvan takmičarske arene i bez mnogo buke – neke dobitnice medalja brisane sa pobedničkih lista, a neke druge se kasnije u javnosti proslavile kao uspešni muškarci.\nSve bi se to lako moglo svrstati u čuda prirode (i društva) ili proizvod napora za "istorijsku pobedu sistema" u najbizarnijim nadmetanjima. Sa "olimpijskim" geslom (brže, više, dalje) na sportske terene istrčavale su, na jednoj strani, devojčice gimnastičarke sa neizbrisivim podočnjacima, a na drugoj su u bazen uskakale utovljene junice u plivačkim kostimima ispod kojih su se valjali konopci švarcenegerovskih mišića. Taj doslovno muški (muškarački) rat okončan je, manje-više neprimetno, mnogo pre pada Berlinskog zida. Pametni stručnjaci objašnjavaće zašto se to dogodilo, dokazujući da je obavezna antidoping kontrola učinila svoje (diskvalifikujući čitave generacije sportistkinja iz bivše Istočne Nemačke, bivše sportske velesile – na primer). Argumenti su jaki i, valjda, tačni.\nIpak, običan gledalac je i godinama pre toga mogao da uživa u jednoj Sari Simeoni, italijanskoj skakačici uvis: njenu radost zbog pobede bilo je veoma teško povezati sa "višim državnim" interesima. Bez "Sovjeta" u konkurenciji, na Olimpijskim igrama u Los Anđelesu 1984, Amerikanke su se, na zadovoljstvo gledalaca iz celog sveta, prosto razularile. Lakirani nokti Florens Grifit i Džeki Džojner, nakit, šminka, držanje pravih zvezda, fotofiniši pobeda za prsa (u smislu grudi, a ne bradavica) zauvek su promenili nešto u slici običnog sveta o sportistkinjama. Gledanje prenosa atletskih takmičenja žena danas je nešto između voajerstva, pornografije i uživanja u ženskom telu spram kojeg neke od razvikanih filmskih zvezda izgledaju kao hormonsko-hamburgerske nesreće. Ono što je pod krojačkim makazama današnje industrije sportske odeće ostalo kao "dres" pokazuje mnogo više – a bolje svakako – no da takmičarke na teren istrčavaju gole. Dodajmo tome još i pogled na zanimljive poze u niskom startu, preskoku prepone ili padu na leđa (s nogama iznad glave) pri skoku uvis… I ne meračimo dalje.\nFenomen te nove – atletske i ženske – lepote je, valja se nadati, trajne prirode. Jedna sasvim privatna statistika – u stvari, utisak sa upravo završenog svetskog prvenstva u Atini – kaže da i među današnjim naslednicama kondukterke s početka priče i velike Tamare Pres, dakle među bacačicama diska, koplja ili kugle, zgodne ženske preovlađuju. Možda malo jače, ali zgodne. O onima čija pojava nesumnjivo spada u kraljevske – recimo, ipak: Merlin Oti, Mari Žoze Perek, Suzan Tidke, australijska "motkašica" Ema Džordž, Brigita Bukovec i sva sila sprinterki, skakačica udalj, srednjeprugašica (i još, i još) – jednostavno ne treba trošiti reči. Ne zato što one sve više preuzimaju mesto modela u časopisima (od modnih do "muških", od Katrin Krabe do Jolande Čen) već, mnogo pre i mnogo lepše, na atletskoj stazi, na kojoj su sve one kraljice. Ili, što je pre četrdesetak godina bila privilegija samo jedne Vilme Rudolf, sve su one gazele.


Marko Milovanovic: July 2011\nArch 21 Society Exhibition, EVERYONE WELCOME August 2011, London\nI will be presenting two new projects at the Arch 21 Summer Exhibition:\nWorld's Latest Utopia on 03/08/11: Super London - New City\nSpeaker's Corner Development: A Physical Democracy (with David Jones)\nPosted by Marko Milovanovic at 15:51 No comments:\nLabels: Architecture, London, My Architecture, Oxford School of Architecture, UK\nMy article for the current issue of "Vreme" on "News of the World" hacking scandal, July 2011\nTHE NEWS OF THE WORLD >\n"Hvala vam i doviđenja", poslednje su reči najtiražnijeg britanskog nedeljnika "News of the World", "Vesti iz sveta", tabloida sa tradicijom dugom 168 godina, koja se prekinula nakon nezapamćenog medijskog skandala. Londonska policija došla je do podataka o više od 4000 ljudi koji su bili žrtve prisluškivanja reportera i agenata ovog nedeljnika. Na britansku javnu scenu obrušila se lavina pod kojom će, po svemu sudeći, završiti i deo londonske političke elite. U "sramotnoj" trci za ekskluzivnim informacijama, u kojoj su prisluškivane "sekretarice" mobilnih telefona javnih ličnosti, legendarni nedeljnik se "sapleo i pao". Tabloid, koji je evropski temelj imperije medijskog magnata Ruperta Mardoka, ugašen je odlukom vlasnika nakon 8674 izdanja.\nGeneralni direktor "News Corporation-a", pod čijim se okriljem nalazi "News of the World", Džejms Mardok, sin Ruperta Mardoka, u otvorenom pismu obelodanio je "tešku odluku donetu uz konsultacije sa iskusnim kolegama" o gašenju brenda čije je ime uprljano do granica srama. Naglasivši da su upravo "volonteri" iz same kompanije policiji dostavili ključne dokaze vezane za nezakonito prikupljanje informacija, Džejms Mardok se obavezao da će on i njegova kompanija nastaviti da u potpunosti sarađuju sa policijom koja trenutno sprovodi dve paralelne istrage.\n"Pored toga što priznajem da smo pogrešili, nadam se da prepoznajete naš trud da te greške ispravimo i, što je važnije, da ih nikada više ne ponovimo", napisao je Mardok junior ističući da će kompletan prihod od prodaje poslednjeg izdanja otići u dobrotvorne svrhe, a reklamni prostor biće poklonjen humanitarnim organizacijama. Inače, dan ranije su svi oglašivači prekinuli saradnju sa visokotiražnim tabloidom.\nPARALELNE ISTRAGE: U iščekivanju tate koji treba da doputuje u London i pozabavi se nastalim problemom, Džejms Mardok suočen je sa mogućnošću da krivično odgovara pred sudom u Britaniji, ali i u Sjedinjenim Američkim Državama. Londonska policija vodi dve glavne istrage, prvu za nezakonito prisluškivanje, a drugu za mito dat policijskim službenicima u zamenu za ekskluzivne informacije. Londonski "Telegraph" upozorava da ukoliko se dokaže da je američki državljanin i mogući naslednik Mardok imperije odgovoran za davanje mita policajcima, u Americi bi se suočio sa ozbiljnom optužbom za "potplaćivanje službenika stranih vlada".\nNezapamćena afera za britansko novinarstvo uzdrmala je sve, od vladajuće koalicije i premijera, preko kraljevske porodice i javnih ličnosti, pa sve do žrtava kriminala i porodica žrtava terorističkog napada u Londonu 7. jula 2005. godine. U nedelju 10. jula, u rekordnom tiražu od više od pet miliona primeraka, ovaj britanski tabloid poslednji put se pojavio pred čitaocima, uz naširoko izvinjenje redakcije i uredništva.\nU subotu veče, uoči objavljivanja poslednjeg broja, oko 270 članova redakcije napustilo je "News International", sedište redakcije u Virdžinija stritu. Uska londonska ulica, poznata kao evropska centrala osamdesetogodišnjeg Mardoka, bila je pod medijskom opsadom kada je uz gromoglasni aplauz redakcija "News of the World", svako sa po jednom istorijskom naslovnom stranom u ruci, izašla pred televizijske ekipe, fotoreportere i novinare, predvođena glavim urednikom Kolinom Majlerom.\n"Nijednom uredniku ne služi na čast da ugasi takvo ime, što ja nisam ni u uradio. Nakon veoma teškog dana objavljujemo krajnje profesionalno izdanje. Mi ovo nismo želeli i mi ovo nismo zaslužili, ali ovo je poslednji pozdrav za naših 7,5 miliona vernih čitalaca", rekao je Majler, trenutni urednik kojeg skandal nije "zakačio" i kojem je ovo "najtužniji dan u profesionalnoj karijeri".\nNedeljnik "News of the World", sa tiražom od 2,8 miliona primeraka bio je važan miljokaz u istoriji modernog tabloidnog novinarstva, a širom sveta je poznat po "proizvodnji" seks skandala i otkrivanju mračnih strana poznatih ličnosti – njihovih sklonosti ka porocima, bludu, razvratu i narkoticima, a važna karakteristika je bilo i "nepoštovanje" kraljevske porodice. Mnogi sociolozi tvrde da je list bio važan deo britanske demokratske kulture, dok sada već bivša redakcija tvrdi da su raskrinkavanjem nemorala uvek podržavali i propagirali prave ljudske vrednosti. Ne libeći se da budu pristrasni, na naslovnim stranama iskazivali su "subjektivne" stavove koji su uvek bili, po njihovim rečima, "objektivni stavovi svakog razumnog čoveka".\nBRITANSKI VOTERGEJT: Aferu prisluškivanja londonski "Independent" uporedio je sa američkim političkim skandalom Votergejt iz sedamdesetih godina prošlog veka. Ono čime se britanska javnost najviše bavi jesu veze britanskog političkog vrha sa čelnicima Mardokove londonske imperije "News International".\nKada je "Gardian" objavio da je telefon trinaestogodišnje Mili Dauer, ubijene 2002. godine, "hakovan" od strane reportera "News of the World" svega nekoliko dana nakon njenog nestanka, iscurele su informacije i o ostalim prisluškivanim žrtvama kriminala, kao i o porodicama vojnika poginulih u Afganistanu i Iraku.\nŠokirani Dauning strit uzdrman je i hapšenjem Endija Kulsona, urednika visokotiražnog tabloida iz vremena "prisluškivanja", a doskorašnjeg glavnog savetnika za medije premijera Dejvida Kamerona. Kulson je krajem januara ove godine svojevoljno otišao sa funkcije premijerovog savetnika, zbog tada još neproverenih optužbi da je znao za tehnike koje su njegovi novinari koristili dok je bio na čelu tabloida. Svi su svojevremeno, od lista "Guardian" do Pedija Ešdauna, upozoravali Kamerona kada je za savetnika uzimao bivšeg urednika ovog tabloida. Još tada premijer je govorio da prihvata odgovornost za odabir savetnika i da Kulson "jako dobro obavlja svoj posao". Postavlja se pitanje, da li je premijer znao kako je njegov medijski savetnik kao glavni urednik "News of the World" dolazio do informacija.\nKulson je 8. jula ispitivan od strane policije skoro devet sati, dok je premijer odgovarao medijima i opoziciji, preživljavajući jedan od najžešćih napada javnosti do sada. Na saslušanju se ponovo našao i Klajv Gudman, nekadašnji urednik "kraljevske rubrike", koji je 2007. godine u zatvoru proveo četiri meseca zbog "čitanja" SMS poruka i "slušanja" govorne pošte članova kraljevske porodice.\nU prvi plan je izašlo i prolećno političko previranje povodom potencijalnog preuzimanja televizije BSkyB od strane Mardoka, koji trenutno poseduje 39,1 odsto akcija te kompanije. O ovom pitanju diskutovala je koaliciona vlada u kojoj su se liberali protivili, a konzervativci podržavali Mardokove planove. Opozicioni lider Ed Miliband i danas ne štedeći reči optužuje vladu za flert sa medijskim magnatom.\n"News of the World" doskora se veoma dobro nosio sa svim medijskim napadima da na nezakonit način dolaze do ekskluzivnih informacija. Za to su se starali timovi iskusnih advokata, koji se nosili sa aferom koja je zapravo otvorena još 2005. godine.\nJavnost se sada obrušila i na Rebeku Bruks – ženu koja je Mardoku, kako neki tvrde, važnija i od novina sa vekovnom tradicijom – i traži da se ona povuče sa moćnog mesta generalne direktorke "News International". Nju optužuju da je znala za "metode" korišćene dok je bila urednica "News of the World" 2002. godine kada je "hakovan" telefon ubijene Mili Dauer. Politički komentatori se slažu da je Mardok žrtvovao ime poznatog tabloida umesto svoje desne ruke, Rebeke Bruks. Četvrti program Radija BBC preneo je da je prva žena urednik Mardokovog dnevnog tabloida "Sun" takođe bliska prijateljica i premijera Kamerona sa kojim neretko ide na jahanje u prirodu u okolini Oksforda.\nRupert Mardok doleteo je u London i fotografisan je kako sa smeškom i žutim šeširićem čita poslednje izdanje novina čiji je vlasnik već 42 godine i kako sa Rebekom Bruks zaštitnički defiluje pored novinara.\nPosted by Marko Milovanovic at 00:37 No comments:\nLabels: Journalism, Politics, UK, UK Correspondence for VREME\nMyZeil by Massimiliano Fuksas in Frankfurt, June 2011\nHere is a shopping mall in Frankfurt designed by Massimiliano Fuksas. I found it slightly "overcooked" in terms of its organic shape, but the interior is very well designed. The top floor is impressive, however it seems that it is absolutely boiling on a sunny day.\nPosted by Marko Milovanovic at 09:05 No comments:\nLabels: Architecture, Germany, Photography\nUS Correspondence for POLITIKA, part 12, December 2008\nGuverner Rod mi nije rod (link)\nDa bi me utešio, profesor je izgovorio neverovatnu rečenicu: „Da nije bilo Srba, mi bismo danas govorili turski, a ne engleski”\nOsvanulo je jutro nakon sedmice u kojoj je Ameriku uzdrmao sin Radisava Blagojevića iz Velikih Krčmara. Srpska krv i čikaška gangsterska tradicija zanimljiva su pozadina ove afere. Priča o Blagojeviću već je poodmakla, ali nije minula, a izgleda da su mnogi profesori tek danas primetili sličnost u prezimenima, mom i Rodovom. Iako je nastavak „vić” jedina sličnost, bila je sasvim dovoljna da me prijateljski upitaju jesam li čuo za prošlonedeljnu vest? Guverner „kojem niko ne zna da izgovori ime” i koji je poslednji na listi omiljenih guvernera u SAD, od svog prethodnika je nasledio ne samo fotelju, već i sudbinu.\n– Rod mi nije rod – ponavljao sam u šali, kada bi započela diskusija. Mnogi se plaše da će američki Srbi trpeti crvenilo od stida, ali izgleda da je „demokratama” Miloradovo balkansko poreklo najmanji problem. Da bi me „utešio”, profesor algebre izgovorio je rečenicu koju ću zauvek pamtiti:\n– Da nije bilo Srba, mi bismo danas govorili turski, a ne engleski.\nTrebalo mi je malo vremena da sebi objasnim kako bi to Turci došli do Amerike i na koji način je ova poruka utešna. Iako mi je bilo teško da se složim s takvom tvrdnjom, klimnuo sam glavom i nasmešio se.\nKoliko god svi bili zaintrigirani pričom o prodaji senatorskog mesta, mene je mnogo više zadivila reakcija običnih Amerikanaca, koji se ni u jednom trenutku nisu „digli” protiv predsednika, protiv demokrata. Komentari su neizbežni, ali sve je to vrlo daleko od revolucije. Kako bi reagovala Srbija da se nešto ovakvih razmera desilo njoj? Ko bi bio optužen, a ko bi optuživao? Bila bi optuženi svi oni koji jesu, a optuživali bi svi oni koji nisu vlast. To je veliki pokazatelj „kvaliteta” srpske politike, za koju je američka visokorazvijena i ozbiljna. Možda je to zbog uticaja koji svaka od te dve, teško poredive, politike ima na svet. Od pogrešne, srpske politike može patiti najviše deset miliona ljudi, od pogrešne američke politike patio bi ceo svet.\nMnogo reči „politika” u prethodne tri rečenice. Stiže Božić.\nNisam se ni umorio od prethodnog raspusta, a za tri dana počinje novi, novogodišnji. Teško je verovati da neki praznik može biti popularniji od Noći veštica. Božić, bez sumnje, jeste. Molovi su ukrašeni, kao i školski autobusi i učionice. Opra ponovo savetuje kako kupovati poklone i štedeti u ovim teškim vremenima, dok Lora Buš nezaustavljivo kiti Belu kuću najskupocenijim nakitom pred mnogobrojnim televizijskim ekipama. Amerikanci su zbunjeni, a i ja. Banke ih privlače da troše novac koji i ne postoji i samouvereno poručuju: „Mi uvek imamo više nego što vi možete da potrošite”.\nDanas je pao sneg, mene obradovao, a narušio uobičajenu atmosferu. Božićni duh se tek sada zaista oseća. Nisu svi srećni zbog neočekivane promene, a najviše negoduju oni koji su se doselili iz Arizone ili Kalifornije. Srećni ili ne, svi se spremaju za kupovinu novogodišnjih poklona.\nKraj ove godine simbolični je rastanak i od predugih osam godina predsednikovanja Buša, koji se u poslednjem času iskupio naciji i pokupio simpatije „matriksovski” izbegavši „novogodišnju čestitku” iračkog novinara. Obama je pokušao da se preseli u Vašington pre zvaničnog termina, 20. januara, kako bi kćerkice na vreme krenule u školu i bez tenzije proslavile Božić, ali im je poručeno: „Izvinite, Obamini, prevremeno useljenje nije moguće!”\nUlicom u kojoj živim upravo prolaze desetine vatrogasnih kola uz alarmantni zvuk. To i nije baš prijatan osećaj. Neko je, očigledno, preterao sa novogodišnjim svećicama.\nPosted by Marko Milovanovic at 16:34 No comments:\nLabels: Done in New Mexico, Journalism, Politics, US Correspodence for POLITIKA\nMy article for the current issue of "Vreme" on recent protests in London, July 2011\n<< VREME | BR 1070 | 7. JUL 2011\nOtkako se Dejvid Kameron pre nešto više od godinu dana uselio u premijersku rezidenciju u Dauning stritu broj 10, Ujedinjeno Kraljevstvo se nosi sa rigoroznim merama štednje. Prilično dosledno sprovođenje planova britanske vlade koji bi javnu potrošnju trebalo da smanje za 80 milijardi funti, izazvalo je nemire koji podsećaju na socijalni bunt iz vremena vladavine Margaret Tačer. Prošlogodišnji protesti studenata zbog povećanja školarina pamte se po demoliranom sedištu Konzervativne partije, a nakon demonstracija ovog proleća pušio se i londonski Trafalgar skver. U opštem nezadovoljstvu koje potresa Veliku Britaniju neko je besno izračunao da je broj pojedenih jagoda, koje publika teniskog turnira u Vimbldonu tradicionalno konzumira sa šlagom u pauzama između mečeva, za samo nekoliko dana premašio broj nezaposlenih u Kraljevstvu.\nNa sve već uvedene mere, u nastavku borbe za smanjenje deficita i javne potrošnje, koaliciona vlada konzervativaca i liberala nedavno je predstavila i reformu penzionog sistema, koja predviđa pomeranje starosne granice za odlazak u penziju sa 60 na 66 godina i povećanje doprinosa za penziono osiguranje. "Svi mi živimo duže, pa je logično da duže i radimo" obrazloženje je zvaničnog Dauning strita.\nSindikati su oštro poručili da je to još jedan finansijski udar na građane suočene sa poskupljenjima osnovnih životnih namirnica i svega ostalog, do kojeg je dovelo povećanje PDV-a sa 17,5 na 20 odsto.\nŠTRAJK VEKA: Dejv Prentis, generalni sekretar Unisona, najmasovnijeg sindikata u Britaniji, u "Gardijanu" je najavio da će se merama vlade suprotstaviti "najvećim štrajkom u poslednjih sto godina".\n"Obećavamo doslednu akciju štrajkova kakvu ova zemlja nije videla još od generalnog štrajka 1926. godine", rekao je Prentis. Tada je generalni štrajk trajao skoro šest meseci.\nKako bi to moglo da izgleda videlo se prošlog četvrtka kada je dve trećine škola u Britaniji stupilo u jednodnevni štrajk upozorenja. Kevin Kartni, generalni sekretar Unije sindikata, izvinio se roditeljima oko dva miliona učenika koji su morali da ostanu kod kuća. Istovremeno se carinska kontrola na aerodromima i u lukama odvijala otežano, policija i vatrogasci su intervenisali samo u hitnim slučajevima.\n"Mi smo se nadali da ćemo postići dogovor sa vladom pre stupanja u štrajk, ali vlada jednostavno nije dovoljno ozbiljno pristupila pregovorima", naglasio je Kartni. I Mark Servotka, lider Sindikata javnih službi, kritikovao je i Kameronov kabinet koji nije spreman ni na kakav kompromis.\nPremijer je na to odgovorio da je zapravo samo mali broj sindikata odlučio da stupi u štrajk. "Ja ne verujem da postoji ijedan valjan razlog za ovakvu akciju, pre svega jer se razgovori još uvek vode", rekao je Kameron.\nPolitički komentatori i sociolozi širom Britanije predviđaju, a sindikati najavljuju "leto nezadovoljstva" po ugledu na "zimu nezadovoljstva" 1978. godine kada je Kraljevstvo bilo potpuno blokirano štrajkovima. Kameron je upozorio da ovakve akcije nisu pravi način borbe za prava radnika i da su štetne po ekonomiju.\nI OPOZICIJA PROTIV ŠTRAJKA: Kao rezultat višemesečnog nadmudrivanja sindikata i vlade oko 750.000 zaposlenih u javnom sektoru stupilo je u jednodnevni štrajk upozorenja. Petina onih koje zapošljava država nisu otišli na svoja radna mesta, a hiljade nezadovoljnih građana izašlo je na ulice širom Velike Britanije. Centralni London bio je ponovo potpuno blokiran – slika koja se često viđa poslednjih godina. Vladajućoj koaliciji je transparentima poručeno: "Zaustavite rezanje prihoda", "Spasimo svoju starost", "Kameronu je vreme da ide".\nProsvetnim radnicima i zaposlenima u javnom sektoru u demonstracijama na ulicama širom Kraljevstva pridružili su se studenti, đaci, njihovi roditelji, pa čak i penzioneri koje predloženi zakon neće pogoditi.\nLider opozicije i predsednik Laburističke partije Ed Miliband na prolećnim demonstracijama, suprotno "pravilima lepog ponašanja", podržao je sindikate u protestima održavši govor u Hajd parku. Ovoga puta sa svoje internet stranice Miliband je poručio da je "štrajk u momentu dok traju pregovori sa vladom velika greška", jer ovako "i roditelji i javnost trpe kako zbog vlade tako i zbog štrajkača". "Vlada je bez sumnje arogantna i provocira, ali obe strane treba da se usredsrede na pregovore ne bi li sprečile da se ovako nešto ponovo desi", rekao je lider laburista.\nSindikati koji su pozvali na štrajk reagovali su vidno razočarano. "Ono što je rekao Ed Miliband je sramotno, trebalo bi da se stidi. Ako je ovaj štrajk greška, šta je on uradio da spreči napad na naše penzije. Ako opozicija neće da brani naše penzije, sami ćemo to uraditi", poručila je Meri Boustid u ime sindikata profesora marširajući ulicama Vestminstera.\nIako su sindikati uz podršku londonskog "Dejli mejla" podgrevali situaciju upozoravajući da dolazi "crni četvrtak" za aerodrome i luke, iz Dauning strita su stigle potvrde da su problemi sa kašnjenjima i zastojima zbog štrajka bili minimalni. "Gardijan" je objavio istraživanje javnog mnjenja koje pokazuje da je prošlonedeljni štrajk podelio Britance: 41 odsto se izjasnilo "za", a 42 odsto "protiv" ovakvih akcija u borbi protiv planova za stezanje kaiša vladajuće koalicije. Policija je protestni skup u Londonu opisala kao "pretežno miran", ako se izuzme 37 uhapšenih, jedan povređeni policajac i malo lomljavine na Trafalgar skveru.\nIMIGRACIONI TALAS: Iako milioni nezadovoljnih tvrde da je Britanska ekonomija brod koji tone, čini se da na ovaj brod, uprkos tome što tone, putnici i dalje pristižu. Dok sindikati zaposlenih u javnoj službi najavljuju vrelo leto i još vreliju jesen, vlasti pokušavaju da se izbore i sa velikim prilivom "letnje radne snage" koja u britansku prestonicu pristiže iz ekonomski daleko ugroženijih evropskih zemalja. Španci, Litvanci, Poljaci, Portugalci, Bugari i ostali u čijim zemljama nema posla traže utočište na Ostrvu. Iako je nezaposlenost u Velikoj Britaniji tek 7,7 odsto, što je svrstava među "zaposlenije" članice Evropske unije, ministar za rad Ijan Dankan Smit ipak je našao za shodno da upozori da na nezaposlenost Britanaca velikim delom utiču imigracioni zakoni.\n"Imigraciju moramo kontrolisati, nema izgovora za gubljenje radnih mesta koja mogu da popune Britanci", rekao je Dankan Smit. Takođe, mnogi podaci ukazuju na to da su radnici iz istočne Evrope znatno produktivniji i motivisaniji od prosečnih Britanaca, a dobro govore i engleski. Koaliciona vlada odavno se ljulja po pitanju imigranata koje konzervativci pokušavaju da kontrolišu, dok liberali ističu da Britanija treba da bude otvorena za najtalentovanije ljude iz celog sveta, jer će je samo to ojačati u vremenu globalizovane ekonomije. Propisi o otvaranju tržišta rada za "nove" članice Evropske unije ostali su u nadležnosti nacionalnih vlada.\nAnalitičari naglašavaju da stanje u Kraljevstvu ipak nije toliko zabrinjavajuće i da se veliki broj građana davno pomirio sa rigoroznim merama štednje. Stanje nacije nije ni približno slično Španiji ili Grčkoj, na čiji se scenario lideri sindikata često pozivaju. Konzervativci su svesni da čine niz nepopularnih mera, ali tvrde da na taj način ojačavaju britansko društvo i britansku ekonomiju za generacije koje dolaze.\nI vodeći britanski mediji smatraju da je produženje radnog veka do 66. godine neminovno. Najnoviji štrajk za "Gardijan" jeste "miljokaz" protesta protiv mera štednje, ali njegov značaj "ne treba preceniti". Jer sada se ipak ne radi o borbi za vlast, kao u vreme Margaret Tačer osamdesetih godina prošlog veka. "Indipendent" piše da štrajk neće uticati na "nužne" reforme. "Tajms" je štrajk nazvao "grubom greškom". Državni službenici su u odnosu na privatni sektor i dalje relativno privilegovani, i to je razlog što argumenti vlade u prilog opštoj štednji nailaze na razumevanje dobrog dela građana.\nPosted by Marko Milovanovic at 06:01 No comments:\nArch 21 Society Exhibition, EVERYONE WELCOME Augus...\nMy article for the current issue of "Vreme" on "Ne...\nMyZeil by Massimiliano Fuksas in Frankfurt, June 2...\nUS Correspondence for POLITIKA, part 12, December ...\nMy article for the current issue of "Vreme" on rec...


Odeljenja za suzbijanje korupcije na novoj adresi - Novi Sad\nOdeljenja za suzbijanje korupcije na novoj adresi\n19:02:00 05.02.2020, Komentara: 0\nNovi Sad - Rekonstruisane prostorija u kojima su smeštena posebna odelјenja za suzbijanje korupcije pri Višem sudu i Višem javnom tužilaštvu u Novom Sadu nalaze se u delu zgrade na uglu Bulevara oslobođenja i Ulice Dimitrija Avramovića. Zgradu koja ima tri sudnice, istražne kancelarije za tužilaštvo, pisarnicu, arhivu u podrumu, tri ćelije i veći broj kancelarija i drugih prostorija, bez naknade je ustupila kompanija Srbijagas.\nPrilikom obilaska prostorija gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević je istakao da stvaranjem uslova za bolјi i kvalitetniji rad Odelјenja za suzbijanje korupcije država demonstrira odlučnost da se borba protiv korupcije vodi svakodnevno, sistemski i na zakonit i ustavom definisan način.\n- Nadam se da će uskoro uslediti izgradnja nove Palate pravde, na uglu ulica Maksima Gorkog i Stražilovske, čime ćemo pobolјšati uslove rada zaposlenih u zgradi suda u Sutjeskoj ulici - rekao je gradonačelnik Vučević i poželeo zaposlenima u Odelјenju za suzbijanje korupcije uspešan rad i da nastave da se bore protiv onih koji krše zakon.\nDržavni sekretar u Ministarstvu pravde Radomir Ilić istakao je da je u periodu od 2012. do 2019. godine, Ministarstvo pravde izgradilo ili rekonstruisalo preko 200.000 kvadrata prostora koji koriste sudovi i javna tužilaštva, sve u cilјu ulaganja u odgovornije i efikasnije pravosuđe.\n- Borba protiv korupcije počiva na unapređenoj saradnji svih državnih organa, a sada kada u zasebnom prostoru imamo posebno obučene sudije i tužioce, možemo da kažemo da je institucionalni okvir za borbu protiv korupcije gotovo u potpunosti završen. Nastavlјamo da radimo na tome da što više pomognemo ovakvim državnim organima i da merimo njihove rezultate rada - rekao je Radomir Ilić.\nPredsednik Posebnog odelјenja za suzbijanje korupcije Borivoj Pap izjavio je da je od početka marta 2018. godine, kad je Odelјenje u Novom Sadu počelo sa radom, do kraja januara tekuće, rešeno 325 predmeta.\n- Ustupanjem na korišćenje novih prostorija i opreme, značajno su pobolјšani uslovi rada svih nosilaca pravosudnih funkcija i zaposlenih u posebnim odelјenjima Suda i Tužilaštva. To će doprineti efikasnosti rada, a uz podršku i saradnju svih državnih organa, značajno će doprineti borbi protiv korupcije - rekao je Pap.\n- Ovo tužilaštvo je od 1. marta 2018. godine do kraja 2019. godine, zaprimilo na rad od drugih tužilaštava i dobilo u postupanje novih, ukupno 4.300 predmeta. Iza ove brojke stoji prilјežan rad Tužilaštva i drugih organa koji sa njim sarađuju. Borba protiv korupcije nije jednokratan posao, već trajna kategorija koja mora uklјučiti sve državne organe, kao i saradnju i razumevanje građanstva - naglasio je Daković.\nPosebno odeljenje za korupciju


Srbija druga u svijetu po brzini rasta izvoza\nIzvoz iz Srbije za devet mjeseci ove godine bio je 26,7 odsto veći nego u istom periodu prošle godine, što je, prije svega, rezultat rasta izvoza automobilske industrije\n23.11.2013. 09:41h Ažurirano: 23.11.2013. 09:41h\nSrbija je po brzini rasta izvoza druga u svijetu, a prema prvim procjenama, ove godine prihod od prodaje u inostranstvu dostići će 11 milijardi eura, što je 30 odsto više nego prošle godine.\nIzvoz iz Srbije za devet mjeseci ove godine bio je 26,7 odsto veći nego u istom periodu prošle godine, što je, prije svega, rezultat rasta izvoza automobilske industrije, u kojoj je zajednička italijansko-srpska kompanija Fiat automobili Srbija (FAS) iz Kragujevca zauzela lidersku poziciju na listi najvećih srpskih izvoznika, prenijela je RTS.\nPrije dva dana u luci Bar u Crnoj Gori svečano je obilježen pretovar 100.000-og kragujevačkog "fijata" na putu za svijet, čime je ta kompanija zauzela lidersku poziciju na listi najvećih srpskih izvoznika.\nPotpredsjednik Privredne komore Srbije Mihajlo Vesović rekao je RTS-u da to pokazuje da su se određene investicije iz prethodnog perioda počele isplaćivati na način da je Srbija postala izvoznik proizvoda višeg stepena prerade\nAnalitičari naglašavaju da je dobro što uvoz raste sporije, pa je pokrivenost uvoza izvozom za godinu-dvije povećana oko 14 odsto, na 73 procenta.\nPotpredsjednik Privredne komore Srbije Mihajlo Vesović rekao je RTS-u da to pokazuje da su se određene investicije iz prethodnog perioda počele isplaćivati na način da je Srbija postala izvoznik proizvoda višeg stepena prerade.\nEkonomista Miroslav Zdravković rekao je da je Srbija do juna imala tri do pet puta manju vrijednost izvoza od Slovenije ili Hrvatske pojedinačno, a sada ima nagli skok rasta, gdje je vrijednost izvoza veća od vrijenosti izvoza Slovenije i Hrvatske zajedno.\nOsim "Fijata", na listi najvećih izvoznika su NIS, "Tigar", "Petrohemija", "Hemofarm", "Gorenje", "Tarket" i oni su najzaslužniji za to što je za devet mjeseci ove godine izvoz bio 26,7 odsto veći nego u istom periodu prošle godine, pri čemu je rastao i uvoz, ali nepunih pet odsto.\nSpoljnotrgovinski deficit sa svijetom Srbija je tako smanjila za oko 27 odsto, na blizu 3,2 milijarde eura.\nPrema zvaničnim statističkim podacima, od januara do septembra ostvarena vrijednost izvoza bila je 8,1 milijardi eura, što predstavlja rast od 26,7 odsto u odnosu na isti period lane, dok je uvoz iznosio 11,3 milijardi uz rast od 4,8 odsto.\n"Naš najveći probem u zadnjih 10 godina bio je izuzetno veliki spoljnotrgovinski deficit. Ako se nastavi ovaj trend, možemo da očekujemo da se bar jedan problem otkloni i da postanemo izvozno orjentisana privreda", smatra Vesović.\nDo 2016. učešće izvoza u BDP-u biće preko 50 odsto\nEkonomista Jurij Bajec ocijenio je da Srbija i dalje više uvozi, nego što izvozi, ali ta razlika između uvoza i izvoza se smanjuje i prema projekcijama za tri godine ona će se još više smanjiti.\n"Ako budemo nastavili s ovom orijentacijom, 2016. godine učešće izvoza u BDP-u biće preko 50 odsto", procijenio je Bajec.\nPrema ocjeni ekonomista, narednih mjeseci izvoz će rasti, ali sporije. Eksperti su skrenuli pažnju da nema razloga za euforiju, jer je startna pozicija Srbije loša.\nEkonomista Zdravković ukazao je da Srbija ima najmanji izvoz po glavi stanovnika u cijeloj Evropi od nekih 40 zemalja.\n"Sa ovako visokom stopom rasta, godinu ćemo završiti s malo većim izvozom po stanovniku od Makedonije i Bosne i Hercegovine", ocijenio je Zdravković.\nSa očekivanih 11 milijardi eura ove godine Srbija će imati izvoz od oko 1.500 po eura po glavi stanovnika, u odnosu na, recimo, slovenačkih šest, sedam hiljada eura.\nu kvartu Šeik Džarah\nIstočni Jerusalim: Maloljetna Palestinka nožem napala Izraelku?\n07.12. 16:28 h\t13603\n08.12. 06:15 h\t9507\n07.12. 19:42 h\t9068\n07.12. 18:37 h\t9016\n07.12. 10:00 h\t5834


Drecun:Putin poslao poruku da Srbija ima silu zaštitnicu - Studio B\nBeograd 4°C u 02:00\nDrecun:Putin poslao poruku da Srbija ima silu zaštitnicu\nObjavljeno: 18.01.2019. 10:41 Izmenjeno: 20.01.2019. 13:00\nPoruka ruskog predsednika Vladimira Putina da će Rusija podržati dogovor između Beograda i Prištine ako on bude u skladu sa Rezolucijom 12 44 je poruka mira, ocenio je danas predsednik Skupštinskog odbora za KiM Milovan Drecun.\n„Putinove poruke iako nemaju mnogo reči, one su veoma snažne. Poruke znače da Srbija sada ima silu zaštitnicu, jaku zemlju uz sebe, i da u narednom periodu neće biti sama u borbi da se na dugoročan, održiv i miran način reši kosovsko pitanje“, rekao je Drecun za TV Pink.\nPrema njegovim rečima, Putinova poseta predstavlja prekretnicu u mirnom rešavanju kosovskog problema.\nUpitan da prokomentariše izjavu Ramuša Haradinaja da aktivno prisustvo Rusije destabilizuje Balkan, a da politika SAD i NATO znači mir na toj teritoriji, Drecun je kazao da su zapravo zemlje koje podržavaju jednostrane odluke Prištine te koje destibilizuju Balkan.\n„Putin je poslao poruku mira, da će Rusija podržati dogovor između Beograda i Prištine i da se taj dogovor mora postići na miran način, dok Velika Britanija, koja staje na stranu Prištine, urušava mogućnost nastavka dijaloga“, primetio je Drecun.\nUpitan da prokomentariše građane koji su iz raznih delova KiM došli u Beograd da pozdrave predsednika Rusije, Drecun vidi kao zahvalnost našeg naroda na KiM zemlji i državniku koji želi da im pomogne i zaštiti njihove interese.\n„Gradske pijace“ prvi put samostalno na Sajmu turizma\nPozorište na Terazijama i u februaru nastavlja druženje s publikom\nNikodijević: Unapređujemo saradnju grčkih i srpskih gradova\nTelevizija Šabac dobila čak 10 miliona dinara iz budžeta Grada Šapca\n„Obradović bi dao orden onima koji su tukli Andreja Vučića“\nBečić: Nedopustive insinuacije na rad VBA\nRenovirana železnička stanica u Užicu\n„Politički nastup opozicije baziran na uvredama i izmišljotinama“


HTELA DA UBIJE TRAMPA? Identifikovana ŽENA Koja Je Poslala PISMO SA OTROVOM Na Adresu Bele Kuće!\nPolicija je identifikovana ženu osumnjičenu za slanje pisma američkom predsedniku Donaldu Trampu koje je bilo zatrovano smrtonosnim ricinom.\nKoverat, koji je verovatno iz Kanade poslat na adresu Bele kuće, presrela je američka policija, izvestio je “Njujork tajms” u subotu. Policija je saopštila da je identifikovala ženu osumnjičenu za slanje pisma, ali nije otkrila detalje, prenosi “Biznis insajder”.\nFederalni istražni biro i naši saradnici iz američke obaveštajne službe i službe za kontrolu pošte analiziraju sumnjivo pismo, koje je prispelo u centar za pošiljke američke vlade – navodi FBI u saopštenju, a prenosi “Njujork tajms”. U ovom trenutku nema nagoveštaja da je javna bezbednost ugrožena.\nPrethodni tekstOVA ZANOSNA PLAVUŠA JE VODILA PRLJAVI POSAO ZA PEDOFILA EPSTAJNA: Umesto u ZATVORU, danas ima MILIONSKI BIZNIS!\nSledeći tekst(VIDEO) MEDIJIMA ZABRANJENO DA PRENESU: Grupna tuča migranata na Trgu Republike!


Odnosi Crne Gore i Srbije u prošlosti\n19-05-08, 04:39 #1\nDa ne bi šporkali druge topike evo mjesta za rasprave o tome kako su se Crna Gora i Srbija odnosile jedna prema drugoj kroz prošlost, sve do početka II SR.\nMolio bih sve koji imaju namjeru da o ovome pišu da iznose podatke koje se mogu literaturno provjeriti, ili da izvedu validan dokaz za svoje tvrdnje na osnovu raspoloživog materijala, ako nijesu u mogućnosti da podkrijepe postojećim dokazima.\nZa početak, volio bih da se ođe utvrdi da li je, u kojem periodu i na koji način Crna Gora dobijala materijalnu ili vojnu pomoć od Srbije. Često se pominju kese zlata, tovari laguma i slične stvari, pa da vidimo kad je to bilo i koliko.\n21-05-08, 17:54 #2\nOk, da pocnem - i to vrlo kratko (pocinje finale uskoro ).\nAko govorimo o odnosima dvije drzave, tj. rukovodstava/predstavnika istih - oni svakako onda pocinju od vremena Petra I i Karadjordja i cuvenog prodora srpske vojske u Sandzak 1809 i susreta sa Crnogorcima...\n(ako se slazete, srednji vijek je potpuno irelevantan za moderne odnose CG i Srbije, pa da to ovdje iskuliramo).\n07-02-09, 21:46 #3\nAko cemo pravo da govorimo, u srpsko - crnogorskim odnosima, odnosima izmedju njihovih politickih elita, najduze su trajali periodi nesporazuma i netrpeljivost.\nI Srbija je medju poslednjim evropskim zemljama otvorila ambasadu na Cetinje 1897god.Crnogorski poglavari a posebno kralj Nikola imali su opsesiju za dominacijom nad juznoslovenskim narodima sto je i bila teznja srpskih rezima i dinastija.Vodjena je i otvorena i prikrivena borba za svesrpski presto.Ako se zna,da u vrijeme kralja Nikole Crna Gora nije imala jasan i definisan nacionalni interes i drzavni program,rekla bih da je "borba"mogla da pocne!!!\ncrne, gore, odnosi, prošlosti, srbije


Nakon tri fantastična izdanja u kojima je uživalo više od 120.000 posetilaca, Sea Star festival za 2020. godinu sprema do sad najspektakularniji start letnje sezone! Magična laguna Stella Maris biće 22. i 23. maja ujedno i prva stanica velike, višemesečne proslave 20 godina EXIT festivala, zbog čega već sada vlada veliko interesovanje za sestrinski festival u Umagu. Prvi muzički talas imena predvodi moćni hit trio Meduza, jedni od favorita za Grammy nagrade, čiji hit "Piece of Your Heart" broji preko 600 miliona strimova, uz platinaste tiraže koji su misteriozne italijanske producente odveli na sam vrh američke i britanske top liste!\nPosle par godina pauze od poslednjeg Dark:Festa, CK13 će u subotu 14. decembra ugostiti 5 bendova koji će veče začiniti mračnom elektronikom i tvrdim gitarama. Festival je okrenut mračnijem zvuku i alternativnom izrazu jer, kako kažu organizatori, "takav izraz i ovakav festival jednostavno moraju postojati u ponudi novosadskih dešavanja jer zainteresovane publike itekako ima!". Start 'Dark Festa' je u 19h kada će prisutni moći da pogledaju projekciju kultnog koncerta "In Case You Didn't Feel Like Showing Up" američkog industrial rok sastava Ministry.\nU nedelju, 1. decembra, počinju prijave za drugo izdanje „Festovog Demo festa“. Kvalifikacione večeri održavaće se u klubu Fest u Zemunu u toku januara i februara, polufinalne večeri i finale planiraju se za početak marta 2020.godine, a pobednike festivala očekuju vredne nagrade. Nakon uspešnog Demo festivala koji je klub Fest organizovao 2017.godine i u kojem je učestvovalo skoro 30 bendova, ovaj legendarni zemunski klub rešio je da novim bendovima ponovo da priliku da pokažu šta znaju na jednoj od najboljih “klupskih” bina u gradu i bore se za vredne nagrade.\nPrvo izdanje novog muzičkog festivala pod nazivom „Hell Over Belgrade“ biće održano 30. novembra u beogradskom klubu Garaža. Ove subote nastupaju Bombarder, Alitor, Y.O.X. i Chemical Tomb. U okviru ove manifestacije nastupiće četiri dobro poznata sastava, među kojima neki nisu duže vreme nastupali, pa će ovo biti idealna prilika za sve njihove fanove da ih ponovo čuju. U pitanju su beogradsko/sarajevski speed metalci sa podužim stažom na sceni, Bombarder, zatim progressive thrash metal ekipa Alitor iz Inđije, tzv. vinjakcore Valjevčani Y.O.X. i beogradski thrash metalci Chemical Tomb.\nZahvaljujući brojnim ljubiteljima prirode, danas je Fruška gora bogatija za 13.000 stabala hrasta. Veliku akciju sadnje sproveli su EXIT fondacija i Delegacija Evropske unije, kao deo EU projekta Natura2000. „Vrati prirodi, pridruži se i posadi drvo“, zajednička inicijativa Delegacije EU i EXIT fondacije započeta je na ovogodišnjem EXIT festivalu. Ovo je tek prva u nizu velikih ekoloških akcija Exita, koja ovim pošumljavanjem ujedno pokreće svoju veliku ekološku platformu pod simboličnim nazivom "Zelena Я:Evolucija"!\nStrana 12 od 190


Vojvođanski klub: Ne gurajte Vojvodinu ka secesionizmu | Autonomija\nVojvođanski klub: Ne gurajte Vojvodinu ka secesionizmu\n"U Vojvodini su se pojavile separatističke grupe i pokreti i to zahvaljujući aktuelnim vlastima i njihovom zatiranju Vojvodine”\nNevladina organizacija Vojvo?anski klub izrazila je danas “apsolutnu podršku” gra?anima Katalonije, osudila španske vlasti zbog upotrebe nasilja i oštro kritikovala vlasti u Srbiji zbog povla?enja paralela izme?u Katalonije i Vojvodine i optužbi za vojvo?anski separatizam.\n“Nedospustivo je da legitimnu, odmerenu i ozbiljnu podršku, koju je ve?ina vojvo?anskih nevladinih organizacija i stranaka iskazala prema pravu gra?ana Katalonije na održavanje referenduma, i vlast i mediji tuma?e kao ‘podršku separatizmu’, uz optužbe za ‘vojvo?anski separatizam’. Dosta je bilo politike u kojoj se svako pominjanje autonomije Vojvodine unapred ozna?ava kao separatizam!”, navodi se u saopštenju za javnost koje je potpisala predsednica Vojvo?anskog kluba Branislava Kosti?.\nDodala je da Vojvo?anski kub nije separatisti?ka oganizacija, ali jeste za to da Vojvodina ima svoju zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast, u okvirima svojih Ustavom definisanih prava, kao i za to da organi Vojvodine sami ubiraju porez na teritoriji te pokrajine.\n“Ali smo više od svega za to da vlast Srbije po?ne da poštuje višenacionalnu, antifašisti?ku i demokratsku Vojvodinu, da prestane da plja?ka Vojvodinu, rasprodaje vojvo?ansku zemlju i vojvo?anske resurse, da po?ne da poštuje gra?ane Vojvodine, umesto što se trudi da zatre sve što je vojvo?ansko”, navela je Branislava Kosti?.\nPrema njenim re?ima, pravo Vojvo?ana na autonomiju je legalno i legitimno, jer Vojvodina nije nastala na tlu Srbije, ve? joj se, odlukom svojih predstavnika, priklju?ila i to se mora poštovati.\n“Opšta atmosfera koja je u Vojvodini napravljena u vezi sa referendumom u Kataloniji, primorala je Vojvo?anski klub i Vojvo?ansku partiju da odustanu od najavljenog ‘Marša 300 vojvo?anskih zastava’, jer smo bili izloženi do sada nevi?enim pretnjama i pritiscima, naši sajtovi obarani, a komunikacija internetom onemogu?avana. Poru?ujemo nacionalisti?kim grupama i pokretima, koji stoje iza toga, da smo manifestaciju odložili, ali svoju borbu za Vojvodinu nismo”, kazala je Branislava Kosti?.\nOna je ocenila da su se u Vojvodini pojavile “separatisti?ke grupe i pokreti” i to zahvaljuju?i aktuelnim vlastima i njihovom “zatiranju Vojvodine”.\n“Zato naglašavamo i isti?emo da je krajnje vreme da se o položaju Vojvodine organizuju što hitnije ozbiljni razgovori, konsultacije i sveobuhvatna javna rasprava, jer je to jedini na?in da se pitanje Vojvodine reši na normalan, demokratski i nenasilan na?in. Donošenje novog Ustava Srbije je prava prilika za to”, navela je Branislava Kosti?.\nOna je osudila i “manifestacije naknadne pameti” vlasti u Srbiji za rešavanje pitanja Kosova, povodom održavanja referenduma u Kataloniji.


Bebi plivanje: Koja je razlika između bebi plivanja i programa druženja roditelj sa bebom u vodi? 24091977\nDruženje dece sa vodom od najranijeg uzrasta i roditeljima uz njih je blagodet za celu porodicu, ali to nije bebi plivanje. Molim!? Kako nije? To je kvalitetno provedeno vreme mame i tate sa bebom u vodi uz eventualno neku opuštajuću muziku, ali to nije bebi plivanja. Šta je onda bebi plivanje? Po čemu se razlikuje bebi plivanje od programa druženja roditelja sa bebom u vodi?\nPrvo, bebi plivanje podrazumeva stručan nadzor. To nije nadzor trenera plivanja sa ivice bazena koji ima samo iskustvo u školi plivanja sa decom iznad tri godine, dok se bebe sa roditeljima kupaju u bazenu. Već uključenost licenciranog trenera plivanja, pre svega pedagoga u vodi, koji ima iskustvo u radu sa bebama u vodi i njenim roditeljima.\nZašto to ističem? Nije svejedno kada vam u bazen dođe beba sa 4, 6, 8, 12 meseci ili starija. A kamoli kada vam se na vratima bazena pojavi mama sa blizancima od dva meseca, gde su joj pedijatri preporučili bebi plivanje kao vid terapije. Niti kada su roditelji prestravljeni što imaju bebu, a kamoli da je drže u bazenu i još treba sa njom nešto da rade, igraju se, ... Takođe, nisu sve bebe na prvi pogled ”zaljubljenje” u vodu... ima onih koje prvih mesec dana samo plaču, bez obzira da li su u vodi ili van nje.\nOdgovornost je velika učiti decu da plivaju, a još veća učiti bebe, buduće plivače, da se opuste i zavole vodu, a roditelje edukovati o svim benefitima bebi plivanja.\nRoditelji su tu naravno da pomognu. Oni su ustvari i prvi pravi bebini instruktori “plivanja”. Ali, sve osim maženja sa bebom u vodi preporučljivo je da roditelji rade uz stručan nadzor osobe za bebi plivanje.\nDrugo. Bebi plivanje je mnogo više od samog druženja porodice sa bebom u vodi. Programi samo druženja roditelja sa bebom u vodi od najranijeg uzrasta su korisni, ali oni nisu bebi plivanje, niti liče programu bebi plivanja. Na časovima bebi plivanja se uči kroz igru: kako beba pravilno da drži glavu u vodi, na površini vode, kako da pluta, pravi balončiće i potopi lice, kako da se lagano okreće na jednu, drugu stranu, lupka nogicama, ide ispod vode da bi na kraju i postepeno zaronila i sl. Zvuči možda nekome veoma lako! Tako je. Jeste lako kada se zna šta i kako se radi sa bebama u vodi kroz igru, ali isključivo uz stručan nadzor.\nBebi plivanje je nezaboravno iskustvo. Međutim, bebi plivanje je i najosetljiviji deo plivanja. Ukoliko u samom startu se naprave ”greške” u vodi, u očima roditelja i bebe, strah će proraditi.\nTreće. Bebi plivanje je veština koliko god to pretenciozno zvučalo, za razliku od čistog druženja roditelja sa bebom u vodi. To je posebno dizajniran program, sa ciljevima za svaki čas ponaosob, kako bi došli do konačnog cilja, opuštene bebe, koja ima respekt ka vodenom okruženju, ali ga se ne plaši i u njemu uživa. Zna da zadrži dah u trenutku zarona i ima razvijene veštine kretanja u vodenom okruženju, kroz mnoge poznate ''vodene poligone'' i prepreke. Zna da koristi plutajuće rekvizite za učenje plivanja, kako bi se lakše kretala kroz vodu i usvojila pravilan položaj tela u vodi…\nČetvrto. Bebi plivanje je takođe učenje ''plivanja'' uz pesmu i igru, za razliku od čistog druženja roditelja sa bebom u vodi. Svaka pesma koja se uči i uz koju se igra i peva u vodi na času, ima za cilj da nauči posebne elemente i veštine beba u vodi. Na taj način uz prijatne emocije bebe žele da uče i usvajaju nove veštine koje ostaju u prijatnom sećanju i ne zaboravljaju se tako brzo. Bebe uz samu poznatu melodiju i osmeh kreću se zajedno sa roditeljima kroz vodu i bez otpora ispunjavaju „zadatke“. Mnoge pokrete i same elemente koje nisu u mogućnosti da izvode na suvom, jer još uvek nisu motorički dovoljno zrele, bebe izvode po prvi put u vodi.\nPeto. Bebi plivanje nije program preživljavanja i spašavanja u vodi! Kada ovo kažem, mislim na agresivne metode učenja dece kroz stresno iskustvo da se samospašavaju od utapanja, tako što ih svesno stavljamo u situaciju utapanja koja može da se desi, ali ne smemo da zaboravimo da mi ne želimo da se to dogodi našem detetu! Pa onda zašto prisiljavamo bebu i stavljamo je u tako stresne životne situacije tako rano. Da bi je naučili da se spase!? Da li mislte da ćemo na taj način omogućiti detetu da zavoli vodeno okruženje!?\nNa bebi plivanju takođe učimo pravila ponašanja na bazenu i šta sve može da se desi ukoliko ih ne poštujemo. Učimo ih da ne prilaze bazenu bliže od bezbedne distance kada su sami. Učimo ih da zavole vodu i u isto vreme poštuju od malih nogu.\nUkoliko u vašem okruženju nema adekvatnog insturktora za bebi plivanje, niti postoji škola bebi plivanja u blizini, to nije razlog da se ne družite u vodi sa bebom kada god za to imate priliku. Ono što je najvažnije je da roditelji i beba ostanu u kontaktu sa vodom zajedno što duže, jer na taj način razvijaju pozitivne emocije, čak i kroz programe druženja roditelj – beba u vodi.


UTVRĐEN NACRT ZAKONA O ZAŠTITI PRAVA NA SUĐENjE U RAZUMNOM ROKU | SRNA\nBANjALUKA, 14. NOVEMBRA /SRNA/ - Vlada Republike Srpske utvrdila je danas Nacrt zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku kojim se uređuje pravo na suđenje u razumnom roku i njegova zaštita, te pravo na pravično zadovoljenje zbog povrede ovog prava koje se ostvaruje u sudskom postupku.\nPropisuje se i pravo stranke na novčano obeštećenje i nadoknadu imovinske štete zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, saopšteno je iz Biroa Vlade Srpske za odnose s javnošću.\nPravo na zaštitu prava na suđenje u razumnom roku ima svaka stranka u sudskom postupku koja smatra da sud nije u razumnom roku odlučio o njenom pravu ili obavezi, sumnji ili optužbi za krivično djelo, a pravo i dužina trajanja razumnog roka utvrđuju se u skladu sa praksom Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu.\n"Kroz obezbjeđenje zaštite prava na suđenje u razumnom roku ubrzaće se sudski postupci, a to će svim kategorijama stanovništva omogućiti brže i efikasnije provođenje sudskih postupaka i rješavanje spornih pitanja oko kojih građani vode sudski spor", navodi se u saopštenju.\nNacrtom je propisana mogućnosti objavljivanja presude kojom je utvrđeno da je neopravdano odugovlačen postupak i odlučivanje na internet stranici suda, što čini ove postupke transparentnijim, omogućava pravično zadovoljenje stranke, te povećava povjerenje građana u pravičnu sudsku zaštitu.\nTEŽE POVRIJEĐENO 11 MIGRANATA\nPOGINULA ŽENA NA PRUŽNOM PRELAZU\nAPEL ERDOGANU DA AJA SOFIJA OSTANE MUZEJ\nSTANIVUKOVIĆEVA IDEJA - POKAZATELJ DA JE NEDORASTAO POLITIČAR\nPREMINULO 12 LJUDI, A 279 NOVOOBOLJELIH\nURUČENI KLJUČEVI ZA 14 STAMBENIH JEDINICA


Putin, Kosovo, izbori i protesti\nRuska i srpska strana su ipak imale različita očekivanja od posete ruskog predsednika. Dok je Putinu bilo bitno da pojača uticaj na srpsku politiku i naglasi duhovnu bliskost sa Srbijom (što je iskazano kroz obilazak Hrama Svetog Save u Beogradu), Vučić je veliku energiju utrošio na mobilizaciju domaćeg javnog mnjenja\nDragan Janjić | Demostat | Beograd 25. Jan 2019 | Analize\nRuski predsednik Vladimir Putin u Beograd je doputovao sa ciljem da ojača ruski uticaj na Balkanu, poljuljan nakon što su u Makedoniji i Crnoj Gori usledile političke promene koje su snažno pogodile ruske interese, otvorivši put za ubrzano približavanje Zapadu. Ruska strana posetu može da tretira kao uspešnu jer je doček bio veoma topao, a srpske vlasti su, I u okviru protokola I van protokola, pokazale izrazitu spremnost na saradnju sa Moskvom.\nPutin je, osim toga, u Beogradu okupio praktično sve srpske lidere iz regiona, što ni srpski vladajući blok do sada nije često činio. Sa njim su se, naime, sastali član bosanskog predsedništva I vodeća politička figura Republike Srpske (RS) Milorad Dodik I predsednica vlade RS Željka Cvijanović, lideri Demokratskog fronta u Crnoj Gori Andrija Mandić I Milan Knežević, kao I predsednik Samostalne demokratske stranke Srba u Hrvatskoj Milorad Pupovac.\nTi susreti ukazuju na želju ruske strane da iz Beograda, kao neke vrste “baze”, nastavi sa pokušajima da deluje u odnosu na druge zemlje regiona. Beograd, bar sudeći prema veoma ambicioznom protokolu posete, nije pokazao ozbiljniji otpor prema toj ideji, kao ni prema želji Moskve da bude prisutnija u Srbiji. Otuda ostaje utisak da je Srbija prihvatila ”ruski zagrljaj”, za sada bez jasnih naznaka da li želi u njemu trajno da ostane ili da ga koristi samo privremeno.\nSrpski predsednik Aleksandar Vučić je nakon sastanka sa Putinom rekao da bez Rusije neće biti rešenja kosovskog problema i da će se svakao sa njim konsultovati pre nego što donese važne odluke o Kosovu. To je, sa stanovišta Moskve, verovatno najvažniji stav koji Putin donosi iz Beograda, budući da otvara širok prostor za dalji uticaj Rusije na rešavanje kosovskog problema. Jer, kosovska kriza je važna poluga kojom ruska strana, zahvaljujući pravu veta u Savetu bezbednosti UN (SB UN) utiče na Srbiju, a time I na region.\nOvakva tumačenja mogu se naći u ruskim medijima. "Moskva je skeptična prema sporazumu Srbije i Kosova, koji želi EU, strahujući da će (Srbija) postati protektorat NATO. U Moskvi ne žure ni da podrže ideju o novom razgraničenju, smatrajući da će Beograd time faktički priznati Kosovo", ocenio je moskovski list “Komersant” u tekstu objavljenom na dan Putinove posete, odnosno 17. januara.\nPutin je tokom posete Beogradu ponovio da Rusija snažno podržava Rezoluciju 1244 Saveta bezbednosti UN kojoj Kosovo nije formalno dobilo nezavisnost. On je, čak, pomenuo da taj dokument predvidja povratak srpske policije u delove Kosova, što je u ovom trenutku teško I zamisliti budući da se situacija na terenu u medjuvremenu bitno promenila i da najuticajnije zemlje sveta, izuzev Rusije i Kine, priznaju kosovsku nezavisnost. Ukratko, Rezolucija 1244 ima snagu u UN, ali ne i na Kosovu. To očigledno nije prepreka da funkcioniše kao važan argument u odnosu na Srbiju.\nSve što je, kada je reč o ciljevima posete Putina, u političkom I geostrateškom smislu za rusku stranu uspešno I dobro, za Beograd bi moglo da bude itekako opterećujuće u odnosima sa drugim uticajnim centrima moći. Brisel i Vašington su svakako pažljivo pratili posetu i za očekivati je da uskoro Vučiću predoče svoje odgovore i uslove. Zapad učvršćuje prisustvo na zapadnom Balkanu i zainteresovan je da se takav trend nastavi, što je u suprotnosti sa ruskim interesima i nastojanjima, ali I sa izrazitom blagonaklonošću sa kojom su u Srbiji dočekani stavovi ruskog predsednika.\nZapad, odnosno Brisel I Vašington, svakako neće sa odobravanjem gledati ni na sastanak Putina sa predstavnicima Srba iz regiona, naročito sa onima koji slove kao proruski orijentisani političari. Sastanak se dogodio u Beogradu, što znači da je neminovno da je organizovan uz saglasnost ili podršku srpskog rukovodstva. Takva vrsta povezivanja sa Rusijom na najvišem nivou je, po prirodi stvari, u koliziji sa interesima Zapada u regionu, pogotovo ako se ima u vidu da političke turbulencije u Makedoniji I Crnoj Gori još nisu u potpunosti prestale.\nRuska I srpska strana su ipak imale različita očekivanja od posete ruskog predsednika. Dok je Putinu bilo bitno da pojača uticaj na srpsku politiku I naglasi duhovnu bliskost sa Srbijom (što je iskazano kroz obilazak Hrama Svetog Save u Beogradu), Vučić je veliku energiju utrošio na mobilizaciju domaćeg javnog mnjenja. Organizovan je veliki miting ispred Hrama na koji su dovežene pristalice vladajućeg bloka iz cele Srbije kako bi pozdravili ruskog predsednika, a posetu su uživo prenosile praktično sve srpske televizije sa nacionalnim frekvencijama.\nPutin je, uprkos tome što je ranije na konferenciji za novinare rekao da planom posete nije predvidjeno njegovo obraćanje, na izrazito insistiranje Vučića pristao da uputi poruku okupljenim gradjanima, a izgovorio je samo dve reči na ruskom I srpskom - Hvala na prijateljstvu . Pristao je pošto je Vučić od patrijarha Irineja tražio da ga zamoli da to učini, čime je naglasio značaj koji Rusija pridaje odnosu sa Srbijom i želju da učvrsti “zagrljaj” u koji uvlači Beograd. Zauzvrat svakako očekuje da srpske vlasti ne pokušaju da se oslobode tog “zagrljaja”.\nVučić je Putinovu posetu iskoristio da poruči Briselu i Vašingtonu da utiču na ubrzavanje pregovaračkog procesa. Dan nakon posete, odnosno 18. januara, izjavio je da je bitno da medjunarodna zajednica i EU saopšte da li će uskoro biti ukinute kosovske takse na robu iz Srbije, odnosno da li će biti nastavljen dijalog, kako bi znao da li da se organizuju vanredni izbori ili ne. "Ako nema dijaloga, nema smetnji da idemo na izbore. Zato je bitno da znamo žele li oni razgovore... Mislim da je važno da vodimo računa o državnim interesima. I zato hoćemo odgovor od Evropljana i Prištine", rekao je on.\nČinjenica da je, samo dan nakon posete Putina, Vučić otvoreno govorio o mogućim vanrednim izborima ide na ruku spekulacijama da su srpske vlasti Putina iskoristile u sklopu priprema za predizbornu kampanju. Većina pristalica Srpske napredne stanke (SNS) u Rusiji vidi najvažnijeg srpskog saveznika na medjunarodnom planu, zbog čega im je važno da srpske vlasti budu u dobrim odnosima sa Moskvom. Putin je lider jedne supersile I svakako mu ne prija da bude iskorišten kao neka vrsta “političkog mamca”, ali je pristao “da učini” Vučiću, što će Moskva verovatno pokušati da “naplati” kad joj to bude potrebno.\nSrpske vlasti se okreću izborima jer se suočavaju sa sve snažnijim otporom oponenata koji organizuju masovne proteste u Beogradu i drugim gradovima. Vučić želi da ih oslabi tako što će raspisati izbore i ponovo doneti pobedu. On pri tome računa da ni Briselu ni Vašingtonu, kojima je obećao da će normalizovati odnose s Prištinom, nije u interesu da sada potkopavaju njegovu poziciju i pomažu nejedinstvenoj opoziciji, koja uz to nema jasan stav prema Kosovu, da dodje na vlast. Rešenje za Kosovo, dakle, može I da sačeka, a prioritet postaju izbori I njima se sve podredjuje.\nPutinov dolazak je, zapravo, poslužio Vučiću kao povod da okupi pristalice I da, snažnije nego do sada, istakne mogućnost organizovanja vanrednih izbora. Njegovi oponenti nastavljaju da se okupljaju jednom nedeljno u Beogradu i drugim gradovima, ali i dalje bez jasne političke platforme. Vlasti gaje nadu da će tako ostati i u narednim nedeljama i da će protesti s vremenom izgubiti na zamahu. Ali, čak I ako se to dogodi, ostaje činjenica da je jedan važan deo populacije počeo da se oštro suprotstavlja vladajućem bloku I da ne namerava da odustane.


Italijanski parlamentarci: Vojnici na Kosovu umirali od osiromašenog uranijuma\nParlamentarna komisija zaključila je da su vojnici u mirovnim misijama bili izloženi „zastrašujućim” nivoima osiromašenog uranijuma, što je uzrokovalo tumore\nItalijanski vojnici Kfora u Pećkoj patrijaršiji (Foto: A. Pavlović)\nItalijanski vojnici bili su izloženi zastrašujućim nivoima osiromašenog uranijuma u međunarodnim misijama, što je „pomoglo” sejanju smrti i bolesti raka. Ovo je, sažeto, zaključak koji je u završnom izveštaju donela italijanska parlamentarna komisija koja godinama istražuje uzročnu vezu osiromašenog uranijuma i pojave tumora kod italijanskih vojnika koji su boravili u mirovnim misijama od Avganistana i Iraka do Kosova i Bosne i Hercegovine.\nU tom izveštaju, koji je naglasio „višestruke i strahovite rizike kojima su vojnici, radnici i građani izloženi”, piše i, navodi novinska agencija Ansa, da su „nivoi uranijuma na radnom mestu ovih vojnika bili toksični i smrtonosni”.\nPredsedavajući komisije Đan Pjero Skanu rekao je i da sudske presude dosledno potvrđuju postojanje uzročne veze između izlaganja osiromašenom uranijumu i patologijama bolesti koje imaju vojnici.\n(Politika, 9. 2. 2018)


Tanjug 9. aprila 2021. 11:33\nVAŠINGTON – Američko Ministarstvo trgovine dodalo je danas još sedam kineskih preduzeća iz delatnosti super računarstva na ekonomsku „crnu listu“ pozivajući se na zabrinutost za nacionalnu bezbednost, javlja CNBC.\nNa „crnoj listi“ američkog ministarstva se, pored ostalih, od danas nalaze: Tijanđin Pajtijum IT, šangajski Centar za dizajn integrisanih kola visokih performansi, Sanvej Mikroelektroniks, i nacionalni super računarski centri Đinan, Šenžen, Vusi i DŽengdžou.\nOvih sedam entiteta je stavljeno na listu zbog, kako se tvrdi, pravljenja super računara koje koriste kineski vojni akteri, i navodno njihovih „destabilizujućih napora za modernizaciju vojske i/ili programa oružja za masovno uništavanje“.\nAgencija Rojters prenosi da je portparol kineskog ministarstva spoljnih poslova DŽao Liđijan izjavio da će Peking preduzeti „neophodne mere“ da zaštiti prava i interese svojih kompanija.\n„Američka ograničenja i zabrane ne mogu zaustaviti kineski naučni i tehnološki razvoj,“ rekao je on na današnjoj konferenciji za novinare u Pekingu.\nKompanije ili drugi subjekti koji su na takozvanoj „listi entiteta“ SAD moraju da podnesu zahtev za obijanje dozvole od Ministarstva trgovine za nabavku proizvoda ili komponenti od američkih dobavljača.\n„Mogućnosti super računara su od vitalnog značaja za razvoj mnogih, možda gotovo svih modernih oružja i sistema nacionalne bezbednosti, poput nuklearnog i hipersoničnog oružja“, navela je u saopštenju američka ministarka za trgovinu Đina Rajmondo.\nZa vreme administracije bivšeg američkog predsednika Donalda Trampa, SAD su na svoju ekonomsku „crnu listu“ stavile desetine kineskih kompanija, uključujući vrhunskog proizvođača pametnih telefona Huavej Tehnolodžiz, proizvođača čipova SMIC i najvećeg proizvođača dronova, kompaniju SZ ĐI Tehnolodži, navodi Rojters.\nDanas počinje isplata 30 evra državne pomoći penzionerima\nDinar bez promene, kurs 117,5804


Ukupno 181 - 210 od 360\nOdluka o javnoj nabavci i isporuci "Računarske opreme" 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 odluka_o_javnoj_nabavci_i_isporuci_racunarske_opreme.pdf\nOdluka o odobrenju nabavke usluga za "popravak vozila VW Tiguan" 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 popravak_vozila.pdf\nOdluka o odobrenju nabavke usluga VPN-link 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 odluka_o_odobrenju_nabavke_usluga_vpn-link.pdf\nRješenje o naknadi za slučaj smrti (Nada Krehić) 'Službene novine Kantona Sarajevo' 5/19 rjesenje_o_naknadi_za_slucaj_smrti_nada_krehic.pdf\nOdluka o izboru za RP POFALIĆI-CIGLANE ZPR 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 odluka_o_izboru_za_rp_pofalici-ciglane_zpr.pdf\nOdluka o izboru pr.usluga za RP CENTAR VOGOŠĆA ZPR 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 odluka_o_izboru_pr.usluga_za_rp_centar_vogosca.pdf\nOdluka o odobrenju nabavke usluga dezinfekcije,dezisekcije i deratizacije 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 odluka_o_odobrenju_nabavke_usluga_dezinfekcijedezisekcije_i_deratizacije.pdf\nRješenje o imenovanju članova Komisije za javnu nabavku" Prehrambeni artikli za potrebe rada bifea u 2020. - 2023. godine 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 rjesenje_roba_za_bife.pdf\nRJEŠENJE o imenovanju Komisije za javne nabavke usluge "OSIGURANJE UPOSLENIKA" 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 rjesenje_za_osiguranje.pdf\nOdluka za javnu nabavku usluge "OSIGURANJE UPOSLENIKA" 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 odluka_za_osiguranje.pdf\nOdluka o odobrenju nabavke usluge za izradu procjene bruto domaćeg proizvoda 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 odluka_o_procjena_bruto_domaceg_proizvoda.pdf\nRješenje o naknadi za slučaj smrti (Feđa Ševkušić) 'Službene novine Kantona Sarajevo' 5/19 rjesenje_o_naknadi_za_slucaj_smrti_08.04.2020.god_.pdf\nRješenje o naknadi za slučaj smrti (Logo Faruk) 'Službene novine Kantona Sarajevo' 5/19 rjesenje_o_naknadi_za_slucaj_smrti-.pdf\nRješenje o isplati naknade za rad Ajanović Asimu, kao članu Drugostepene disciplinske komisije Vlade KS 'Službene novine Kantona Sarajevo' rjesenje_o_isplati_naknade_za_rad_ajanovic_asimu_kao_clanu_drugostepene_disciplinske_komisije_vlade_ks-.pdf\nOdluka o izboru pr. usluga za SPUO RP GORNJE TELALOVO POLJE I 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 odluka_o_izboru_pr._usluga_za_spuo_rp_gornje_telalovo_polje_i.pdf\nRješenje za Komisiju RP POFALIĆI - CIGLANE 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 rjesenje_za_komisiju_rp_pofalici_-_ciglane.pdf\nRješenje za Komisiju RP CENTAR VOGOŠĆA 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 rjesenje_za_komisiju_rp_centar_vogosca.pdf\nOdluka direktora RP CENTAR VOGOŠĆA 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 odluka_direktora_rp_centar_vogosca.pdf\nODLUKA Direktora o izboru MONITORING 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 odluka_direktora_o_izboru_monitoring.pdf\nOdluka o izboru najpovoljnije ponude za nabavku usluge zakonski potrebnih ispitivanja i kontrole instalacija 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 odluka_direktora_o_izboru.pdf\nODLUKA o plaćanju pumpi centr. grijanja 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 odluka_o_placanju_pumpi_centr._grijanja.pdf\nODLUKA za nabavku pumpi za centralno grijanje 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 odluka_za_nabavku_pumpi_za_centralno_grijanje.pdf\nRješenje o otpremnini prilikom penzionisanja- namještenici 'Službene novine FBiH' 45.(1) 7) rjesenje_o_otpremnini_prilikom_penzionisanja-_namjestenici.pdf\nRješenje o prestanku uvećanja plaće za 20% zbog obavljanja poslova i drugog radnog mjesta, zbog prestanka bolovanja 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 rjesenje_o_prestanku_uvecanja_place_za_20_zbog_obavljanja_poslova_i_drugog_radnog_mjesta_zbog_prestanka_bolovanja.pdf\nRješenje o imenovanju komisije za imenovanje pružaoca usluge "Monitoring Zavoda u 2020-2022. godine." 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 rjesenje_za_monitoring.pdf\nOdluka o javnoj nabavci "Monitoring Zavoda u 2020-2022. godina" 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 odluka_za_monitoring.pdf\nRješenje o uvećanju plaće za 20% zbog obavljanja poslova i drugog radnog mjesta-Džiho Mirsada 'Službene novine Kantona Sarajevo' 45/19 rjesenje_o_uvecanju_place_za_20_zbog_obavljanja_poslova_i_drugog_radnog_mjesta-dziho_mirsada.pdf\nRješenje o otpremnini prilikom penzionisanja- državni službenici 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 rjesenje_o_otpremnini_prilikom_penzionisanja-_drzavni_sluzbenici.pdf\nRješenje o imenovanju komisije za javne nabavke o ""Zakonski potrebnim ispitivanjima i kontroli instalacija u Zavodu u 2020-2022. god." 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 rjesenje_za_komisiju.pdf\nOdluka o javnoj nabavci usluga o "Zakonski potrebnim ispitivanjima i kontroli instalacija u Zavodu u 2020-2022. god." 'Službene novine Kantona Sarajevo' 31/16 odluka_za_td.pdf


Demonstracije u Londonu protiv COVID-19 mjera: Najmanje 150 uhapšenih – Haber.ba\nTokom intervencija privedeno je najmanje 150 demonstranata zbog kršenja mjera COVID-19, napada na policiju i posjedovanja droge, naveli su iz britanske policije\nNajmanje 150 ljudi privedeno je tokom demonstracijama održanih jučer u Lonodonu u znak protesta zbog mjera poduzetih protiv epidemije koronavirusa (COVID-19), javlja Anadolu Agency (AA).\nU saopćenju iz londonske policije navedeno je kako je jučer poduzet niz mjera kako bi spriječili okupljanje građana i podstakli ih da ostanu u svojim domovima.\nTokom intervencija privedeno je najmanje 150 demonstranata zbog kršenja mjera COVID-19, napada na policiju i posjedovanja droge.\n“Ovo je bio težak dan za metropolitansku, londonsku gradsku i britansku prometnu policiju. Privođenja su izvršena, jer su demonstranti namjerno kršili zakon, napadali naše dužnosnike i ometali promet”, rekao je glavni policijski komesar Stuart Bell.\nČlanovi incijative “StandUpX” protiv vakcinacije i COVID-19 mjera okupili su se u subotu u različitim dijelovima Londona, a policija je intervenisala, jer su sva okupljanja zabranjena zbog nacionalnog karantina.\nTeme:COVID-19, demonstracij, izdvojeno, London


MyCity » Blogovi » Momenti potpunog dusevnog mira\nPoslao: 21 Jun 2012 22:00\n20Ovo se svidja korisnicima: zoranzota, Srki94, g0c47777, Kule15, mcrule, KlinkaPalacinka, cika_cajko, Lav_staford, biTan, Tamtitam, ThePhilosopher, vasa.93, Ričard, kindergirl, pedja93, tetka_danuska, februar, posebna, blog 25, Mila_90\nPoslao: 21 Jun 2012 22:45\n4Ovo se svidja korisnicima: Immortal^^, mcrule, biTan, saten\nKada pobegnem iz grada,bilo to zvezdarska šuma ili još bolje,selo leti,i kada bez tv-a,kompjutera i mobilnog mogu da sednem na terasu na spratu i da posmatram livade i pašnjake okolo,mir tišina šist vazduh,sunce pred zalaskom sa sjajnom zlatno-crvenkastom bojom...i gledam vevericu na drvetu ili pak detlića kako čuka kljunom,e to je stanje potpunog mira,kad je um potpuno prazan i živi za taj jedan momenat sinestezije (budnosti i miline za sva čula)...\n5Ovo se svidja korisnicima: Immortal^^, mpman, mcrule, cika_cajko, saten\nKad legnem uveče u krevet,shvatim da je raspust i da ne moram ni o čemu da razmišljam.Samo o tome gde ću da odem sutra i kad ću da se vratim. Kafica,pljuga,prazan mozak,osmeh na licu i dobra knjiga.\nPoslao: 25 Jun 2012 13:40\n3Ovo se svidja korisnicima: mcrule, vasa.93, Mila_90\n5Ovo se svidja korisnicima: mcrule, Kule15, Lav_staford, Immortal^^, blog 25\nKada sama šetam ulicama noću. To inače radim kada sam u svom rodnom gradu. I prija mi. Valjda zato što mogu da budem sama sa sobom.\nA kada mi je baš potrebno društvo, e onda najviše volim da zagrlim nekog i sklupčam se u njegovom naručju i znam da šta god da se desi ja ću i dalje biti tu.\nPoslao: 25 Jun 2012 21:42\n5Ovo se svidja korisnicima: Immortal^^, Lav_staford, ThePhilosopher, saten, mcrule\nTrenutak kada sve utone u san sem mene, nemirne duše. Trenutak kada se prepustim mašti, trenutak kada je sve moguće. I jedino me cvrkut ptica, koje su se pojavile s ovim toplijim danima, svakoga dana (tj. noći) i u isto vreme upozorava da će se uskoro pojaviti zraci realnosti i da je high time da se mašta ponovo sakrije na sigurno, do sledeće prilike.\nPoslao: 01 Jul 2012 12:57\n3Ovo se svidja korisnicima: Immortal^^, posebna, mcrule\nSve se vrtim oko ovog naslova,pa se pitam reći li ili ne reći.Prevagnulo.\nSada su već retki momenti u godini kada sebi priuštim da odem do velike varoši.Ne zbog novca da ne pomislite da sam sirotica Ne,ne.Neke druge okolnosti mi nedozvoljavaju.I sada o onom momentu duševnog mira. Znam da je ludo ali za mene veliki obožavani trnutak.E,,,,,,,, da, šetam po tom velikom gradu pa i prelepom,sa cigaretom u ruci.Idem tako bulevarom nikog poznatog,srećna kao da sam sama.A cigareta se dimi i očas je nema.Odmah palim drugu,hodam nemam pojma razmišljam li o nečemu ili ne,samo da se ona dimi tu u mojoj ruci.\nBože kako mi to godi a nekada sam druge prekoravala kada idu ulicom i zastanu da zapale tu tanku malu elegantnu cigaretu.\nA ja utonem u potpuni duševni mir.Šašavo jeste al meni godi.\nPoslao: 02 Jul 2012 15:08\n5Ovo se svidja korisnicima: Lav_staford, posebna, mcrule, blog 25, vasa.93\nOno od cega uglavnom zene beze ja smatram relaksacijom- kuhinja\nObozavam osecaj kada sam sama kuci. Uvek uzmem nesto da spremam. Zavezem keceljce, podignem kosu, podvrnem rukave i spremaj. Sve to zacinim dobrom muzikom. Hvala Bogu onome ko je izmislio zvucnike. Na maximalno i uzivam. Opusta me to\nPoslao: 02 Jul 2012 23:49\n5Ovo se svidja korisnicima: Lav_staford, tetka_danuska, Mila_90, Immortal^^, blessing\nTrenutno odem na neku sređenu i udaljenu plazu i pravim se da sam turista..Setnje nocu,miris mora,galerije izlozbe..grad i neki dragi ljudi ...\nPoslao: 20 Mar 2016 22:57\nPostoje hridi, citave stijene koje su uglacane vodom koja se povuce kada je oseka ..na tom mjestu osluskujem more, talase , osjecam mir ...\nKorisnici trenutno na forumu: dushka_sd, indja, ladro, Mali Veseljak, Marko Marković, Markogrozni, ObelixSRB, repac, t.mile, yrraf


Na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 110.220 KM, na SASE 1.460.950 KM – The PRESTIGE\nBerza 21.03.2017. banjalučka berza, berza, sase sarajevska berza\nNa današnjem trgovanju na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 110.220,34 KM, kroz 54 transakcija, dok je na Sarajevskoj berzi (SASE) ostvaren promet od 1.460.950,57 KM u sklopu 40 transakcija\nVrijednost BIRS indeksa se smanjila za -0,42 posto i iznosi 603,94 poena, a vrijednost FIRS indeksa se smanjila za -0,37 posto i iznosi 1.811,53 poena.\nNa službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren akcijama Telekoma Srpske a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 35.391,60 KM, po prosječnoj cijeni od 1,18 KM, čime je ostvaren pad u odnosu na prošlo trgovanje za -0,84 posto.\nUkupan promet obveznicama iznosio je 66.768,64 KM. Najviše se trgovalo obveznicama Republika Srpska – izmirenje ratne štete 11 u vrijednosti od 49.656,98 KM. Prosječna cijena ovih obveznica ostvarila je pad od -0,14 posto.\nOd akcija zatvorenih investicionih fondova najveći promet je ostvaren akcijama ZMIF u preoblikovanju Zepter Fond a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 3.969,70 KM, po prosječnoj cijeni od 9,75 KM, što predstavlja pad cijene za -2,40 posto.\nKod hartija od vrijednosti na slobodnom tržištu najveći promet je ostvaren akcijama emitenta Fabrika obuće FOMG a.d. Mrkonjić Grad, a trgovalo se u iznosu od 193,20 KM, po prosječnoj cijeni od 0,15 KM.\nNa današnjem trgovanju na Sarajevskoj berzi prometovana su 34.163 vrijednosna papira.\nVrijednost BIFX-a porasla je za 8,84 indeksna poena na 1.055,83 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja rast od 0,84 posto.\nVrijednost indeksa SASX-10 je pala za 12,28 indeksnih poena na 616,13 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 1,95 posto.\nVrijednost indeksa SASX-30 porasla je za 10,64 indeksna poena na 946,74 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja rast od 1,14 posto.\nVrijednost SASE Islamskog indeksa – u saradnji sa BBI, SASX-BBI je porasla za 15,73 indeksna poena na 10.012,84 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja rast od 0,16 posto.\nNa kotaciji privrednih društava trgovano je dionicama emitenta Bosnalijek d.d. Sarajevo u iznosu 872,33 KM, a kroz dvije transakcije prometovane su 73 dionice.\nNa kotaciji IF-ova ostvaren je promet od 3.832,63 KM, a u okviru osam transakcija protrgovane su 1.443 dionice.\nNa Slobodnom tržištu – ST1 ostvaren je promet od 517.806,76 KM, a u sklopu 17 transakcija prometovane su 6.833 dionice. Najveći dnevni promet zabilježen je dionicama emitenta Privredna banka d.d. Sarajevo u iznosu 320.488 KM.\nNa Slobodnom tržištu – ST2 ostvaren je promet od 43.355,25 KM, a kroz 11 transakcija prometovano je 3.108 dionica. Najveći dnevni promet zabilježen je dionicama emitenta Interšped d.d. Sarajevo u iznosu 33.471 KM.\nNajveći porast vrijednosti, od 37,89 posto, danas su zabilježile dionice emitenta Interšped d.d. Sarajevo i dostigle cijenu 39,99 KM, dok su najveći dnevni pad registrovale dionice emitenta Bihaćka pivovara d.d. Bihać od 50 posto s cijenom 4,25 KM.\nDanas su obavljene dvije vanberzanske transakcije u ukupnoj vrijednosti 895.083,60 KM i to: paket dionica emitenta Interšped d.d. Sarajevo u vrijednosti 895.011,60 KM, u jednoj transakciji prometovano je 22.670 dionica, te transakcija dionicama emitenta InterEuropa RTC d.d. Sarajevo u vrijednosti 72 KM – u jednoj transakciji prometovano je 36 dionica.