Obilježeno 30 godina od stradanja Srba u Bradini | BN\nObilježeno 30 godina od stradanja Srba u Bradini\n- Bradina je mjesto srpskog stradanja i zločin koju se tu dogodio nema oprosta, poručeno je danas iz ovog sela kod Кonjica gdje je obilježeno 30 godina od brutalnog ubistva 48 srpskih civila, uništenja i spaljivanja ovog i okolnih sela, zajedno sa Crkvom Vaznesenja Gospodnjeg.\nBosna i Hercegovina 25.05.2022 | 13:40\nNakon Svete liturgije i pomena žrtvama, koje je u Crkvi Vaznesenja Gospodnjeg služio Njagovo preosveštenstvo episkop zahumsko-hercegovački i primorski Dimitrije, položeni su vijenci na spomen-obilježje ubijenima.\n"Niko ko je bio sluga Božiji nije izgubljen za Boga. Nijedno djelo, pravedno, nije izgubljeno u Hristu vaskrslome", istakao je vladika.\nКonjički paroh Dejan Grčić izjavio je da ovo obilježavanje i sabiranje srpskog naroda pokazuje kolika je to bila žrtva i koliko je ljudi postradalo u Кonjicu, a žila kucavica je Bradina, gdje ih je najviše i stradalo.\n"Naša snaga je snaga u Gospodu, ne u broju. Iako je ovdje bilo mnogo srpskog stanovništva, sada je ostalo samo dvoje, naša snaga je u okupljanju, sabiramo se na Svetu liturgiju i dok je tako, biće i života ovdje", istakao je paroh.\nMeđu 48 ubijenih Srba u Bradini najviše je članova iz porodice Кuljanin, a stradali su Vujičići, Mrkajići, Žuže, Кureši, Gligorevići, Кoprivice, Draganići i Živaci.\n(BN/Srna Foto: Srna)\nSve ce proci nekaznjeno kao i dosad.tuzilastva su zlo


Članak je filtriran: srijeda, 31 Januar 2018 | JP "Radio Bosanska Krupa"\nSpašavanje JKP „10. juli“ se ne smije finansirati iz džepova građana!\nPovodom uznemirevanja građana Bosanske Krupe, naročito putem društvenih mreža, o namjerama i mogućnostima povećanja cijene vode, s ciljem stabilizacije stanja u JKP „10. juli“, Općinski odbor Naše Stranke u Bosanskoj Krupi saopštava da neće podržati bilo kakvo povećanje cijena komunalnih usluga u navedene svrhe jer smatraju „da je nedopustivo, neutemeljeno i krajnje nemoralno da građani općine Bosanska Krupa snose odgovornost i da se njima ispostavi faktura za pogrešnu poslovnu politiku koja se u JKP '10. juli' vodila u proteklom periodu a koja je ovo preduzeće pretvorila u utočište za nezbrinute rodbinsko-stranačke kadrove, ali i poslušnike u proteklim izbornim kampanjama, za šta su direktno odgovorne oligarhije koje su ovo preduzeće doživljavale kao svoj izborni plijen, što je ovih dana konačno došlo na naplatu“.\nIstičemo da su iz bosanskokrupskog odbora Naše stranke već ranije, u svom saopštenju od 17. 3. 2017.,ukazivali na ovu problematiku i insistirali na njenom rješavanju.\nKao i ranije, O.O. „Naša Stranka“ Bosanska Krupa tražit će održavanje tematske sjednice Općinskog vijeća na kojoj će insistirati da se bez odlaganja poduzmu ozbiljne, stvarne i konkretne mjere: „Tu, prije svega, mislimo na nezavisnu, kvalitetnu i objektivnu analizu stanja u ovom preduzeću. Također, prioritet je i donošenje pravilnika o sistematizaciji radnih mjesta prema stvarnim potrebama i standardima kako bi se obezbijedilo normalno funkcionisanje i poslovanje, na zdravim osnovama, ali i proširenje obima i kvaliteta usluga. Sve ovo treba provesti putem javne rasprave tako da bi i građanima općine Bosanska Krupa bila data cijelokupna situacija na uvid. Rasprava o ovom pitanju će jasno i nedvosmisleno pokazati kome je u interesu spašavanje ovog preduzeća ili pak zadržavaja postojećeg stanja i stečenih pozicija“, rekli su iz krupskog odbora Naše stranke.\nOdnosi s javnošću Naše stranke\nDan uoči : pojačane gužve na benziskim pumpama,sutra poskupljuje gorivo,ali prava poskupljenja tek slijede\nDan uoči stupanja na snagu Zakona o akcizama gradjani su užurbani u nabavci goriva,plina ,ali i prehrane i higijene ne bi li bar na taj način dobili na vremenu i psihološki se pripremli za najavljena poskupljenja roba i usluga.\nUspješan dvogodišnji rad „Mimoze“\nDanas je dvije godine kako je u Bosanskoj Krupi sa radom počelo udruženje oboljelih opd karcinoma „Mimoza“ i zasigurno se može reći da su te dvije godine bile obilježene nizom aktivnosti koje su ,nekada i jedine ,pomagale oboljelim od svih oblika ove teške bolesti.\nIZVJEŠTAJ OC CZ OPĆINE BOSANSKA KRUPA ZA 31.01.2018.\nU 00,50 sati Bos.Krupa ul.511 Slavene, SN-slijetanje put.motornog vozila s kolovoza i udar u željeznu ogradu.Materijalna šteta.Uviđaj izvršen.Prekršajni nalog na 1 lice.\n- Hitna služba Doma zdravlja Bos.Krupa saopštava da je u proteklom periodu pregledala 24 pacijenata, za KB “Dr.I.Ljubijankić” je bilo upućeno 3 lica. Na porodilištu nije bilo prinova.\n- JKP“10. Juli”Bos. Krupa saopštava da je isporuka vode u proteklom periodu na području općine zadovoljavajuća. Danas od 08,00 do 15,00 sati prekid u isporuci vode u ul.Prvomajska i Branilaca grada.Radovi na mreži.\n-Hidro-meteorološka mjerenja na području općine Bos.Krupa jutros u 07,00 sati su sljedeće: temperatura zraka -2 C , vlažnost zraka 96% , dok je vodostaj rijeke Une iznosio 83 cm (NV).\nKo je na portalu: 1289 gostiju i nema prijavljenih članova


Njemačka traži više stotina studenata iz BiH za rad tokom ljeta – Haber.ba\nkonobarica - Fokus\nU pozivu je navedeno kako je za 2017. godinu za Bosnu i Hercegovinu odobrena kvota za 300 studenata, od čega je studentima univerziteta u Federaciji BiH dodijeljeno 190 mjesta, onima univerziteta u Republici Srpskoj 100 i studentima univerziteta u Brčko Distriktu BiH – 10 mjesta, a zainteresirani studenti svoje prijave mogu podnijeti do 10. januara. Mogu se prijaviti isključivo redovni studenti univerziteta koji nisu upisani u posljednju godinu studija. Osnovni uslov su da studenti dobro vladaju njemačkim jezikom, da budu raspoloživi za rad u Njemačkoj na najmanje dva mjeseca, zatim da se ne ograničavaju na neku regiju ili mjesto u kojem žele raditi, kao i da budu spremni na rad u što više industrijskih sektora u kojima se nude poslovi.\n“Prednost imaju kandidati koji do sada nisu učestvovali u ovom programu ili su ranijih godina dostavljali prijave za učešće u programu, ali nisu dobili radne ponude. U obzir se uzimaju i razina znanja njemačkog jezika, a prethodno radno iskustvo je također prednost”, navodi se u pozivu Agencije.\nProgram ferijalnoga rada u Njemačkoj se za studente iz Bosne i Hercegovine realizuje od 2014. godine u saradnji sa Centralnim uredom za posredovanje u zapošljavanju stručne radne snage iz inozemstva Savezne agencije za rad Njemačke. Studentica Ekonomskog fakulteta u Banjoj Luci Biljana Puljić je u okviru programa ferijalnog rada u Njemačkoj, koji realizuje Agencija za rad i zapošljavanje Bosne i Hercegovine, prošlo ljeto provela dva mjeseca u njemačkom gradu Friedrichshafen, gdje je radila u restoranu.\n“Radila sam u kuhinji, pomagala oko pripreme i serviranja hrane. Rano ustajanje i kasni odlazak na spavanje su neke od odlika ovog programa, kao i rad tokom čitavog dana. Prvi dani su protekli u učenju posla koji sam trebala raditi sljedećih mjeseci, ali ljudi s kojim sam radila su prilično susretljivi, tako da je raditi bilo zadovoljstvo”, ispričala je Biljana za “EuroBlic”…\nŽivot u Njemačkoj, prema njenim riječima, je brz, sve ti je na dohvat ruke, mogućnost zaraditi, ali i potrošiti.\n“Mnogo toga događalo se tokom ljeta, od obilazaka drugih gradova, zabave s prijateljima, kupovine… Ništa ti nije teško ni nakon radnog dana dužeg od deset sati. Naravno, posao je opsežan i prilično zahtjevan i svaki poslodavac zahtjeva maksimum od vas svakog radnog dana. Ali, kada znate da je zarada odlična, ništa nije teško”, ispričala je Biljana i dodala da je novac zarađen tokom ljeta u njemačkoj utrošila na školovanje kako bi olakšala roditeljima.\nTeme:BiH, izdvojeno, Njemačka, poziv, studenti


Kristijan Juhas pobednik Letnjeg prvenstva Srbije\nBojan Nikolić | 25. maj 2017. | 12:11 | Sport\nČlan TK Spartak Kristijan Juhas, pobednik je Letnjeg prvenstva Srbije u tenisu za dečake do 16 godina koje je juče završeno u Beogradu. Mladi Subotičanin trijumfovao je u finalu nad talentovanim Hamadom Međedovićem člana teniske akademije nekadašnjeg selektora Bogdana Obradovića sa 2:1 po setovima 6:2, 5:7, 6:2. Ovim trijumfom Juhas je ostvario svoj najveći uspeh na državnim prvenstvima i time sebi obezbedio učešće u reprezentaciji Srbije.\n„Ja sam presrećan uspehom koji sam ostvario. Dugo sam se pripremao za turnir i očekivano je bilo da ga osvojim. Hamad Međedović je sjajno odigrao, iako je dve godine od mene mlađi i zaista svaka mu čast kako igra. Ja sam na kraju prezadovoljan ovim uspehom.“ rekao je Kristijan Juhas, TK Spartak\nNakon osvajanja titule na Letnjem prvenstvu naše zemlje, pred Kristijanom Juhasom je leto proštrkano nastupima u reprezentativnom dresu ali i na turnirima širom Evrope. Prvi naredni nastup je na turniru u Milanu a potom i pojedinačno prvenstvo Evrope. Na tabeli Tennis Europe, Kristijan Juhas je trenutno četvrti teniser starog kontinenta sa 985 osvojenih bodova. Ispred njega su Italijan Museti sa 1000 bodova, Čeh Svrcina sa 1065 bodova i trenutni lider Rus Skatov sa 1120 bodova.


Paraćin - kurs nemačkog jezika A1 - mikro grupa 2021-01-29\nObaveštavamo zainteresovane, da počije sa radom mikro grupa.\nOstalo je jedno slobodno mesto.\nKurs počinje 01.02.2021. Termini su: ponedeljak: 17:30-19 i petak: 18-19:30h.\nPrijavu možete izvršiti na tel: 069/10-50-584, 035/571-366.


Ispovest Zorana, čiji su unuci za dlaku izbegli smrt: Čuo sam jaku eksploziju, puklo je kao bomba | Telegraf - Najnovije vesti\n16. jun 2019 | 00:24\nNakon udesa pomahnitali vozač Dejan V. (42) počeo je da bije sve redom\nVideo | 572 shares\nTagovi: Automobil, dečaci, Dvorište, ograda, Valjevo, Vozač\nPravnik 16.06.2019 12:38\nTreba im ruke onespisobiti do kraja života,da ne mogu više nikome nauditi. Krivi a ispaljuju bes i maltretiraju nedužne ljude. Ti ljudi u čije dvorište su uleteli, trebali suda ih prelaze. Došlo vreme da se imamo u kući palice,jer oružje ne volim.\ndada 16.06.2019 09:22\nTa 4 coveka treba terati na neki kamenolom na rad gde temeratura jaka a ne dati da piju vodu da stave prs na cel da razmisl zasto panzbi drugi se ponasali tako\ndada 16.06.2019 09:19\nTo sam kod nas se ne isplati da se radi ja sam na zapad 45 go tamo se radi i dok studieas da bi imao za skolovanje za vreme odmora nema didem u kafic nego na posp ne placa mama i tata odmor i mora nego oni idu a deca rade da znaju sra je obaveza ljudi to samo mi izdrzavo decu do 40 go nigde to nema u svetu


U kanalu pored puta nađena je polomljena violina, a Silvanina smrt je za sobom ostavila brojne misterije. Na primer to da su u vreme kad je već uveliko trebalo da budu u Beogradu, bili tek na pola puta. Kako izgleda ćerka koja ni dan danas ne može da prežali smrt majke, pogledajte OVDE.\nĆerka Silvane Armenulić, Gordana Armenulić\n- Uvek mi je teško kada moram da pričam o njenoj pogibiji. Prihvatio sam ono što je pisalo u policijskom izveštaju, a posle su mi rekli da je možda i ona bila za volanom. Sve te priče koje se vezuju za njenu smrt smatram kafanskim. Postavio sam na grobu dva bela goluba od mermera. Pamtim je kao osobu koja je bezgranično bila hrabra - rekao je Radmilo Armenulić.\nVeče odluke u "Prvom glasu"-šta kažu drugi takmičari o tri superfinalistkinje


Bombaški proces: Sedma sila i argumenti sile / Bljesak.info | BH Internet magazin\nOd prvih izbora slobodno novinarstvo nije neizostavni dio demokratije, već njena neželjena pojava\nKolumna / Kolumne | 07. 06. 2019. u 10:23 Emir IMAMOVIĆ PIRKE\nNakon što je SDA-ov tender efendija, Huso Ćesir, a prema tumačenju svog stranačkog šefa Bakira Izetnbegovića, napao kameru uz koju, prema specifikaciji proizvoda, ide građansko lice Adi Kebo u ulozi držača, sasvim očekivano su i skoro isto reagirali nekakvi mostarski mesari kojima je ručna bomba uništila šnicle i plećke, glavuše i koljenice. Oni, istina, nisu napali kameru nego mobitel sa dodatnom opremom koju, uz novinarku Dnevnog avaza, čine i njene kolege sa ovoga, te portala Klix.ba.\nNijanse su, dakle, različite, ali je princip isti: novinarka i novinari skupljali su informacije na javnom prostoru, slikajući sa njega oštećenu mesaru familije Husić, čijim se članovima učinilo sasvim prikladnim da pokažu kako i Mostar ima svog Ćesira, pa su izvršili atak na mobitel. Za razliku od Kebe koji se s onim đuturumom - čije firme prolaze tendere kao djeca prvi razred - natezao sam, jedna Mostarka i dva Mostarca su zlostavljani na očigled policijaca zabavljenih traženjem hlada. Na kraju su, kako to uvijek biva, BH novinari izrazili zabrinutost od koje je umilne Husiće zabolilo međunožje i sada nam samo ostaje da čekamo ko će sljedeći napasti mikrofon. Nije red, majku mu, da to sredstvo za novinarski rad ne dobije ono što zaslužuje.\nHuso Ćesir, kojeg se ovom prilikom vrijedi prisjetiti, nije učinio ama baš ništa neobično kada je napao fotografa portala Žurnal, Adija Kebu. Husina, kao i aktuelna Husićka buna protiv snimanja njihovog privatnog vlasništva s javne površine, sa svime što ju je činilo – bunu, ne površinu – uobičajen je način komunikacije ovdašnje političke kaste, bez obzira na stranačku pripadnost, sa medijima i medijskim radnicima u neposrednoj proizvodnji onog sadržaja koji ne služi bildanju stranačkog rejtinga i glancanju likova i djela odabranih da budu kao sposobni, iako su samo podobni.\nSDA, čiji je predsjednik objasnio suštinsku razliku između napada na tehnologiju i slobodu govora, se, što isto treba istaći, može pohvaliti kako je, vrlo vjerovatno, stranka sa najvećim brojem sukoba sa novinarima i medijima u Bosni i Hercegovini. Ništa to, da ne bude zabune, dobroga ne govori o drugim partijama, prije svega HDZ-u, SNSD-u i SDS-u. Jednostavno, na onom području kojeg su Bošnjaci u ratu zvali slobodna teritorija, a danas ga ne zove nikako, nastajali su – i nestajali – ili su, recimo tako, zatečeni najbolji mediji u BiH sa najvećim brojem dobrih novinara. Onih kojima ne treba objašnjavati da je novinarstvo sve što vladajući ne vole čuti, dok je ostalo – PR.\nSDS, SNSD i HDZ slobodne medije sebi nisu dozvoljavale prije, a i danas ulažu nadljudske napore da, kada god i gdje god mogu, suze prostor slobode, odnosno održe balans sa onim kojeg je predanim radom stvorila SDA, koristeći sva raspoloživa sredstva za povratak žurnalizma u goru prošlost.\nOno što je krasilo Savez komunista u najrigidnijim godinama, nove elite su primjenile na svojim dijelovima BiH: zauzete su institucije, pod punu je kontrolu stavljen represivni aparat, zadržana je podobnost u, istina, novoj formi i jedna dogma zamijenjena je sa tri.\nOd onih prvih demokratski izbora, pa do evo ove minute, slobodno i profesionalno novinarstvo za nove vlasti nije neizostavni dio demokratije, već njena neželjena pojava. Smatrajući kako je zahtjev za promjenom sistema podrazumijevao tek puku promjenu dogme, odnosno dogmi, uz zadržavanje svih totalitarnih oblika upravljanja društvom, nova elita gotovo tri decenije vodi rat sa onim medijima i novinarima koji nisu razumjeli da se od njih traži stari način ponašanja sa novom ideološkom matricom. Tako su do podne stvarani, financijski pomagani, protežirani i paženi oni mediji u kojima su zapošljavani društveno-politički radnici spremni da po mišljenje idu na nove adrese, a od podne uništavani oni u kojima je zanat imao prednost pred služenjem. U tom ratu protiv hladnog bilježenja svetih činjenica i prava na njihovo slobodno komentiranje, nisu birana sredstva: premlaćivanja, bombaški napadi, slanje naoružanih kabadahija u redakcije, montirani sudski procesi, uticaj na velike oglašivače...dio su bogatog repertoara kojim se jugoslavensko jednoumlje pokušavalo i pokušava zamijeniti troetničkim maloumljem.\nAmerički milijarder Warren Buffett je jednom rekao kako klasna borba nikada nije završila – u što su siromašni uvjereni – i da neće završiti nikada, samo što u njoj vode ljudi poput njega. Prevedeno na službene jezike u BiH i stavljeno u kontekst ove priče, to znači da borba između cenzora i zagovornika slobode nikada nije i neće biti završena, samo što prvi imaju nezanemarivu prednost. Javni servis je irelevantan, Dani i Slobodna Bosna više ne postoje, Oslobođenje je dio korporacije i kao takvo ništa važnije od kvasca, većina komercijalnih medija je ili u službi odeređene politike ili velikih oglašivača, a najčešće oboje, pa ovo malo kvalitetnih redakcija što je preostalo em bode oči, em privlači silu kao društveno prihvatljiv oblik komunikacije sa onima koji nisu pristali na vazalski odnos prema vlasti.\nMesarsko pokazivanje sile nije, dakle, nikakav incident, već je incidentan svaki pokušaj da se novinarstvom ne bavi kao uslužnom djelatnosti što, da se ne lažemo, predano obavlja dobar dio medijske scene. One scene koja je toliko oslabljena da njene zdrave dijelove više ne pokušavaju odstraniti državni mafijaši, režimsko pravosuđe i vlasnici budžeta za reklame, već eto penzionisane patriote i privrednici iz Sarajeva, odnosno mesari iz Mostara i, naravno, Milorad Dodik kao najveći Baja.\nKolumna Emir Imamović Pirke novinari\nDimna zavjesa: Škola prije života\nIgra brojki: Bit će zemlje za starce


Čajnički talenti na kampu Jahorina 2018 | 058.ba\n14. januara 2018.\t058.ba\nČAJNIČE – Odlične igre, sjajne partije, često nevjerovatan poenterski učinak, kao i urođeni talenat, uvijek budu primjećeni i nagrađeni. Nagrada za rad, trud, volju i želju.\nTako su dvojica čajničkih dječaka, Aleksa Stanišić i Vuk Šubara, članova KK „Vrelo“ dobili poziv da učestvuju na kampu „Jahorina 2018“ u organizaciji KK „Igokea“. Sjajni dječaci stasali pod vodstvom trenera Pečenice i Cigala, već duže vremena blistaju u pionirskim mečevima čajničkog kluba. Kamp je trajao od 10.1. do 14.1. Nažalost Šubara se povrijedio na treningu, pred put. Kao njegova zamjena na kamp je otišao Darko Kovačević. Učesnici kampa bili su smješteni u hotelu „Rajska dolina“. Treninge su održavali u Palama pod nadzorom trenera Žarka Milakovića i Darka Trkulje.\nAleksa Stanišić je ocjenjen kao jedan od najboljih učesnika turnira, i neko ko bi po završetku osnovne škole mogao da se priključi kadetima KK „Igokea“.\nMali Aleksa je oduševljen ovim iskustvom:\n„Bilo je super, od smještaja do hrane i treninga. Utisci su zaista odlični. Stekao sam mnogo prijatelja, i najbitnije naučio sam dosta novoga. Nadam se da sam zadovoljio ljude koji su me pozvali na ovaj kamp. Trudio sam se da pokažem šta znam, ali i da naučim što više mogu. Bila je velika čast predstavljati moje Čajniče i moj klub, kao i moje trenere Duška Pečenicu, i Dalibora Cigala, koji su me naučili puno toga o košarci, ali i životu.“


Prva Srpska Televizija :: Zanimljivosti :: Ovih PET misterija čovečanstva i dalje INTRIGIRAJU\n09. 11. 2018. 16:00 >> 15:43


Saksofonista Maceo Paker otvara Nišville 2019 - Shtek House\nMaceo Parker , rođen je Kinstonu u Severnoj Karolini. Majka je pevala u crkvenom horu, otac svirao klavir i bubnjeve, a stariji brat Melvin je bio perspektivni bubnjar. Sam James Brown je u svojoj autobiografiji rekao da je prvobitno u svoj band hteo da dovede samo Melvina, pa je „u vezanoj transakciji“ pristao da angažuje i tada devetnaestogodišnjeg Macea! Šest godina kasnije braća Parker i još nekoliko članova Brownovog benda napuštaju sastav i formiraju Maceo & All the King’s Men koja je nastupala u naredne dve godine, a Maceo se 1973. godine ponovo pridružuje Brownu. Godine 1975. Maceo Parker sa još nekoliko članova (uključujući i trombonistu Freda Wesleya) ponovo napušta Browna i pridružuje se drugoj legendaranoj funk – soul grupi „Parliament Funkadelic“ Georga Clintona. Parker se ponovo vraća Jamesu Brownu od 1984. do 1988. godine, a od devedesetih počinje izuzetno uspešnu solo karijeru. Već prvi album iz tog perioda „Roots Revisited“ proveo je 10 nedelja na vrhu Billboard Contemporary Jazz Charts.\nJoš tada je njegov bend nazvan „najveći mali funk orkestar na svetu“ ili „million-dollar support band“. Veliki uspeh postigao je i njegov prvi album uživo „Life on Planet Groove“ iz 1992. godine, na kojem je prvi put sarađivao sa holandskom saksofonistkinjom Candy Dulfer“. Sledeće godine Maceo je gostovao na albumu grupe De La Soul, a od kraja devedesetih je snimao i nastupao na koncertima sa Princom i njegovom pratećom grupom „New Power Generation“. Između ostalog, sa Princom je 2007. godine nastupao na serijalu od 21 koncerta u londonskoj O2 areni, a pet godina kasnije pratio je serijal (sa takođe dvadestejednim koncertom) u Los Andjeleskom Forumu.Na listi poznatih umetnika sa kojima je sarađivao su i Ray Charles, Keith Richards, grupama Jane’s Addiction, Red Hot Chili Peppers, Dave Matthews Band… Parkerov album „Rootsa & Grooves“ sa nemačkoim WDR big bendom – posveta velikom Ray Charlesu osvojio je nagradu „Jammie“ kao najbolji džez album 2009. godine, a tri godine kasnije sa istim big bendom je snimo album „Soul Classics“.\nPrevious articleVan Gogh predstavlja drugi singl ‘Više te ne volim ko pre’ kojim najavljuje novi album\nNext articlePrvi festival drame i pozorišta balkanskog kulturnog prostora- „Teatar na raskršću“


Gazeta, 05.10.2008.ZAJEDNO PROTIV RAKA DOJKE\nNA TRGU JUCE ORGANIZOVANA AKCIJA "DIZANJE SVESTI" ZA BORBU PROTIV RAKA POVODOM obele�avanja Svetskog dana borbe protiv raka dojke, ju�e je na Trgu Republike organizovana "Avon" akcija "Dizanje svesti". Program su tradicionalno vodili Gorica Ne�ovi� i Dragan Ili� saTVB92. Cilj je da se podigne svest o opasnostima ove bolesti. Velilki broj prisutnih, posebno �ena, imao je priliku da �uje mnogo korisnih stvari na ovu temu i to od brojnih poznatih li�nostf. Me�u njima je bio i gradona�elnik Dragan �ilas kao i Kristina Kova�, Srna Lango, Jelena Ble�i�, Verica Rako�evi�. Tako�e su se obratili i Nenad Borojevi�, direktor Instituta za onkologiju i radiologiju Srbije, i profesor dr Tomica Milosavljevi�, ministar zdravlja Srbije. Svi u�esnici doga�aja formirali su veliku ru�i�astu vrpcu i u isto vreme pustili balone �to predstavlja simbol zajedni�ke borbe protiv raka dojke. Na taj na�in oni su u�inili Beograd jednim od vi�e od 50 gradova u svetu izj kog je poslata poruka da je rak dojke pobediv, ako se otkrije na vreme.\nTV B92, Vesti u 18.30, 4. 10. 2008. Rak dojke Spiker - U Beogradu su danas odr�ana dva velika skupa povodom Svetskog dana borbe protiv raka dojke. Na beogradskom Trgu Republike organizovana je zajedni�ka akcija Avona i B92. Specijalnim izdanjem televizijske emisije "Dizanje svesti", B92 je zajedno sa svim u�esnicima programa nastojao da prenese poruku �enama u Srbiji da je rak dojke izle�iva bolest i ukazao na neophodnost redovnih pregleda. Beograd se organizacijom ove manifestacije na�ao me�u 50 svetskih gradova u kojim se iste akcije tokom dana sprovode. Reporter - Pu�tanjem 1000 ru�i�astih balona i formiranjem ru�i�aste vrpce, kao simbola svih �ena koje su pobedile rak dojke, danas je na Trgu Republike zavr�ena zajedni�ka manifestacija Avona i ku�e B92. Sagovornik 1 - Ja sam tri puta pobedila kancer i slede�i put ako se desi ponovo �u ga pobediti. Ukoliko se desi bilo kojoj �eni da napipa neki �vori� ili ne�to neka odmah da ide kod lekara, da ih ne blokira strah. Reporter - U okviru manifestacije bilo je organizovano i stru�no savetovali�te. Lekari iz Novog Sada, kao i lekari Instituta za onkologiju i radiologiju Srbije davali su savete svim zainteresovanim �enama. Nenad Borojevi�, (direktor Instituta za onkologiju i radiologiju Srbije) - Mi smo ovde da u razgovoru sa njima skrenemo pa�nju na neke stvari o kojima mo�da ne vode dovoljno ra�una i da procenimo na osnovu podataka koji su dobijani od svake �ene ponaosob koliko je ona u nekoj od rizi�nih grupa. Reporter - Ispred savetovali�ta �ekalo je vi�e stotina �ena, a za prvih 300 zakazan je i preventivni pregled u oktobarskim terminima. Poruku �enama Srbije poslao je i predsednik republike Boris Tadi� koji je podr�ao akciju ku�e B92 i Avona. Manifestaciji se pridru�io i gradona�elnik Dragan �ilas. Dragan �ilas, (gradona�elnik Beograda) - I umesto sada da ja tu �aljem neke apele kao :�Oti�ite drage Beogra�anke da se pregledate, to je samo 10 minuta�, ja �u da ka�em da svako kada mu bude te�ko da ode da se pregleda, samo nek zamisli da ima decu i kada ta deca kada ostanu bez svojih mama, kako je njihov grozan �ivot. Reporter - Uz mnoge poznate li�nosti manifestaciji se priklju�ila i Princeza Katarina Kara�or�evi�. Ova akcija kao i nabavka prvog pokretnog digitalnog mamografa u Srbiji zna�ajni su i kao najava dr�avnog programa Srbija protiv raka. Slobodan Milosavljevi�, (ministar zdravlja) - Ne�e nikad biti dovoljno ovakvih akcija i svakako da kad mobilni mamograf bude spreman da krene po zemlji to �e biti i veliki izazov i za nas u sistemu. Mi moramo da se organizujemo, mi sad ve� to �inimo zajedno sa Fondom zdravstvenog osiguranja, sa Institutom za onkologiju. Da u�inimo sve da ga iskoristimo na najbolji mogu�i na�in. Ne samo da ode u najmanja mesta i da snimi i to je neobi�no va�no, nego da to bude tako�e jedan zamajac za nove projekte. Reporter - Organizaciju rada digitalnog mamografa kada stigne u Srbiju podr�a�e i Republi�ki zavod za zdravstveno osiguranje. Svetlana Vukajlovi�, (direktor RZZO) - Republi�ki zavod �e naravno finansirati rad potrebnog kadra i uop�te odr�avanje ovog aparata ali isto tako plan je za slede�u godinu da se izdvoji dve milijarde dinara za sprovo�enje skrininga za karcinom dojke i karcinom materice �irom cele Srbije. Reporter - Ku�a B92 od maja meseca pokrenula je svoju humanitarnu akciju prikupljanja sredstava za kupovinu prvog pokretnog digitalnog mamografa u Srbiji. Ku�a B92 bila je i prvi donator, a akciju je podr�alo preko 80 kompanija u zemlji. Veran Mati�, (predsednik UO Ku�e B92) - Novac za kupovinu prvog digitalnog pokretnog mamografa skoro da je prikupljen i ja se nadam da �emo u sredu imati tu zavr�nu sumu i da �e slu�iti ne samo da se kupi veliki kamion sa digitalnim mamografom koji �e patrolirati Srbijom, ve� �emo mislim imati dovoljno sredstava da pomognemo edukaciju kadra koji �e raditi na tom mamografu jer �e to svakako biti jedan naporan posao, to je nova tehnologija na ovim na�im prostorima. Reporter - U Srbiji svake godine od raka dojke umre oko 1500 �ena. Vi�e od dve tre�ine njih lekaru se javljaju kada je bolest ve� uznapredovala. Rano otkrivanje raka dojke je presudno jer otkrivena u po�etnoj fazi bolest je potpuno izle�iva.\nVeb sajt B92, 04.10.2008.\n"Dizanje svesti" na Trgu Republike 4. oktobar 2008. |\nNa Trgu Republike u Beogradu odr�ana je zajedni�ka akcija "Avona" i B92 u borbi protiv raka dojke, koju je pratila specijalna TV emisija "Dizanje svesti". Akcija za borbu protiv raka dojke Akcija za borbu protiv raka dojke Gosti su bili, izme�u ostalih, ministar zdravstva Tomica Milosavljevi�, gradona�elnik Beograda Dragan �ilas, direktor Instituta za onkologiju i radologiju Nenad Bororjevi�, modna dizajnerka Verica Rako�evi�, kantautorka Kristina Kova�, slikarka Jelena Ble�i�, kao i �ene koje su pobedile rak dojke. Pu�tanjem 1000 ru�i�astih balona i formiranjem ru�i�aste vrpce, kao simbola svih �ena koje su pobedile rak dojke, danas je na trgu Republike zavr�ena zajedni�ka manifestacija Avona i ku�e B92. U okviru manifestacije bilo je organizovano i stru�no savetovali�te. Lekari iz Novog Sada, kao i lekari Instituta za onkologiju i radiologiju Srbije davali su savete svim zainteresovanim �enama. Ispred savetovali�ta �ekalo je vi�e stotina �ena, a za prvih 300 zakazan je i preventivni pregled u oktobarskim terminima. Zajedni�ka akcija "Avona" i B92 na beogradskom Trgu Republike organizovana je u okviru 4. oktobra - Svetskog dana borbe protiv raka dojke. Specijalnim izdanjem televizijske emisije "Dizanje svesti", B92 je zajedno sa svim u�esnicima programa nastojao da prenese poruku �enama u Srbiji da je rak dojke izle�iva bolest i ukazao na neophodnost redovnih pregleda. Beograd se organizacijom ove manifestacije na�ao me�u 50 svetskih gradova u kojima se iste akcija danas sprovode. Poruku svim �enama Srbije poslao je i predsednik republike Boris Tadi�, koji se priklju�io akciji B92 i �Avona� i naveo da dr�ava mora da stvori maksimalno povoljne uslove kako bi se smanjila smrtnost usled ove bolesti. (FoNet) (FoNet) Potvrdu da �e se i Ministarstvo zdravlja Vlade Srbije aktivno uklju�iti u borbu protiv raka dojke dao je i ministar zdravlja Tomica Milosavljevi�. Gradona�elnik Beograda Dragan �ilas rekao je da �e sve zdravstvene ustanove u Beogradu dobiti podr�ku grada, ali je ukazao i da �ene moraju da stvore svest o tome koliko je preventiva u ovoj bolesti va�na. U�e��e u akciji �Avona� i B92 uzela je i princeza Katarina Kara�or�evi�, koja je apleovala na sve �ene da na vreme od kod svog lekara. Podsetimo, B92 pokrenuo je akciju za kupovinu prvog digitalnog mamografa u Srbiji. Statistika u Srbiji govori da svaka 12. �ena u Srbiji oboli od raka dojke, a svake godine 1.500 umre od raka dojke. Otkriven na vreme, rak dojke je izle�iv u preko 90 odsto slu�ajeva. To dovoljno govori koliko je preventiva va�na. webmaster@dvor.rs Copyright � 1998 NJ.K.V. Prestolonaslednik Aleksandar Sva prava zadr�ana


Vijest dana - datum: 2021-03-31 U IZVJEŠTAJU STEJT DEPARTMENTA KRITKOVANA VLADA DUŠKA MARKOVIĆA\nBlinken sinoć predstavio izvještaj o ljudskim pravima Proizvoljno hapsili sveštenike, ćutali na korupciju funkcionera Tokom prošle godine bilo je brojnih izvještaja o korupciji u Vladi, i zvaničnici su često bili odgovorni za koruptivne radnje a da za to nijesu kažnjeni, navodi se u Izvještaju o stanju ljudskih prava i sloboda Stejt departmenta koji se odnosi na Crnu Goru Među značajne probleme kada je riječ o ljudskim pravima u Crnoj Gori spadaju navodi o mučenju od strane državnih vlasti, proizvoljna hapšenja i pritvaranja, ozbiljni problemi sa pravosuđem, proizvoljno ili nezakonito uplitanje u privatnost\nU Crnoj Gori tokom prošle godine korupcija je ostala problem u zemlji, a Vlada nije efikasno sprovodila zakon koji predviđa krivične kazne za zvaničnike odgovorne za korupciju, upozorili su sinoć iz američkog Stejt departmenta. Američki državni sekretar Entoni Blinken je kasno sinoć po našem vremenu objavio godišnji Izvještaj o stanju ljudskih prava i sloboda, koji sadrži i detaljan osvrt na Crnu Goru. Do početka decembra prošle godine na čelu crnogorske vlade bio je Duško Marković.\nPrema predstavljenom izvještaju, parlamentarni izbori 30. avgusta bili su konkurentni i održani su u polarizovanoj atmosferi zbog pitanja religije i nacionalnog identiteta. Američke diplomate pominju i ocjene posmatračke misije OEBS-a da su izbori bili generalno transparentni i efikasni, ali je naglašeno da je vladajuća stranka stekla nedopustivu prednost zloupotrebom položaja i državnih resursa i dominatnim medijskim izvještajima, što je podrilo kvalitet informacija koje su bile dostupne biračima.\n– Među značajnim problemima kada je riječ o ljudskim pravima u Crnoj Gori spadaju navodi o mučenju od strane državnih vlasti, proizvoljna hapšenja i pritvaranja, ozbiljni problem sa pravosuđem, proizvoljno ili nezakonito uplitanje u privatnost, ozbiljna ograničenja slobode izražavanje, značajno miješanje u slobodu mirnog okupljanja i udruživanja, ozbiljna djela korupcije, krivična djela nasilja ili prijetnje nasiljem protiv osoba sa invaliditetima, pripadnika nacionalnih, rasnih i etničkih manjina i krivična djela koja obuhvataju nasilje ili prijetnje nasiljem protiv pripadnika LGBT zajednice – navedeno je, između ostalog, u izvještaju.\nUpozoreno je da je nekažnjivost i dalje problem, a da vlada nije mnogo uradila na tome da identifikuje, istraži, krivično goni ili kazni zvaničnike odgovorne za kršenje ljudskih prava.\nTakođe se navodi da u Crnoj Gori nije bilo izvještaja da su vlada ili njeni agenti počinili proizvoljna ili nezakonita ubistva, niti da je bilo prijavljenih nestanaka za koje su odgovorne vlasti. Međutim, piše da je bilo izvještaja u kojima se tvrdi da je policija mučila osumnjičene i da je u zatvorima i pritvornim centrima širom zemlje bilo prebijanja, iako su te mjere zabranjene Ustavom i zakonima. Posebno je pomenut slučaj Jovana Grujičića iz Podgorice, za koga se tvrdi da je bio mučen u policiji.\n– Vlada je krivično gonila pojedine policajce i zatvorske čuvare koji su optuženi da su prekoračili ovlašćenja, ali je bilo odlaganja u sudskim postupcima. Nevladine organizacije prijavile su da je nekoliko policajaca, za koje je utvrđeno da su odgovorni za kršenje pravila službe, uključujući prekomjernu upotrebu sile, ostalo na dužnosti – piše u američkom izvještaju.\nTakođe, potencirano je da ima izvještaja o lošim uslovima u zatvorima i pritvornim centrima. U izvještaju se, između ostalog, navodi i da je tokom protesta u junu prošle godine u Budvi policija povremeno upotrebljavala prekomjernu silu kada je privodila demonstrante, da je tadašnja opozicija osudila policijsku brutalnost i podvukla da se zemlja kreće od autokratije do nasilne diktature. U izvještaju se ukazuje na ocjene nevladine organizacije MANS da su događaji u Budvi i drugim gradovima predstavljali flagrantno, brutalno policijsko nasilje protiv građana.\nStejt department napominje i da su nevladine organizacije i kancelarija Ombudsmana navele da su vlasti bile uključene u širok spektar proizvoljnih hapšenja tokom sprovođenja mjera Ministarstva zdravlja za sprečavanje širenja virusa korona. Posebno je pomenut primjer privođenja vladike Joanikija i još osam sveštenika Srpske pravoslavne crkve 12. maja 2020. zbog uloge u organizovanju litije u Nikšiću, uprkos vladinoj zabrani javnih okupljanja.\nS druge strane, napominje Stejt department, nedugo poslije toga, policija nije preduzela akciju da pritvori ili uhapsi učesnike velike proslave Dana nezavisnosti 21. maja, uprkos obilju video i fotografskih dokaza da građani nijesu poštovali odluku Nacionalnog koordinacionog tijela (NKT) da se zabrane javna okupljanja.\nU dijelu izvještaja koji se odnosi na slobodu izražavanja i medija, Stejt dipartment ocjenjuje da su te slobode garantovane Ustavom, a da je vlada generalno poštovala ta prava.\n– Međutim, neriješeni napadi na novinare, političko miješanje u javni servis, kampanje blaćenja koje su sprovodili provladini tabloidi, i nepravedni tretman i ekonomski pritisak ministarstava i agencija protiv nezavisnih i proopozicionih medija i dalje su značajan problem – ukazano je u izvještaju.\nU dokumentu Stejt department piše i da je korupcija i dalje bila problem u zemlji, a da vlada nije efikasno sprovodila zakon koji predviđa krivične kazne za zvaničnike odgovorne za korupciju. Naglašava se da je tokom 2020. godine bilo brojnih izvještaja o korupciji u vladi, i da su zvaničnici često bili odgovorni za koruptivne radnje, ali da za to nijesu bili kažnjeni.\n– Javnost je ukazivala na korupciju u praksi zapošljavanja zasnovanoj na ličnim odnosima ili političkim vezama, smatrajući je endemskom u vladi i na drugim mjestima u javnom sektoru na lokalnom i državnom nivou. Naročito u oblastima zdravstvene zaštite, visokog obrazovanja, pravosuđa, carine, djelovanja političkih stranaka, policije, oružanih snaga, urbanog planiranja, građevinske industrije i zapošljavanja. Korupcija i nisko povjerenje u vladine institucije bila su glavna pitanja na parlamentarnim izborima 30. avgusta prošle godine – istaknuto je u izvještaju.\nIzvještaj o ljudskim pravima američki Stejt department objavljuje poslednjih 45 godina. Taj dokument obuhvata procjenu stanja međunarodno priznatih pojedinačnih, građanskih, političkih i radničkih prava, utvrđenih u Univerzalnoj deklaraciji o ljudskim pravima i drugim međunarodnim sporazumima.\nPotrebne reforme u sudstvu\nOsvrćući se na stanje u pravosuđu, Stejt department navodi da je crnogorska vlada prošle godine izrazila podršku sudskoj nezavisnosti i nepristrasnosti, ali da su pojedine nevladine i međunarodne organizacije i pravni eksperti ustvrdili da su politički pritisak, korupcija i nepotizam uticali na tužioce i sudije. Ocjenjuje se da je proces imenovanja sudija i tužilaca i dalje u jednoj mjeri ispolitizovan, iako je Ustavom i zakonima predviđeno da Tužilački savjet bira tužioce, a Sudski sudije.\nU izvještaju Stejt departmenta se navodi i da ima kredibilnih tvrdnji da je crnogorska vlast pokušala da zloupotrijebi sredstva međunarodnih agencija za sprovođenje zakona u politički motivisane svrhe kao odmazdu protiv određenih pojedinaca koji su van zemlje. Podsjeća se da je Komisija Interpola za kontrolu međunarodnih naloga za hapšenje usvojila žalbu koju je podnio biznismen u bjekstvu Duško Knežević i povukla nalog za njegovo hapšenje izdat u januaru 2019. godine. Piše i da je specijalni tužilac optužio Kneževića za nekoliko krivičnih djela, među kojima su organizovanje kriminalne grupe, pranje novca i utaju poreza, a da je biznismen koji je pobjegao u London optužio crnogorskog predsjednika Mila Đukanovića za korupciju, tvrdeći da je nalog za njegovo hapšenje izdat pod pritiskom bliskih Đukanovićevih saradnika i njegove familije, koje je optužio da pokušavaju da preuzmu kontrolu nad njegovom kompanijom i imovinom.\nBlage kazene za porodično nasilje\nU izvještaju Stejt dipartmenta navodi se i da se nasilje u porodici uglavnom kažnjava novčanom ili jednogodišnjom zatvorskom kaznom.\n– Prema izvještajima nevladinih organizacija, osobe koje su preživjele porodično nasilje nastavile su da imaju poteškoće u procesuiranju njihovih slučajeva u pravosudnom sistemu, promovišući atmosferu nekažnjavanja nasilnika. Ovaj problem je dodatno bio komplikovan ograničenjima koja se postavljaju u odnosu na tužioce i sudove zbog epidemije virusa korona. U nekim slučajevima policija je brzo odbacila navode o porodičnom nasilju, posebno za mlade parove, napominjući da će problemi biti riješeni vremenom. Čak i kada se njihovim slučajevima sudilo na sudu i kada su dobili presudu u svoju korist, žrtve su uočavale da su kazne izrečene počiniocima bile blage i da su u njima dominirale uslovne i novčane kazne. Dugotrajna suđenja, ekonomska zavisnost, društvene norme i nedostatak alternativnog smještaja često su primoravali žrtve i počinioce da nastave da žive zajedno – piše u izvještaju.


Balkanska ruta: Žila kucavica organizovanog kriminala - CdM\nDomaći i strani mediji često koriste pojam „Balkanska krijumčarska ruta“, koji je posebno aktuelan posljednjih godina kako su intenzivirana dva globalna problema – terorizam i migracije.\nIzvještaji Odjeljenja za narkotike Ujedinjenih nacija (UNODC), kao i Interpola i Europola, te američkih i drugih međunarodnih organizacija i dalje jasno ukazuju da je balkanska krijumčarska ruta jedna od najfrekventnijih i najeksploatisanijih krijumčarskih ruta u svijetu. Takođe, policijske agencije država preko kojih se krijumčare razne zabranjene ili visokooporezovane robe, vrlo često izvještavaju o akcijama presijecanja krijumčarenja nelegalnih roba, a u posljednje vrijeme je zastupljeno i krijumčarenje ljudi (uglavnom migranata).\nRoba koja se najčešće krijumčari su žestoka pića, cigarete, tekstil… Ipak, najunosnija zarada je na drogama, oružju, trgovini ljudima i organima te trgovini umjetninama.\nMarija Đorić, stručnjak za sigurnost i gostujuća profesorica na Fakultetu političkih nauka u Beogradu, te vanredna profesorica na Fakultetu za medije i komunikacije i naučna saradnica na Institutu za političke studije u Beogradu, smatra da EU treba finalizirati sigurnosne sporazume sa zemljama zapadnog Balkana, koji uključuju i tehničku podršku, kako bi se situacija na terenu bolje koordinirala, jer nam je to svima u zajedničkom interesu. Na taj način, dodaje, bila bi stavljena pod kontrolu i zapadnobalkanska krijumčarska ruta, što je realno izvodljivo obzirom da se danas u svijetu kao zaštitna mjera koriste napredna informaciono-vizuelna tehnološka sredstva za praćenje terena.\nManjak saradnje pogoduje kriminalcima\nSigurnosni stručnjaci su jedinstveni u stavu da je balkanska krijumčarska ruta funkcionisala i opstala bez obzira na istorijska dešavanja na ovim prostorima, što govori da kriminalci ne poznaju granice i da će ova krijumčarska ruta postojati i dalje. Ovisno o aktuelnim globalnim dešavanjima, moguće da se mijenja intenzitet, vrste roba ili načini krijumčarenja, ali teško da može doći do promjene rute u geografskom smislu.\nRasparčan sigurnosni sistem u Bosni i Hercegovini, nedovoljna saradnja među državama zapadnog Balkana u smislu razmjene informacija i koordinacije u policijskim akcijama, zapravo najviše pogoduju kriminalnim strukturama koje unaprjeđuju svoju saradnju i nastavljaju sa krijumčarskim aktivnostima, smatra penzionisani kriminalistički inspektor MUP-a Bosne i Hercegovine, Mladen Blagovčanin.\n„U bivšem sistemu, mi iz republičkog SUP-a smo imali odličnu saradnju sa tadašnjim saveznim SUP-om i to bez postojanja današnjih savremenih informacionih sistema. Pravovremeno smo dobijali informacije ili slali naša saznanja u cilju praćenja krijumčarskih aktivnosti i presijecanju istih“, navodi iskusni policijski inspektor.\nPoredeći to sa današnjim djelovanjem policijskih struktura, Blagovčanin napominje da su i prije 30 godina krijumčari koristili balkansku krijumčarsku rutu, za sve vrste krijumčarskih roba, uključujući i trgovinu ljudima, ali bez ovolikog pritiska migranata, koji su trenutno važna „meta“ krijumčara.\nSigurnosne agencije država Evropske unije su svjesni da zapadnobalkanskom krijumčarskom rutom u njihove države dolazi većina droge i ilegalnog oružja, što predstavlja sigurnosnu prijetnju. Europol u svojim aktivnostima borbe protiv organizovanog kriminala akcenat stavlja na sprječavanje krijumčarenja zapadnobalkanskom rutom, ali u posljednje vrijeme je težište na mjerama protiv krijumčarenja migranata, što donekle ostavlja prostora za nastavak krijumčarenja narkotika i oružja.\nOd svakog migranta 700 eura\nU cilju podrške članicama EU koje su najviše pogođene migracijskim tokovima na ruti Zapadnog Balkana, kao i različitim prekograničnim kriminalnim aktivnostima, FRONTEX, Agencija za evropsku graničnu i obalnu stražu, raspoređuje specijalizovane službenike i vozila za nadzor granice i drugu opremu u Mađarskoj i Hrvatskoj. Razmješteni policajci pomažu nacionalnim vlastima u otkrivanju krivotvorenih dokumenata, ukradenih automobila, ilegalnih droga i oružja.\nKrijumčarenje kokaina iz Kolumbije\nNajzastupljenija droga koja se krijumčari je marihuana, koja se uzgaja i na prostoru Balkana, ali osim nje krijumčari se i opijum porijeklom iz Afganistana. Zabrinjava činjenica da su zapadnobalkanski krijumčarski lanci uključeni i u krijumčarenje kokaina koji dolazi iz Kolumbije, što ranije nije bio slučaj.\nZbog već uhodanih puteva, kontakata, uz prilagođavanje novonastalim okolnostima, krijumčarske grupe na Zapadnom Balkanu vrlo lako prihvataju krijumčarenje novih ilegalnih roba koje donose najveću zaradu. U tim kriminalnim aktivnostima nerijetko dio mreže postaju korumpirani policajci i graničari, te je zabilježen veći broj hapšenja policajaca u državama zapadnog Balkana zbog povezanosti sa narko-dilerima.\n„Činjenica je da zapadnobalkanska ruta nije zatvorena jer je, budimo realni, ona jedina preostala migrantima. Migranti za sada ne predstavljaju bezbednosnu pretnju u Srbiji jer su dobro prihvaćeni i uglavnom na Srbiju gledaju kao na tranzitnu zonu, želeći da se prije svega domognu neke od zemalja EU-a“, navodi Đorić.\nUkazuje i kako je, „kao sigurnosni problem, kod nas zabeleženo krijumčarenje migranata i trgovina ljudima“, navodeći kako je nedavno „uhapšena jedna grupa kriminalaca koji su krijumčarili migrante iz Srbije u Mađarsku i od svakog migranta uzimali po 700 eura za krijumčarenje“.\n„Zemlje u regionu bi trebalo da sarađuju, kada je riječ o migrantima jer im je to u zajedničkom interesu – sve drugo bi moglo da izazove destabilizaciju. Za sve nas na zapadnom Balkanu bi bilo veoma nepovoljno ako bismo preuzeli ulogu ‘sabirnog centra’ ili neke čekaonice u koju bi se slivali svi oni migranti koje EU ne želi da prihvati“, kaže Đorić.\nIzvještaji Europola, kao i nacionalnih sigurnosnih agencija pojedinih država članica EU, ukazuju na povezanost terorističkih aktivnosti sa zapadnim Balkanom, odnosno krijumčarskom rutom koja prolazi preko tog prostora. Ta povezanost se ogleda u činjenicama da je oružje koje je korišteno u pojedinim terorističkim napadima u državama EU sa područja zapadnog Balkana i da je prokrijumčareno zapadnobalkanskom rutom. Takođe je bilo primjera da su lica koja su zajedno sa migrantima prošla zapadnobalkanskom rutom prema državama EU bili pripadnici terorističkih organizacija.\nBiH nije samo država tranzita drogom\nPenzionisani policijski inspektor Blagovčanin upozorava kako je zapravo najopasniji scenario upravo nastavak funkcionisanja zapadnobalkanske krijumčarske rute koja je spona za organizovani kriminal sa terorističkim aktivnostima.\nEvidentno je i da svakodnevno granična policija BiH, kao i granične službe u državama zapadnog Balkana, pronalaze i zapljenjuju sve veće količine droge, koja sve više ostaje na ulicama Bosne i Hercegovine.\nIstraživanje koje je 2018. godine realizovao Centar za društvena istraživanja “Global Analitika” iz Sarajeva, pokazala su da je Bosna i Hercegovina prestala biti samo država tranzita droga, jer u posljednjih pet godina se promijenio procenat količine droge koja ostaje na tržištu BiH. Tako je 2012. godine taj procenat iznosio oko 10 posto, dok je 2018. godine procenat droge koja ostaje na tlu Bosne i Hercegovine iznosio oko 30 posto.\n“Zapadnobalkanska krijumčarska ruta će vjerovatno postojati još dugo godina, jer kako pokazuju primjeri neslaganja političara u državama zapadnog Balkana u onim puno jednostavnijim pitanjima od sigurnosti granica, daleko smo od postizanja nekog snažnog sporazuma koji bi dosljednom primjenom osigurao kontrolu nad ovom rutom“, zaključuje Blagovčanin.\nTagsBalkan droga krijumčarenje ljudi mafija migranti\nKabinet Zaeva demantovao navode o ostavci


Opština Ub osvojila nagradu u kompetentnosti reagovanja na prirodne katastrofe | Energetski portal Srbije\nOpština Ub osvojila nagradu u kompetentnosti reagovanja na prirodne katastrofe\n22.11. 2017 Vesti | Srbija | Zaštita životne sredine\nOpština Ub osvojila nagradu na konkursu za lokalne samouprave u aktivnostima pripreme za prirodne katastrofe.\nOpština Ub se takmičila u kategoriji kompetentnost/funkcionalnost izrađene Procene ugroženosti, jednog od bitnijih dokumenata koji treba da ima svaka lokalna samouprava.\nU cilju što efikasnijeg i efektivnijeg sprovođenja mera i aktivnosti Caritas Srbije je opštini Ub kao nagradu donirao dron. Osmatranje rizičnih zona, kao i praćenje vanredne situacije iz vazduha u velikoj meri olakšava realizaciju svih aktivnosti neophodnih za zaštitu ljudi, životinja, materijalnih i kulturnih dobara.\nDa podsetimo u saradnji sa UNDP, Kancelarijom za javna ulaganja Vlade Republike Srbije, Stalnom konferencijom gradova i opština, Crvenim krstom Republike Srbije, Caritas Srbije je sproveo konkurs za lokalne samouprave o postignutim rezultatima u aktivnostima pripreme za moguće prirodne katastrofe. Na konkursu je učestvovalo 13 lokalnih samouprava, koje su prezentovale svoje rezultate iz oblasti smanjivanja rizika.\nSvečanom uručenju ove nagrade prisustvovali su predsednik opštine Ub Darko Glišić, direktor Caritasa Srbije Velečasni Ivica Damjanović, Saša Spasić, član opštinskog veća Uba, kao i drugi predstavnici opštine i medija.\nCrveni krst Republike Srbije