Naslovnica Krajina Banja Luka Mladen Ivanić: Izazovi za RS su prošli, čekaju nas problemi između Bošnjaka...\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Mladen Ivanić kazao je u intervjuu za Klix.ba da su u BiH prošli ključni izazovi kada je riječ o Republici Srpskoj i da dolazi vrijeme kada će biti mnogo problema na relaciji SDA-HDZ. Ivanić je komentarisao i mogućnost izbijanja protesta u BiH, politička prepucavanje u RS-u, ali i odnose unutar vladajuće koalicije na državnom nivou i u Predsjedništvu BiH.\nNedavno ste upozorili da politički predstavnici iz RS-a ne trebaju da se miješaju u sukobe političkih predstavnika Bošnjaka i Hrvata kada je riječ o izmjenama Izbornog zakona BiH. Naslućujete li novu političku krizu u BiH?\nJa nisam nikoga upozoravao. Samo sam komentirao političku situaciju u BiH u proteklih godinu dana i u tom smislu rekao da je došlo vrijeme da su ključni izazovi, kada je riječ o Republici Srpskoj, prošli i da dolazi vrijeme kada će biti mnogo problema na relaciji SDA-HDZ, tačnije na relaciji Bošnjaci-Hrvati.\nOd juna prošle godine imali smo prilično turbulentan politički period koji je išao isključivo po leđima Republike Srpske. Vrijeme je da Republika Srpska malo odmori od silnih napada kojima je bila izložena, prvo u vezi s popisom pa onda i svim događajima usmjerenim protiv Dana RS-a i na kraju pokušajem revizije presude po tužbi BiH protiv Srbije u Međunarodnom sudu pravde u Hagu.\nDa li će biti nove političke krize u BiH, to sada ovisi o spremnosti lidera Bošnjaka i Hrvata da riješe unutrašnje političke probleme, prvenstveno u Federaciji BiH. Ja se nadam da će riješiti, jer bi to pomoglo da se BiH, poslije svih događaja u proteklom periodu, pokuša vratiti, koliko je to moguće, ekonomiji, razvoju i otvaranju radnih mjesta.\nJe li se BiH konačno “oporavila” od slučaja podnošenja zahtjeva za reviziju presude po tužbi BiH protiv Srbije? Kakvi su odnosi unutar Predsjedništva BiH?\nNišta više nije isto u BiH, jer je izgubljeno međusobno povjerenje. Ako je neko mislio da ću ja olako preći preko svega što se izdešavalo u proteklom razdoblju, prevario se. Kolega Izetbegović je vaninstitucionalno djelovao u slučaju podnošenja zahtjeva za reviziju, ignorisao instituciju Predsjedništva BiH i, što je najvažnije, ali i najteže, prekršio međusobni dogovor nas trojice koji smo imali na početku mandata. A dogovorili smo da u javnost idemo isključivo s onim stvarima koje smo uspjeli usaglasiti, a da sve ono što ne možemo usaglasiti – ostavimo po strani i s tim ne idemo u javnost.\nJa ničije povjerenje nisam izigrao, imali ste priliku to vidjeti. A i ako sam učinio nešto što je nekome eventualno moglo zasmetati, to je bio samo moj odgovor na njihove poteze, a nikako namjerna provokacija, kako se znalo provlačiti u nekim medijima.\nNakon što je sve prošlo, predložio sam da na dnevni red sjednice Predsjedništva BiH stavimo izjavu kojom bismo jamčili da se dalje nećemo baviti ovakvim stvarima, kako bismo pokazali odgovornost i spremnost da do kraja mandata djelujemo isključivo u interesu institucija te građana BiH. Međutim, nije bilo konsenzusa.\nIpak, nije sve baš tako crno. Imamo mi danas korektne odnose. Nema razloga da, recimo, ne popijemo kafu i ne održavamo i redovne i vanredne sjednice, po potrebi, kako ne bismo doveli u pitanje funkcioniranje institucija i doveli ih u eventualnu blokadu. Toliko spremnosti imamo, ali ipak, nisu to ni blizu odnosi kakvi su bili na početku mandata.\nSmatrate li da je izborna kampanja za Opće izbore 2018. godine već počela? Evidentno je da vlast ne funkcioniše ni u entitetima, a ni na nivou države.\nNe bih ja rekao da vlast ne funkcioniše, niti da nema parlamentarne većine, bilo na nivou BiH ili u entitetima. Siguran sam da na nivou BiH neće doći do bilo kakve prekompozicije, ali da će se parlamentarna većina ogledati od tačke do tačke dnevnog reda.\nKada je riječ o Republici Srpskoj, glasanje o prodaji rudnika Ljubija pokazalo je ozbiljne probleme u vladajućoj koaliciji. Ovo je prvi put za sve godine vlasti da SNSD s koalicijskim partnerima DNS-om i SP-om nije imao apsolutnu moć. Jer nije bilo saglasnosti unutar koalicije.\nDakle, do sada apsolutno moćne koalicije jesu uzdrmane i tu nema nikakve sumnje, ali to, opet, ne mora ništa značiti. Recimo, 31. maja slijedi sjednica Narodne skupštine RS-a na kojoj će opozicione stranke za dnevni red kandidovati izglasavanje nepovjerenja Vladi RS-a. Vidjet ćemo na toj sjednici kolika je istinska želja za promjenama, kao i ko se bavi isključivo kampanjom i populističkim potezima. Nisam siguran da će stranke koje su sada u vlasti glasati za smjenu Vlade.\nMeđutim, ta sjednica je i odlična prilika da vidimo koliko je vlast u RS-u demokratična. Ukoliko ova važna tačka, s vrlo argumentovanim i ozbiljnim dokumentom koji je pripremila opozicija i koji svjedoči o svim razlozima za potezanje pitanja povjerenja Vladi, ne bude uvrštena u dnevni red, znači da je vlast svjesna da nema argumente protiv i da ne želi da se o tome raspravlja. Međutim, i glasanje o Ljubiji nas je sve prilično iznenadilo pa nas možda i sjednica o izglasavanju nepovjerenja Vladi RS iznenadi.\nKako biste ocijenili trenutne odnose BiH sa susjednim zemljama? S obzirom na to da je Aleksandar Vučić pobijedio na predsjedničkim izborima u Srbiji, očekujete li promjenu politike u odnosu spram BiH?\nNe znam šta treba da se mijenja u politici Srbije u odnosu prema BiH. Aleksandar Vučić je bio premijer i jaka politička ličnost, sada je predsjednik. Srbija je itekako imala razloga da zategne odnose s BiH nakon otkazivanja posjete Tomislavu Nikoliću, nakon incidenta u Srebrenici kada je napadnut premijer Vučić… Bez obzira na sve, Srbija je poslije toga u Srebrenicu uložila novac kako bi ta općina ubrzala razvoj. I zadržala je dobre odnose s BiH. Politički stav Srbije će i dalje biti: volimo Republiku Srpsku, ali nećemo ništa raditi protiv cjelovitosti i teritorijalnog integriteta BiH.\nHrvatska je, s druge strane, očito aktivnija povodom BiH nego što je to ranije bio slučaj. Prije svega mislim na zahtjev za federalizaciju i aktivnosti koje je imala u Evropskom parlamentu povodom usvajanja rezolucije o BiH. A vidljivo je i da Hrvatska podržava prijedlog Izbornog zakona koji je u proceduru uputio HDZ.\nLjudi u BiH su nezadovoljni životom bez obzira na to kojoj etničkoj skupini pripadaju. U posljednje vrijeme mnogo se priča i o protestima. Smatrate li da će u našoj zemlji doći do protesta ove godine?\nČinjenica je da su ljudi u oba entiteta itekako nezadovoljni. Međutim, činjenica je isto tako da to nezadovoljstvo traje već dugo, ali da na izborima ipak uglavnom isto biraju. Zato ne mogu prognozirati hoće li ove godine, na bilo koji način, ljudi odlučiti da pokažu da nisu zadovoljni.\nProteste generalno smatram demokratskim načinom izražavanja nezadovoljstva te da svako gušenje pokušaja njihovog organizovanja ne nosi dobro, već samo gomila razloge za njih.\nProšle godine smo imali priliku vidjeti odlično organiziran protest opozicije u Republici Srpskoj, ali nažalost, oni nisu nastavljeni, što smatram velikom greškom. Ljude treba ohrabriti da shvate da žive u društvu u kojem im se neće ništa dogoditi ako jasno i glasno kažu da nisu zadovoljni i da žele da im bude bolje.\nLjude moramo podsjetit da se njih itekako pita i da i o njima ovise određeni procesi u društvu. Ono što je vlast u Republici Srpskoj uradila prošle godine s kontraprotestom i ispolitiziranom pričom je bilo gušenje demokratičnosti i omalovažavanje građana. Takve stvari nisu dobre.\nVaše kolege iz Predsjedništva BiH optimistične su kada je riječ o dobivanju statusa zemlje kandidata za članstvo u EU. Jeste li Vi optimistični?\nU ovom mandatu naš cilj je da dobijemo status kandidata i nadam se da ćemo u tome uspjeti. To, prije svega, ovisi o nama samima. Ako na vrijeme dostavimo ozbiljne odgovore na Upitnik Evropske komisije, uvjeren sam da ćemo dobiti status kandidata. Nadam se da će se to dogoditi najkasnije početkom iduće godine.\nKako komentarišete nepostojanje parlamentarne većine na nivou BiH? Nedavno smo svjedočili obrnutim stavovima koalicionih partnera kada je riječ o setu zakona kojim je predviđeno povećanje akciza na naftu.\nTa dešavanja su prirodna posljedica gubitka povjerenja između partnera na nivou BiH, koje je započelo pričom o popisu. Nakon toga je dobar i pozitivan ambijent koji je postojao unutar većine u BiH, narušen i sada ćemo, kao što sam rekao, postojanje parlamentarne većine promatrati od tačke do tačke.\nU Republici Srpskoj je uzavrela atmosfera između vaših partijskih kolega, predsjednika PDP-a Branislava Borenovića i ministra vanjskih poslova BiH Igora Crnadka s predsjednikom RS-a Miloradom Dodikom i premijerkom Željkom Cvijanović. Kako komentarišete te sukobe?\nRazlika između te dvije strane je u tome što su Borenović i Crnadak govorili isključivo o ozbiljnim temama i stvarnim problemima, dok se druga strana, gospodin Dodik i posebno gospođa Cvijanović, utrkivala u uvredama. Historija je pokazala i to je svima jasno da oni koji vrijeđaju zapravo nemaju argumente.\nNadam se da će svi doći pameti i politički život vratiti u raspravu argumentima, a ne uvredama, jer je to jedini način na koji se stvari mogu promijeniti. Moje stranačke kolege gospodin Borenović i gospodin Crnadak imaju moju punu podršku.


Montaža i servisiranje plastenika i staklenika Srbija A\nMontaža i servisiranje plastenika i staklenika Srbija Aleksandrovac\nBoturići bb, 37238 Aleksandrovac, Boturići\nMontaža i servisiranje staklenika i plastenika Srbija Aleksandrovac |\nPreduzeće Marić-mont sačinjava tim vrhunskih profesionalaca, koji se bavi montažom i servisiranjem plastenika i staklenika.\nNa čelu tima nalazi se Goran Marić, eminentni stručnjak iz ove oblasti, koji je učestvovao u izgradnji gotovo svih značajnijih objekata ove vrste I namene, na prostorima bivše Jugoslavije.\nMontaža i servisiranje staklenika i plastenika Srbija Aleksandrovac\nTakođe je radio na izgradnji objekata u:\nNaš tim sačinjavaju ljudi sa bogatim iskustvom i stručnim znanjem iz ove oblasti. Što zajedno sa neprekidnim praćenjem savremenih trendova I noviteta u tehnologiji montaže, čini garant kvaliteta usluga koje pružamo.\nVršimo potpuno kompletnu montažu, po principu “ključ u ruke”, svih vrsta plastenika koji se mogu pronaći na tržištu.\nKompletna montaža podrazumeva: Pripremu terena I razmeravanje, postavljanje temelja, montaža i postavljanje konstrukcije, postavljanje najlona, ugradnja željene opreme.\nUgradnja opreme podrazumeva: Uvođenje vode, struje, grejanja, postavljanje opreme za hidroponiju, postavljanje insektzaštitne mreže, blackout, postavljanje rasadnika, izgradnja tehničkih objekata, uduvavanje najlona, postavljanje I instalacija sistemskih kompjutera za regulaciju rada sistema I održavanje željene veštačke klime u objektu.\nVršimo i uslugu servisiranja, što podrazumeva popravku I zamenu dotrajalih I oštećenih delova, zamenu najlona, uvođenje dodatne opreme u već postojeće osnovne modele plastenika.\nTakođe, svojim klijentima nudimo saradnju iz oblasti stručnog savetovanja prilikom procesa donošenja odluka pri kupovini određenih modela plastenika I staklenika.\nInteresuje me cena plastenika po metru kvadratnom za proizvodnju jagoda na hidroponiji. Pozdrav\nZdravo ja sam Marko iz crne gore interesuje me plastenik 22metra sirina 80 duzina visina 6m bocno otvaranje I ceono automatsko otvaranje dupla folija na naduvanje druga oprema me ne interesuje.koja je cena na euro.da li dolazite u crrnu goru hvala\nPoštovani, potreban nam je profesionalni plastenik za rasadničku proizvodnju od 100 m2. đujete Da li izrađujete tako male plastenike? Srdačan pozdrav.


Prodajem Rover 400RT, 1999. god. - Mali oglasi Automobili, kamioni\nMali oglas: Prodajem Rover 400RT, 1999. god....\nProdajem Rover 400RT, 1999. god., 1400ccm, crn metalik, presao 73000km, registracija do januara 2008. god. El. podizaci prednjih prozora, automatska klima, radio, 4 vrata.Cena 6300â‚¬\nIdentifikacioni broj oglasa: - 20070313120009\nLink oglasa: https://www.inter.rs/mali-oglasi/20070313120009\t/\nSlični mali oglasi - presao, registracija, metalik, prodajem, rover, januara, vrata


Manifestacije | 53. Festival festivala u Trebinju (BiH)\n53. Festival festivala u Trebinju (BiH)\nU okviru `Trebinjskih ljetnih večeri` , 24.07.2010., u gradu na Trebišnjici, počinje ovogodišnji 53. Festival festivala, tradicionalna smotra amaterskih pozorišta BiH, Srbije i Crne Gore .\nDo 29.07.2010., na sceni lokalnog Doma kulture nastupiće amaterski pozorišni ansambli iz Beograda, Sente, Kolašina, Bijelog Polja, Travnika i Trebinja, grada domaćina. Najboljima će pripasti `Zlatne maske`.\nU čast ove pozorišne smotre, 23.07.2010. će biti upriličeno veče poznatog glumca Ivana Bekjareva, pod nazivom `Smeh, samo smeh`, a prvog dana Festivala, nastupiće pozorišni amateri iz Kolašina.


Snažna podrška Portugalije na putu ka EU | EurActiv Srbija\nSnažna podrška Portugalije na putu ka EU\nObjavljeno : 04.09.2011.\t Tweet\nLuiš de Almeida Sampajo, ambasador Portugalije u Srbiji\nPortugalija podržava težnje Srbije da postane članica EU i smatra da je Srbija zaslužila status kandidata. Lisabon očekuje da mišljenje Evropske komisije o zahtevu Srbije za dodeljivanje statusa kandidata bude pozitivno ali o tome isključivo odlučuje Komisija. Dobrosusedski odnosi oduvek su bili jedan od kriterijuma za ulazak Srbije i drugih zemalja Zapadnog Balkana u EU, a dijalog Beograda i Prištine treba da doprinese unapređenju odnosa. Niko od Srbije ne traži da prizna Kosovo i to bi bilo i nerealno s obzirom da neke članice EU nisu to učinile. Politički odnosi Srbije i Portugalije su izuzetno dobi a radi se na organizovanju posete najviših portugalskih zvaničnika Srbiji, prvoj od 1985. godine.\nKakav je stav Portugalije u pogledu težnji Srbije da postane članica EU?\nMi smo jedan od najvećih pobornika. Mi smo u prvim redovima među onima koji zaista veruju da EU nikada neće biti potpuna bez Srbije. Uvek to govorim i ponavljam i u javnosti i privatno, na zvaničnim i poverljivim sastancima da bi bilo besmislano imati Evropu bez Srbije. Vi ste deo Evrope, vi ste deo porodice ali sada morate ispuniti kriterijume i obaveze kao što smo svi mi učinili. To se odnosilo i na Porutgaliju u vrlo posebnom trenutku naše istorije, pre oko 25 godina, kao što će se odnositi i na Srbiju u narednih nekoliko godina. Biće teško, ali vi pripadate Evropi.\nSrbija se nada da će dobiti status kandidata za članstvo u EU ove godine, ali i datum za početak pregovora. Da li mislite da je ostvarila dovoljan napredak za to i da su ta očekivanja realna posebno sada kada se suočava sa izazovima u vezi s Kosovom na tom putu?\nMoje viđenje je, a verujem da se ono poklapa sa mišljenjem portugalske vlade, jeste da bi mišljenje Evropske komisije 12. oktobra trebalo da bude pozitivno. To je naše mišljenje, ali to je isključivo na Komisiji. Ne možemo predviđati šta će oni učiniti i napisati i šta će biti objavljeno 12. oktobra. Ali iskreno očekujemo da mišljenje bude pozitivno. Srbija to zaslužuje i Srbiji je to potrebno i bila bi šteta da to ne bude slučaj. I ne vidim nikakav ozbiljan razlog da mišljenje Evropske komisije ne odražava napredak koji je ostvaren tokom ovih dugih meseci vrlo ozbiljnog rada, poput ispunjavanja obaveze saradnje s Haškim tribunalom.\nSavet EU će se zatim sastati da na osnovu tog mišljenja odluči o davanju statusa kandidata. Ja takođe očekujem da se to desi. Mi ćemo se zalagati za to pod poznatim uslovima, kao i što smo vas i do sada snažno podržavali tokom vaše integracije.\nDruga stvar je utvrđivanje datuma za početak pregovora. Odluka se može doneti istvoremeno ili u drugom trenutku. Takođe se nadam da će to biti utvrđeno u bliskoj budućnosti jer vam je potrebno da počnete pregovore kako biste pokrenuli ovaj proces.\nSada se, međutim, čini da je pitanje Kosova, pošto smo ispunili druge kriterijume, postalo glavna prepreka na putu Srbije u EU. Koje je vaše mišljenje o tome?\nDobrosusedski odnosi su oduvek bili tu i oni su neizostavni deo kriterijuma za ulazak Srbije i drugih zemalja Zapadnog Balkana u EU. Vrlo je važno da se zna da postoji evropska odluka da će zemlje Zapadnog Balkana biti deo EU. To je ranije definisano i niko u EU, niko na bilo kom odgovornom položaju, ne misli suprotno.\nZnate da je većina zemalja EU priznala nezavisnost Kosova. Mi smo takođe to uradili, ali na drugačiji način i u drugačijem trenutku nego druge zemlje. Susedski odnosi moraju zaista da se poboljšaju. Uslovi za to unapređenje su utvrđeni nakon vrlo važne rezolucije usvojene u UN pre godinu dana, a to je dijalog. Dijalog Beograda i Prištine mora biti sastavni deo stvaranja uslova za izgradnju najboljih mogućih susedskih odnose. Zato moramo ostvariti napredak u tom dijalogu. Vrlo je važno da dijalog bude shvaćen kao forum u okviru koga će se razgovarati o svim problemima i svim teškoćama u cilju njihovog rešavanja. To nije forum radi samog razgovora\nveć da bi se rešavala pitanja.\nZnam da je tokom nekoliko proteklih nedelja bilo dosta rasprava u javnosti o tome da li će priznavanje nezavisnosti Kosova biti uslov. To nije istina, niko to nije rekao. Neke članice EU nisu još priznale Kosovo i zaista bi bilo nerealno sada tražiti od Srbije da to učini kao preduslov za pristupanje.\nOno što EU zaista želi da postigne jeste napredak u dijalogu i mi želimo da sarađujemo sa Srbijom i njenim zvaničnicima kao partneri. Potrebno je da rešavamo probleme zajedno i zato mora postojati što bolja koordinacija između EU i Srbije u vezi sa svim teškim pitanjima jer prijatelji su tu u teškim trenucima. Mi u EU kao najbolji prijatelji imamo obavezu da vam kažemo istinu iako katkad boli i nije uvek prijatna.\nDa li možete da nam navedete neke izazove sa kojima se Portugalija suočila tokom svoje integracije u EU i iskustva koja bi mogla biti korisna za Srbiju?\nIntegracija u EU je bila ključna ne samo zbog ekonomskog razvoja, izgradnje infrastrukture i promene mnogih stvari u Portugaliji već i za stvaranje snažnih temelja za izgradnju demokratskog sistema i društva. Bilo bi sasvim drugačije bez pristupanja EU. Za to je bilo potebno 10 godina, to treba imati na umu kada ljudi u Srbiji pomisle da se prema Srbiji ne postupa kao prema drugima. Od trenutka kada je Portugalija podnela zahteva za pristupanje EU do ulaska u EU proteklo je gotovo 10 godina. Pritom smo morali da čekamo druge da okončaju pregovore. Mi smo okončali pregovore pre Španaca jer su njihovi pregovori bili složeniji. Tako da smo morali da čekamo, pošto je postojala politička odluka da Portugalija i Španija uđu u tadašnju Evropsku zajednicu istog datuma.\nEvropa nije samo pitanje novca. Mnogi je doživljavaju kao ekonomsku tvorevinu a sada kada se neke zemlje EU suočavaju sa ekonomskim i finansijskim teškoćama lepota evropskog projekta za te ljude bledi. To je besmisleno jer će ekonomske teškoće biti prevaziđene a ono što će trajati jeste osećaj pripadanja istoj evropskoj porodici, vrednostima, kulturi i sudbini.\nKako ocenjujete političke odnose i veze Srbije i Portugalije?\nZaista mislim da su političke veze odlične. Gotovo da ne mogu dodatno da se unaprede. Imamo izuzetne, jedinstvene diplomatske i političke odnose. Ipak, moramo uraditi još neke stvari. Organizovaćemo vrlo važnu posetu na najvišem nivou. Još od 1985. predsednik ili premijer Portugalije nije zvanično posetio Beograd. Tako da radimo na tome, kao i na drugim važnim bilateralnim posetama.\nDa li ste zadovoljni ekonomskom saradnjom između Srbije i Portugalije i da li ima planova za njeno proširenje?\nNapredujemo, činimo mnogo toga što se i vidi, pošto smo krenuli od vrlo niskog nivoa. Nastojimo da ponudimo Srbiji ono najbolje što imamo poput kompanija koje se bave urbanim razvojem, životnom sredinom, upravljanjem vodom i otpadom.\nImamo veliko iskustvo u javnim radovima i nastojimo da uverimo naše srpske partnere da možemo biti dobri partneri. Prisetimo se šta smo uradili u Portugaliji - 1986. kada smo pristupili EU, dva velika grada u Portugaliji, Lisabon i Porto, nisu u potpunosti bili povezani autoputem. Sada imamo više od 3.000 kilometara autoputeva u Portugaliji, gotovo je nemoguće voziti u Portugaliji van autoputeva. To su većinom izgradile portugalske kompanije koje se sada šire na međunarodno tržište pošto su mogućnosti na tradicionalnim tržištima iscrpljene. Balkan je zbog podrške iz fondova EU, Svetske banke i drugih međunarodnih finansijskih institucija vrlo atraktivan i ti poslovi bi mogli da stvore dugoročne veze.\nImamo izuzetno iskustvo u alternativnoj energiji. Ljudi o tome ne znaju mnogo a reč je o zaista impresivnom podatku - 42% električne energije koja se sada koristi u Portugaliji potiče iz obnovljivih izvora energije.\nPridruživanje EU podrazumeva usklađivanje zakonodavstva Srbije sa EU, što pruža predvidljivost - da znate na kakve propise možete da računate. A to je neophodno za poslovanje.\nMožete li mi reći da li će neka određena portugalska kompanija investirati u Srbiju ili to namerava?\nVeć su prisutne neke kompanije u oblasti tekstila. Imamo kompanije koje doprinose stvaranju partnerstva u sektoru javnih radova. Ali najvažnije je da naše najveće kompanije, poput Energias de Portugal i kompanija u oblasti upravljanja vodom, zaista počinju da budu prisutne u saradnji sa srpskim partnerima.\nKljučni sektor je očigledno poljoprivreda i agrobiznis, a u ovoj godini ostvaren je veliki uspeh. Po prvi put je Portugalija kao zemlja koja nije iz regiona izabrana za partnersku zemlju na poznatom Međunarodnom sajmu poljoprivrede u Novom Sadu. Učestvovala je 51 naša najbolja kompanija u proizvodnji vina, voćarstvu i drugim poljoprivrednim oblastima. Nakon meseci priprema i prisustva na sajmu sada imaju uspostavljenu mrežu i kontakte i počeli su da posluju.\nPortugalija se bori sa dužničkom krizom. Koji su glavni izazovi i da li vlasti imaju podršku javnosti za duboke reforme i stroge mere?\nZaista verujem u to i svi indikatori ukazuju na to. Koaliciona vlada, formirana nakon izbora 5. juna, ima vrlo čvrstu podršku u parlamentu. Ali još važnije je da vodeća opoziciona stranka, koja je do ovih izbora bila šest godina na vlasti, takođe podržava potrebne reforme i na to se obavezala pred evropskim i međunarodnim finansijskim institucijama. Tako da imamo široko uporište u javnosti, a ljudi su svesni da će biti žrtvovanja, odnosno da mnogo toga treba da se uradi u smislu budžetske discipline i smanjenja javnih izdvajanja. To nam je glavni izazov i to će se činiti u tesnoj koordinaciji sa međunarodnim finansijskim institucijama.\nMnogo će zavisiti od razvoja međunarodne finansijske krize. U vodećim evropskim ekonomijama, poput Nemačke, ima naznaka da dolazi do oporavka i taj zamah treba iskoristiti, ispraviti greške počinjene u prošlosti i uspostaviti kurs koji će nas voditi ka boljoj budućnosti.\nDa li smatrate da ljudi u Srbiji dovoljno znaju o Portugaliji ili je to za njih i dalje daleka zemlja?\nJeste daleka zemlja - u geografskom smislu Lisabon i Beograd su najudaljeniji glavni gradovi u kontekstu EU i evropskih integracija. Ali to ne znači da se ne poznajemo pošto se ova simpatija javlja u mnogim oblicima. Portugalska tradicionalna muzika, fado, vrlo je poznata i cenjena u Srbiji. Portugalski jezik će biti počasni gost vašeg fantastičnog Sajma knjiga u oktobru. Dosta studenata ovde na vašim univerzitetima uči portugalski jezik, istoriju i kulturu. To unapređuje naše veze i međusobno razumevanje.\nNaravno, treba još bolje da se upoznamo i zbog toga moramo da olakšamo putovanja između naše dve zemlje. Zbog toga je jedan od ciljeva na kojima radim uspostavljanje direktnog leta između Beograda i Lisabona.\n: Kriza prekinula odmore evropskih zvaničnika


Kompentencije savremenog faramaceuta | Studenti.rs\nDodao: malarava dana 03/7/19 • Svrstano u: Diplomski radovi,Farmacija\nBroj strana: 45 Format: .doc Preuzmi\nZdravstvene profesije kao što je farmaceutska, zbog moralnih načela kojima se rukovode i zbog odgovornosti za ljudsko zdravlje i život, posebno su posvećene kvalitetu i visokim standardima u svom radu. Obezebeđivanje kvaliteta usluge i visoki standardi profesionalnog odnosa prema pacijentu, zajednički su interes stručanjaka, pacijenata, kao i regulatornih stručnih tela. Za obezbeđenje kvaliteta zdravstvene zaštite i postizanje odgovarajućih standarda, jedan od neophodnih faktora je korpus znanja, veština i stavova koji će omogućiti donošenje odgovarajućih odluka u interesu pacijenata.\nU uslovima stalnih promena, koje su bile najintenzivnije u drugoj polovini dvadesetog veka, vezanih za nove zdravstvene potrebe, pojavu novih zdravstvenih tehnologija, zahteve opšte i stručne javnosti, razvoja i primene informacionih tehnologija, stručnjaci iz oblasti zdravstva i obrazovanja tragali su za modelima koji će omogućiti ispunjavanje potreba svih relevantnih činilaca. Tradicionalni system obrazovanja farmaceuta nije dao očekivane rezulatate. Neprilagođeni obrazovni sadržaji, neodgovarajuća praksa i loši rezultati, izazivali su nezadovoljstvo i brigu stručne i šire javnosti, što je rezultovalo zaokretom u vidu reforme, kada je nastao sistem obrazovanja zasnovan na kompetencijama.Pored toga, krajem dvadesetog veka oblikovan je i novi koncept farmaceutske prakse, u kojoj farmaceut odgovorno pruža sigurnu i racionalnu terapiju pacijentu, u čijem se fokusu nalazi pacijent, odnosno, njegove potrebe: farmaceutska zdravstvena zaštita (farmaceutska nega). Prema Hepleru i Strandu, reč je o profesionalnoj delatnosti u kojoj farmaceut preuzima odgovornost za pozitivan ishod terapije. Stoga je od izuzetne važnosti da farmaceuti poseduju znanja, veštine i sposobnosti za pružanje odgovarajućih usluga, kao i stavove za njihovo usvajanje u svakodnevnom radu. Dinamički okvir koji obuhvata ove činioce, nazivamo okvir kompetencija farmaceuta.\nU poslednjoj deceniji XX veka, kompetencije farmaceuta predstavljaju centralnu temu zdravstvenih organizacija i asocijacija (FIP, WHO, UNESCO), koje sinergistički rade na generisanju modela i instrumenata za razvoj i procenu kompetencija. Jedan od najpoznatijih modela, Okvir opšteg nivoa (General Level Framework – GLF), koji je izradila Grupa za razvoj i evaluaciju kompetencija (Competency Development and Evaluation Group – CoDEG), našao je svoju primenu u proceni I samoproceni farmaceuta, na internacionalnom nivou, gde je pokazao značajne pomake u razvoju kompetencija. Pozitivna iskustva i potreba za okvirnom harmonizacijom farmaceutske zdravstvene zaštite, u saradnji relevantnih institucija i stručnjaka, donela je Globalni okvir kompetencija farmaceuta, GbCF (Global Competency Framework – GbCF). Ovaj dokument je nastao višegodišnjim testiranjem u praksi i razvojem postojećih modela, prevashodno GLF dokumenta. Za razliku od GLF, GbCF prepoznaje potrebu za harmonizacijom farmaceutske zdravstvene zaštite, te je jedan od njegovih ciljeva\nuspostavljanje ravnopravnog pristupa i kvaliteta farmaceutske zdravstvene zaštite na svetskom nivou. Poštujući različitosti u obrazovnim sistemima, regionalnim i nacionalnim,\nkulturnim i sociološkim specifičnostima, razlikama u potrebama pacijenata, farmaceuti u apotekarskoj praksi imaju zajednički cilj – unapređenje zdravlja pacijenata. Da bi se postigao taj cilj, mora se težiti ka kompetentnosti u radu, bez obzira na uslove rada, državu ili kulturu. Stoga je preporuka stručnjaka da se okviri kompetencija, rukovođeni ovim ciljem, prilagode nacionalnim zdravstvenim politikama, zakonskoj regulativi I praksi, kroz generisanje nacionalnih dokumenata, okvira kompetencija.


Projekat: „Zaštićena područja Dinarskog luka za prirodu i ljude“ (PA4NP) | Parkovi Dinarida\nOsnivanje Savjeta korisnika u parkovima\nProjekat: „Zaštićena područja Dinarskog luka za prirodu i ljude“ (PA4NP)\nSvjetska organizacija za zaštitu prirode WWF Adria u saradnji sa mrežom zaštićenih područja Parkovi Dinarida realizuje četvorogodišnji projekt “Zaštićena područja za prirodu i ljude”. Projekt predstavlja nastavak inicijative WWF-a “Parkovi Dinarskog luka”, kroz koju je osnovana mreža „Parkovi Dinarida“.\nCilj projekta je unapređenje kvaliteta života ljudi koji žive ili gravitiraju teritoriji zaštićenih područja, kroz promociju održivog korišćenja prirodnih resursa, sprovođenje zajedničkih inicijativa sa lokalnim stanovništvom i poboljšanje politika zaštite i valorizacije prirodnih dobara. Kroz ovaj program takođe se podstiče sprovođenje sporazuma „Velika pobjeda za Dinarski luk“ (Big Win for Dinaric Arc), kojim su se ministri šest zemalja obavezali na jačanje regionalne saradnje kako bi se ostvarili zajednički i nacionalni petogodišnji ciljevi za poboljšanje zaštite životne sredine.\nAktivnosti se realizuju u saradnji sa zaštićenim područjima Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Hrvatske, Kosova*, Makedonije, Slovenije i Srbije. U NP Biogradska gora iz Crne Gore i NP Tara iz Srbije realizuje se projekat: „Posmatranje medvjeda“. U Bosni i Hercegovini NP Una će pokazati kako parkovi mogu postati generator za razvoj ekološki odgovornog poslovanja, kroz pružanje podrške za zelene biznis ideje, otvaranje eko tržnice i plasiranje lokalnih proizvoda, dok NP Sutjeska radi na promociji turizma kao alternative neodrživim obrascima razvoja. Zaštićeni pejzaž Germija na Kosovu poslužiće kao primjer sličnim područjima u urbanim sredinama za promovisanje zaštite prirode kroz realizaciju različitih programa za informisanje, edukaciju i mobilisanje građana. Nadalje, u Srbiji se jača saradnja sa lokalnim zajednicama kroz uspostavljanje lokalnih savjeta interesnih grupa, a nacionalni parkovi Fruška gora, Đerdap i Tara, specijalni rezervat prirode Gornje Podunavlje i predio izuzetnih odlika Avala će kroz projekat postati edukativni centri za škole i posjetioce. Slične aktivnosti će se realizovati i u Albaniji.\n20/11/ Projekat: „Zaštićena područja Dinarskog luka za prirodu i ljude“ (PA4NP)\npublikacije i materijal


Zanimljivosti dana : Saznajte koji najređi pasoš na svetu!\nSaznajte koji najređi pasoš na svetu!\nObjavljeno 16 mart 2016 | Autor Zanimljivosti dana\nNe znate koji je najređi pasoš na svetu? Ako je vaš odgovor "ne" iz teksta koji sledi sazaćete i taj zanimljiv i neobičan podatak....\nAko je ono što su napisali novinari lista "Independent" tačni tj podaci, u svetu postoji pasoš koja je izdat samo trojici ljudi na na celom svetu te je tako ujedno i najređi.!\nReč je o najređem pasošu na svetu - pasošu suverenog malteškog vojnog reda\nOvaj pasoš poseduju čelnici suverenog malteškog vojnog reda, i pripadaju Velikom velemajstoru, njegovom zameniku i kancelaru ovog neobičnog međunarodnopravnog subjekta.\nInače ako en znate, Suvereni malteški vojni red, je katolički viteški red sa sedištem u Rimu, iako nema svoju teritoriju kao država, Suvereni malteški vojni red održava diplomatske odnose sa 106 država sveta. Države koje ne prihvataju ovaj pasoš su Veliku Britanija, SAD i Novi Zeland\nSuvereni malteški vojni red ima svega dve zgrade u Rimu kojima se jamči eksteritorijalnost, valutu i poštanske marke, dok svi ostali njegovi pripadnici poseduju pasoše izdane u matičnim državama.\nRed se danas uglavnom bavi medicinskom i socijalnom zaštitom, čini ga oko 13.000 vitezova, dama i takozvanih pomoćnih članova.\nZapošljava oko 25 hiljada lekara i medicinskih sestara koji uz pomoć 80 hiljada volontera te deluju u više od 120 država sveta!\nOvaj malteški vojni red nastao je negde oko 1099. godine u Jerusalemu, a osnovali su ga Ivanovci (Božjaci), pripadnici rimokatoličkog viteškog reda. Ime je dobio po prvom samostanu u Jerusalemu kraj crkve sv. Ivana Krstitelja\nDiplomatski odnosi Srbije i Malteškog reda uspostavljeni su sredinom 19. veka. Za vreme rata 1885. između Kraljevine Srbije i Kneževine Bugarske, Malteški red je donirao srpskim železnicama sanitetski voz od 10 kola, koji je saobraćao na relaciji Beograd-Niš.\nDolaskom komunista na vlast Jugoslavije, nakon Drugog svetskog rata, diplomatski odnosi se prekidaju ali su obnovljeni 1.maja 2001.godine.\nHotel na naduvavanje iznad Meseca\nKompanija "Bigelow Aerospace" planira u budućnosti ako sve bude teklo po planu izgraditi…\nBila godinu dana u vezi a nije znala da joj je ''dečko'' žena!\nKineskinja Vang Ki (41) nakon burnog razvoda 2016. godine je upoznala Kijana na internetu…\nNASA je otkrila pre izvesnog vremena na desetine potencijalno naseljivih planeta na…\nPovredila se zbog Nutele i dobila odštetu


Balkan Booster 2021: Poziv za prijave | Mozaik | DW | 06.03.2021\nŽeliš li da u komšijskim zemljama upoznaš mlade ljude sličnih interesovanja i saznaš njihove priče? Voliš da radiš u timu na traganju za rešenjima ključnih problema u lokalnim zajednicama?\nAko je tvoj odgovor „Da“, a pored toga voliš da snimaš video-priloge mobilnim telefonom i aktivno koristiš društvene mreže – onda je Balkan Booster pravo mesto za tebe!\nDW poziva zainteresovane da konkurišu za ovogodišnji Booster koji će trajati od aprila do decembra 2021. godine.\nTema ove godine je: „Pokažimo rešenja!“. Za učešće u projektu učesnici će dobiti i honorar.\n1. Imaš prebivalište u Srbiji, Crnoj Gori, BiH, Albaniji, Severnoj Makedoniji, Kosovu\n3. Studiraš novinarstvo ili imaš radno iskustvo u novinarstvu\n4. Hoćeš da radiš u timu, putuješ i izveštavaš iz lokalnih zajednica (ukoliko situacija sa pandemijom to dozvoli)\n5. Imaš vremena da učestvuješ na trodnevnoj onlajn obuci za video-novinarstvo u aprilu ili maju 2021. godine\n7. Aktivno koristiš društvene mreže (Fejsbuk, Instagram)\n8. Tečno govoriš engleski jezik\n9. Želiš da naučiš više o drugim zemljama, identitetima i kulturama na Balkanu\n10. Ako znaš da snimaš i montiraš na mobilnom telefonu – to je prednost, mada nije obavezno\nPošalji nam prijavu najkasnije do 21. marta 2021. godine na balkan-booster@dw.com sa sledećim prilozima:\n- Video trajanja do dva minuta (mp4) u kojem ćeš objasniti zašto želiš da učestvuješ u projektu. Video se dostavlja preko WeTransfera i može da bude na tvom maternjem jeziku.\nKontakt osoba za Srbiju i Crnu Goru je Olivera Živković (olivera.zivkovic@dw.com).\nDo sada su kroz Balkan Booster prošle desetine mladih iz regiona. Njihove priče, koje su videle milioni ljudi, pronađi na Fejsbuku, Instagramu i Tviteru pod #dw_BalkanBooster ili potraži snimke na našim internet stranicama.\nKljučne reči Balkan Booster, Srbija, region, projekat, DW, Dojče vele\nTrajni link https://p.dw.com/p/3qIQE


SRJ na prekretnici posle izbora\n24. septembra i dogadjaja 5. oktobra 2000.\nSpoljna politika na novom putu\nKada je rec o spoljnoj politici i diplomatiji u novim uslovima u kojima se nasla SRJ, samo smelo oslobadjanje od balasta proslosti moze da dovede do njenog efikasnog delovanja u pravcu ukljucenja u svetske tokove\nPosle obaranja Milosevicevog rezima na izborima 24. septembra i bunta 5. oktobra, SRJ se nasla odjednom u novoj situaciji. Stvoreni su pocetni uslovi za realizovanje demokratskih promena u unutrasnjem politickom zivotu, za ustavno preuredjenje, resavanje opstanka zajednice Srbije i Crne Gore, kao i za izvlacenje zemlje iz ekonomskog kolapsa u kojem se nalazi. Posle prevremenih izbora u Srbiji, koji nas ocekuju 23. decembra, slozenost ovih zadataka manifestovace se bez svake sumnje u mnogo konkretnijem i sveobuhvatnijem vidu. Samo sto ce resavanje pomenutih pitanja zahtevati duzi period vremena nego sto izmaltretirana javnost i osiromaseni najsiri slojevi gradjana nase zemlje ocekuju kao ucesnici i ocevici istorijske pobede demokratskih snaga. S tim sto odmah treba reci da se promena medjunarodnog polozaja SRJ, do koje je takoreci automatski doslo, mora shvatiti kao preduslov koji moze vodjenjem odgovarajuce spoljne politike i diplomatske akcije da utice na sto brze izvlacenje zemlje iz pogubnog polozaja u koji ju je doveo Milosevic.\nSRJ je sada punopravna clanica Ujedinjenih nacija, OEBS-a, Pakta za stabilnost jugoistocne Evrope i usko saradjuje sa Evropskom unijom. Svesrdno je prihvacena u Skoplju u zajednicu balkanskih zemalja, obnavlja diplomatske odnose sa velikim silama, prekinute zbog vojne intervencije NATO-a i saradnju sa drugim drzavama, postavila je zahtev za prijem u Savet Evrope. To je bila pozitivna reakcija, izraz priznanja odlucnosti Srbije i snage akcija kojima su najsiri slojevi njenih gradjana ustali protiv Miloseviceve politike represije, ekonomske eksploatacije u zemlji kao i koriscenja sile i njenog izolovanja, kao i SRJ kao celine, od sveta. Tako je potvrdjeno opredeljenje za demokratiju.\nPromena generalnog koncepta\nRazume se, analiticari koji ce se baviti nasim vremenom, ukazace s pravom na uspeh napora Demokratske opozicije Srbije (DOS), G17 plus, nase omladine iz Otpora. Osim toga, mora se narocito podvuci izuzetna uloga nevladinih organizacija i drugih demokratskih inicijativa. One su od prvih dana nacionalistickog divljanja na prostorima bivse Jugoslavije zahtevale prekid krvoprolica i mirno, demokratsko resavanje svih sporova. Ne treba zaboraviti ni to da su u poslednje vreme Evropska unija, a i SAD, i pored povremeno kontradiktornih i nejasnih koraka (ne moze se zaboraviti neodgovorna upotreba oruzane sile NATO-a, krsenjem Povelje UN i opsteg medjunarodnog prava) doprinele efikasnom delovanju demokratskih snaga Srbije. Pre ili kasnije moralo je doci do obaranja Milosevicevog rezima, cija je aktivnost njega i njegove saradnike (u koje ubrajam i Karadzica i Mladica) dovela do liste trazenih medjunarodnih ratnih zlocinaca, a trebalo bi sve koji su u zemlji ucestvovali u kradjama, finansijskim i drugim nezakonitim radnjama da dovede do suda.\nKonkretan pogled na radikalnu promenu u medjunarodnom polozaju SRJ, medjutim, omogucava da se utvrdi, uz sve isticanje uticaja demokratskog opredeljenja naroda i akcije demokratskih snaga, da je do nje doslo odmah posle prvih izjava predsednika Kostunice datih posle stupanja na duznost. Javno izrazeni stavovi o spremnosti SRJ da postuje preuzete medjunarodne obaveze, Povelju UN, dokumenta OEBS-a, Dejtonsko-pariski sporazum o BiH, Rezoluciju 1244 (1999) Saveta bezbednosti o Kosovu, o uspostavljanju saradnje sa Medjunarodnim krivicnim tribunalom u Hagu, o odricanju od insistiranja na kontinuitetu u pregovorima o sukcesiji, imali su odlucujuci znacaj. Orijentacija na brzo resavanje spornih pitanja u odnosima sa novim drzavama nastalim posle raspada SFRJ kao i na demokratsko uredjenje odnosa izmedju Srbije i Crne Gore doprinela je sa svoje strane, takodje, donosenju zakljucka o spremnosti SRJ da konstruktivno deluje u regionalnim i evropskim okvirima (a samim tim i na univerzalnom planu), u skladu sa svojim mogucnostima, na prevazilazenju razornih efekata jugoslovenske krize i ukljucenju SRJ u savremene integracione procese.\nIzjave predsednika Kostunice morale su da dovedu do pozitivne reakcije medjunarodne zajednice. One su bile nedvosmislen pozitivan odgovor na zahteve od cijeg je prihvatanja zavisio prekid izolacije SRJ. Izrecene od strane njenog predsednika, kao najviseg predstavnika zemlje, one su bile akt kako politickog tako i formalnog, sa stanovista medjunarodnog prava, preuzimanja obaveza o njihovom sprovodjenju. Sadrzina ovih izjava pravno obavezuje SRJ nezavisno od toga sto u svakodnevnoj praksi moze doci do razlicitih varijacija u njihovom tumacenju. One su utvrdile trasu daljeg toka spoljne politike i diplomatske akcije demokratske SRJ u doglednom periodu vremena.\nS obzirom na slozenost pitanja koja stoje pred SRJ, i hitnost njihovog resavanja, tesko unutrasnje politicko i ekonomsko stanje, generalni koncept vodjenja spoljne politike i diplomatije mora da se promeni u skladu sa njenim izmenjenim medjunarodnim polozajem. Tesko da se u jednom kratkom clanku moze o tom konceptu sistematski i svestranije raspravljati. Moguce je, ipak, skrenuti paznju na neke od osetljivih aspekata zadataka koji danas stoje pred njima. Nasa javnost treba da bude upoznata, slusajuci svakodnevno o pomenutim zadacima, o mogucnostima i putevima njihovog resavanja.\nNepotrebno insistiranje na kontinuitetu\nBrz i nekonfliktan prijem u Ujedinjene nacije, do kojeg je doslo bez ikakvih teskoca, zasluzuje zbog svoga znacaja podrobnije objasnjenje. Ovaj akt je direktne negativne posledice Miloseviceve spoljne politike anulirao zahvaljujuci izjavi SRJ da je spremna da u skladu sa odlukama svetske organizacije resava svoje medjunarodne probleme. Specificna tezina orijentacije na vodjenje miroljubive spoljne politike dosla je na ovaj nacin do punog izrazaja. Upravo se na ovom primeru moze videti da pozivanje na miroljubivu politiku ne treba shvatiti kao praznu parolu, vec da ona predstavlja jedan od dominantnih parametara postojeceg sistema medjunarodnih odnosa i medjunarodnopravnog poretka.\nZahtev za prijem SRJ odlagan je godinama zbog navodno principijelne pretenzije na preuzimanje zamrznutog mesta SFRJ na bazi kontinuiteta. Pozivanje na kontinuitet bilo je jedan od glavnih stozera Miloseviceve spoljne politike. Korisceno je u pregovorima o sukcesiji u kojima ce konacno biti gurnuto u drugi plan zbog svog kontraproduktivnog dejstva. I pri resavanju pitanja priznanja u nastojanju da dodje do normalizacije odnosa sa Hrvatskom i Makedonijom, nadjen je izlaz u pozivanju na kontinuitet sa Srbijom i Crnom Gorom, sto se moze prihvatiti jer su one jedine clanice SRJ. Pri tom, kontinuitet sa SFRJ nije uopste pomenut. Kontinuitet SRJ sa SFRJ nije u UN mogao biti prihvacen jer za ovo nije bilo ni uslova. SFRJ se raspala, a u UN nije bilo pravog presedana za resavanje takvog slucaja. Naime, Generalna skupstina je odavno odlucila da ukoliko dodje do sporova povodom zahteva za prijem, odluke donosi u skladu sa njihovom specificnom prirodom. Mesto SFRJ bilo je zamrznuto iz razloga politickog oportuniteta da bi se omogucilo SRJ da se predomisli kao jedina drzava naslednica koja nije podnela zahtev za prijem. To je bilo jos 1992, a Milosevicu je ocevidno odgovaralo da ostane van svetske organizacije racunajuci da mu to omogucava vecu slobodu akcije. Videli smo do kakvih posledica je to dovelo u odnosu na nasu zemlju, zrtve oruzanih sukoba na prostorima bivse Jugoslavije, raspad ekonomskog sistema, izolaciju itd. Istovremeno treba znati da se u praksi medjunarodnog prava pitanje sukcesije resava pragmaticno na osnovu saglasnosti zainteresovanih strana. Ne postoje cvrsta pravila u ovoj oblasti osim zahteva o pravicnoj raspodeli i sporazumevanju. Najocigledniji danasnji primer predstavlja resenje pitanja sukcesije u slucaju Sovjetskog Saveza. Primenjene su dve metode. Zbog potrebe da Rusija ostane stalna clanica Saveta bezbednosti zemlje naslednice prihvatile su teoriju »secesije« sto je omogucilo da Rusija postane naslednica Sovjetskog Saveza. U odnosu na podelu imovine i dugova doslo je do sporazuma da se prihvati teorija »raspada«, tako da su sve nove zemlje dobile odgovarajuce delove nasledja (Deklaracija iz Minska i Sporazum iz Alma Ate).\nU stvari, insistiranjem na kontinuitetu samo je iskomplikovano pitanje prijema u UN. Prijem u UN kao uostalom i u ostale medjunarodne organizacije prevashodno je politicko pitanje. U skladu sa uslovima iz konstitutivnih akata drzave clanice odlucuju da li ih kandidati zadovoljavaju. Zahtevi Povelje su veoma jednostavno formulisani. Tako se u cl. 4 utvrdjuje da clanice UN mogu postati sve »miroljubive drzave koje prihvate obaveze sadrzane u ovoj Povelji i koje su po oceni Organizacije sposobne i voljne izvrsavati te obaveze«. Posle demokratskih promena u SRJ i formalnih izjava predsednika Kostunice o novoj miroljubivoj spoljnoj politici i aktivnosti zemlje sve prepreke su otpale. SRJ je postala clanica svetske organizacije. Mi mozemo da zalimo sto se SFRJ raspala, ali ne mozemo da osporimo da smo samo jedna od naslednica. I kao nova clanica UN, u skladu sa Poveljom i savremenim medjunarodnim pravom, realno, sagledavajuci nas fakticki polozaj i fundamentalne drzavne interese, pristupimo konkretnom regulisanju otvorenih medjunarodnih pitanja, koje bi doprinelo konsolidovanju pozicije SRJ u medjunarodnoj zajednici.\nNisu slucajno zahtevi za dosledno postovanje i sprovodjenje Dejtonsko-pariskog sporazuma o BiH, Rezolucije 1244 (1999) Saveta bezbednosti o Kosovu i saradnji sa Haskim tribunalom, postavljeni pred SRJ. To su, kao i uostalom svestrano regulisanje odnosa sa Hrvatskom, prioritetni zadaci koji se nalaze pred nasom spoljnom politikom i diplomatijom. Oni zahtevaju hitno preduzimanje odredjenih koraka kako bi se pojacalo poverenje prema demokratskim snagama koje su oborile Milosevicev rezim. Neophodno je sve preduzeti kako bi se moglo jasno videti da je doslo do punog diskontinuiteta u odnosu na njegove akcije i stavove koji su u potpunosti onemogucili i zamrzli njihovo resavanje u skladu sa savremenim politickim standardima i opstim medjunarodnim pravom.\nKad je rec o Kosovu, pored ulaganja napora radi uspostavljanja dijaloga sa albanskim demokratskim snagama, usmeravanje srpskog stanovnistva na zajednicki zivot sa albanskom vecinom, zajedno sa povratkom Srba, moralo bi da predstavlja drugu stranu ove iste inicijative. Drugo je pitanje uspeha ovakvih inicijativa. Izgledi za njihov uspeh sigurno bi bili povecani ukoliko bi se UNMIK prihvatio, kao glavni organ UN ciju misiju SRJ kao njihova clanica ima obavezu da prizna kao sagovornika, u naporima da se, u skladu sa Rezolucijom 1244, resava kosovsko pitanje. Opstrukcija Milosevicevog rezima, koja je postojala od trenutka usvajanja ove rezolucije, mora da ode u zaborav zeli li se konstruktivno delovati na ovom planu. Otuda se namece potreba otvaranja stalnog predstavnistva UNMIK-a u Beogradu i odrzavanja direktnih kontakata sa njegovim sefom kao predstavnikom UN. Sve bi to samo povecalo vrednost odredbe Rezolucije 1244 o postovanju teritorijalnog integriteta i suvereniteta SRJ nad Kosovom, uz omogucavanje zajednickog rada sa albanskim predstavnicima na pronalazenju resenja o njegovom konacnom statusu, prihvatljivom za obe strane i medjunarodnu zajednicu. Iz ovoga ugla i saradnja sa KFOR-om koji je pod komandom NATO-a, kao jedinstven metod resavanja bezbednosnih pitanja od znacaja za srpsko stanovnistvo ali i albansku vecinu, predstavlja jedan od bitnih uslova za postizanje ovog cilja. Relativno smirenje situacije stvorene upadom teroristickih albanskih snaga u zonu bezbednosti kod Bujanovca potvrdjuje vrednost zajednickog delovanja sa KFOR-om. Kao i uostalom diplomatskih koraka preduzimanih u Savetu bezbednosti. Kosovsko pitanje je internacionalizovano i o tome moraju da vode racuna i Albanci i Srbi.\nI u vezi sa primenom Dejtonsko-pariskog sporazuma o BiH isto se pitanje postavlja. Specijalne veze srpskog entiteta sa Srbijom i SRJ ne bi smele u spoljnopolitickom i medjunarodnopravnom smislu biti drugacije shvacene osim kao aktivnost koja uporedo sa njihovom medjusobnom saradnjom treba da se razvija kao jasan doprinos svestranoj izgradnji i konsolidovanju unutrasnjeg razvoja BiH u celini, kao moderne drzave clanice UN. Da ne govorimo o tome da bi ovakva jasna i konkretna orijentacija bitno doprinela povratku Srba, bosanskih izbeglica, u svoju zemlju.\nSaradnja sa Haskim tribunalom\nO saradnji sa Haskim tribunalom kod nas se govori i razmislja pretezno kao o unutrasnjem pitanju zanemarujuci njegove medjunarodne konotacije. Sa ponovnim otvaranje predstavnistva Tribunala umnogome se racuna kao na korak koji bi mozda mogao da zadovolji obavezu saradnje sa ovom znacajnom medjunarodnom pravosudnom institucijom. Stvar je zapravo mnogo slozenija. Kompromis oko odlaganja pitanja izrucenja Milosevica i njegovih saradnika vremenski nije ogranicen, ali je sigurno da ce pre ili kasnije ono morati da bude stavljeno na dnevni red u nasim odnosima sa medjunarodnom zajednicom. Zamagljivanje imperativa upucivanja Milosevica u Hag tvrdnjom da mu se moze, pa i mora, suditi u zemlji, pokusaj je koji ima za cilj ublazavanje njegove medjunarodne krivicne odgovornosti koja spada u nadleznost Haskog tribunala. Moraju se strogo razdvajati dela za koja bi mu se sudilo zbog krsenja ustavnih i drugih zakona u zemlji od onih vezanih za medjunarodno pravo i obaveze SRJ. Kad je rec o izrucenju Milosevica i sudjenju u Hagu u pitanju je konacna rehabilitacija Srbije i SRJ u okviru medjunarodne zajednice, posebno na prostorima bivse Jugoslavije. Jedan od najvecih, a verovatno i najznacajniji osumnjiceni za krvave oruzane sukobe na njima – o tome bi Tribunal morao doneti odluku – stao bi pred lice pravde. Samo na taj nacin poverenje medju narodima bivsih jugoslovenskih republika moglo bi ponovo da se razvija, neduzne zrtve »jugoslovenskog rata« dobile bi zakasnelo zadovoljenje, a to bi bio i pokusaj da se zacele rane njihovih najblizih. U tom slucaju ne bi bilo potrebno nikakvo izvinjenje. Da ne podvlacimo specijalno sta bi to znacilo za jacanje medjunarodne individualne krivicne odgovornosti u savremenom svetu koji tek pocinje da shvata njen dalekosezni znacaj za ocuvanje mira i postovanje ljudskih prava.\nJos uvek smo daleko od toga da se moze smatrati da ovakav pristup radu Haskog tribunala prihvataju ne samo najsiri krugovi naseg javnog mnenja, vec i veci deo nase pravnicke profesije. Trebalo bi rasplesti citav konglomerat usko nacionalistickih, politickih i pravnih argumenata, nagomilanih tokom godina, kojima se pravda odbijanje saradnje sa Tribunalom, ali i potpuno odbijanje kaznjavanja za ratne zlocine i druga krivicna dela protiv humanosti i medjunarodnog prava inkriminisana u nasem Krivicnom zakonu. Problem je zapravo mnogo siri i tice se razbijanja zacementiranih okvira naseg unutrasnjeg pravnog sistema o cijem otvaranju prema svetu tek treba raspravljati. Stvar nije u tome da se u toku izrade pojedinih zakona uporednom metodom dodje do pravnotehnicki savremenijih resenja. U pitanju je napor da se savlada dualisticki pristup odnosu izmedju unutrasnjeg prava i medjunarodnog prava, danas napusten pod pritiskom medjuzavisnosti unutrasnjeg razvoja drzave i jacanja uloge medjunarodne zajednice. Ne radi se ovde ni o nasim ustavnim odredbama koje u istu ravan stavljaju prihvacene medjunarodne obaveze sa unutrasnjim zakonodavstvom, omogucivsi sudovima da ih direktno uzimaju u obzir u svome radu. Ne naglasava se slucajno da do naseg ulaska u Savet Evrope ne moze doci brzo. U pitanju je ostvarenje pravne drzave u praksi u svim sektorima njenog zivota sto u drustvima kao sto je nase predstavlja jos uvek nedovoljno proklamovan cilj, a jos manje stvarnost.\nOvom aspektu svoje aktivnosti nasa spoljna politika i diplomatija moraju da posvete trajnu paznju. Prihvatanje Evropske konvencije o ljudskim pravima, koja pretpostavlja priznavanje nadleznosti Evropskog suda za ljudska prava, a ova podrazumeva pravo pojedinca da se obraca direktno tom sudu, ukoliko smatra da je neko od njegovih individualnih prava povredjeno ali i sprovodjenje odluka suda, predstavlja ovog trenutka jedan od urgentnih zadataka. Izrada liste medjunarodnih konvencija univerzalnog i regionalnog karaktera, prihvatanih u toku poslednjih desetak godina u cijoj izradi SRJ nije ucestvovala, i izbor onih cije bi prihvatanje bilo od znacaja za modernizovanje naseg politickog, ekonomskog i uopste drustvenog zivota, stoji isto tako pred organima koji se bave medjunarodnim vezama. Pristupanje Otavskoj konvenciji o zabrani proizvodnje, upotrebe i o unistavanju nagaznih mina jedan je od primera prioritetne vaznosti. Upravo zbog potrebe izmene stava Vojske Jugoslavije koja se izgleda tesko miri sa mogucnoscu izbacivanja ovih mina iz njenog naoruzanja. Uzmu li se u obzir medjunarodnopravni okviri razvoja integracionih tendencija na ekonomskom planu, regulisanje svetske trgovine, monetarnih kretanja, odnosno finansijske saradnje i ukljucivanje u sprovodjenje postojecih pravnih aranzmana morace da angazuje veoma intenzivno nasu diplomatiju kao sastavni deo medjunarodne aktivnosti zemlje na ovom vitalnom sektoru njenog razvoja.\nTransparentnost spoljne politike\nKad je rec o spoljnoj politici i diplomatiji u novim uslovima u kojima se nasla SRJ, samo smelo oslobadjanje od balasta proslosti moze da dovede do njenog efikasnog delovanja u pravcu ukljucenja u svetske tokove. Osnovni konstitutivni elementi mehanizma utvrdjivanja i sprovodjenja spoljne politike morali bi da budu preispitani jos pre pristupanja izradi novog ustava. Jasno razgranicenje nadleznosti predsednika Republike, savezne vlade, saveznog parlamenta, ministarstva za inostrane poslove i drugih organa koji ucestvuju u odrzavanju medjunarodnih veza, kao i uloge republika, do cega bi moralo doci prvo u praksi i zatim do resenja formalizovanih u obliku odgovarajucih propisa, trebalo bi da bude jedan od ciljeva demokratizacije naseg drustvenog uredjenja. Spoljna politika i diplomatija ne smeju biti apanaza pojedinaca ili pojedinih organa na vrhu drzavne hijerarhije bez obzira na specificnost njihovog karaktera.\nNista novo na prvi pogled, ali nista ne sme da bude isto sa onim sto je nasledjeno. Iz ovog ugla gledano treba skrenuti paznju na dva momenta. Jedan se tice stvaranja novog ministarstva inostranih poslova koje bi svojom organizacionom strukturom, adekvatnim personalnim sastavom, kao i velicinom odgovaralo danasnjoj velicini zemlje i potrebi sprovodjenja sadasnjih zadataka nase spoljne politike i diplomatije. Drugi se tice transparentnosti spoljne politike i diplomatske akcije, stalnog obavestavanja javnosti o vitalnim pitanjima sa kojima se zemlja suocava u medjunarodnim okvirima. Uz stalni parlamentarni nadzor, direktno obracanje javnosti od strane najodgovornijih licnosti efikasno doprinosi obezbedjenju neophodnog poverenja i podrske bez kojih se ne moze postici stabilnost zemlje u njenom okruzenju i svetu uopste. Izjave predsednika Kostunice za javnost, kojima je izvestava o rezultatima svoje medjunarodne aktivnosti, potvrdile su jos jedanput izvanredan znacaj ove prakse zaboravljene u Milosevicevom vremenu. Personaliziranje i mistificiranje vodjenja spoljne politike pretvorilo ju je u njegov sopstveni zabran.\nSRJ se nasla na prekretnici posle izbora 24. septembra i dogadjaja od 5. oktobra 2000. Konsolidovanje koje zahteva doslednu demokratizaciju unutrasnjeg politickog zivota u Srbiji i Crnoj Gori, kao i sporazum o njihovom eventualnom daljem zajednickom zivotu, zahtevace ulaganje velikih napora i na polju spoljne politike i diplomatske akcije. Treba se osloboditi negativnog nasledstva Milosevicevog rezima i obezbediti novo mesto nasoj zemlji u svetu.\nAutor je ekspert za medjunarodno pravo; bio je direktor (1972–77. i 1985–88) Instituta za medjunarodnu politiku u Beogradu.


Predsjednik ABA: Ne možemo reći da li će liga da se završi do kraja ili da se proglasi gotovom - CG Sport\nPredsjednik ABA: Ne možemo reći da li će liga da se završi do kraja ili da se proglasi gotovom\nDomagoj Čavlović je u razgovoru za “TV Arenasport” rekao kakva su razmišljanja svih koji odlučuju o tome kako će se sezona nastaviti.\n“Situacija sa ABA ligom je jednaka situaciji sa čitavim sportom u svijetu. Ovaj virus nas je sve paralizovao i nije moguće uopšte razmišljati o takmičenjima, a kamoli ih realizovati. Mi smo među prvima odgovorno reagovali i zaustavili svoje takmičenje na vreme”, započeo je Čavlović u razgovoru za “TV Arenasport“.\n“Svakodnevno i pomno pratimo događanja vezana za to. U kontaktu sam sa svim klubovima i oni razmišljaju na isti način. Imamo neke ideje oko lige, ali ništa još konkretno. Nije moguće predvidjeti koliko će sve ovo trajati, pa zato i ne možemo da planiramo da li će da se završi do kraja ili da se proglasi gotovom. U ovom trenutku su primarni zdravlje i ljudski životi”, napominje prvi čovek ABA lige.\nČavlović kaže da se ABA liga suočava sa puno neizvjesnosti i da trenutno u tom takmičenju “sve stoji”.\n“Većina klubova je svoje igrače piustila kućama, stranci su otišli svojim kućama i došli smo u situaciju da su granice zatvorene i samim tim dolazi u pitanje nastavak takmičenja. Nama je ostalo u prvoj ligi još jedno kompletno kolo i play-off. A u Drugoj ABA ligi imamo jednu neodigranu utakmicu. Pratimo reakcije ostalih liga i klubova, tako da vidimo da niko ne može ništa da predvidi, pa jedni donose jednu vrstu odluka, a drugi drugu. Mi definitivno čekamo i pratimo situaciju kako bismo doneli najbolje moguće rješenje za našu ligu.”\nShare the post "Predsjednik ABA: Ne možemo reći da li će liga da se završi do kraja ili da se proglasi gotovom"\nTaggedaba ligadomagoj čavlović\nPrethodni članak KSCG i RSCG suspendovali takmičenja na neodređeno\nNaredni članak UEFA odložila sve nacionalne utakmice i klupska takmičenja


FS Gana još čeka objašnjenje Rajevca – Nadlanu.com\nFS Gana još čeka objašnjenje Rajevca\nAKRA, 10. septembra 2010. (Beta) – Portparol Fudbalskog saveza Gane Rendi Ebi rekao je u petak da ta organizacija još čeka objašnjene doskorašnjeg selektora Milovana Rajevca da li je potpisao ugovor sa saudijskim klubom Al Ahlijem.\n„Naš savez je Rajevcu dao rok do nedelje. Tek kada nam bude javio da ne želi da potpiše novi ugovor, moći ćemo da kažemo da je otišao“, izjavio je Ebi.\nRajevac je prethodnih nekoliko nedelja pregovarao sa FS Gane o produžetku saradnje, a u četvrtak su mediji u toj afričkoj zemlji i u Saudijskoj Arabij javili da je srpski stručnjak sa Al Ahlijem potpisao ugovor vredan 4,5 miliona dolara.


Čestitka muftije tuzlanskog Vahid-ef. Fazlovića povodom nastupanja 1441. hidžretske godine • fejm.ba\nPovezane vijesti:hidžretska 1441, muftija tuzlanski Vahid. ef. Fazlović, muftijstvo tuzlansko, naslovna\nSpahić povrijeđen u saobraćajnoj nesreći


POLJOPRIVREDNICIMA POTREBNO KRETANJE OD 5 do 20 ČASOVA Za prolećnu setvu planirano dva miliona hektara\nZa prolećnu setvu planirano je da se zaseje dva miliona hektara, što je ogroman posao, koji zahteva da se poljoprivrednim proizvođačima omogući sloboda kretanja između 5.00 i 20.00 časova, izjavila je danas Sunčica Savović iz Udruženja Žita Srbije.\nSavović je za RTS kazala da uz rezerve pšenice, sa ostojećim imamo dovoljno brašna za godinu dana, što je slučaj i sa kukuruzom.\nProlećna setva počela je samo za šećernu repu, kaže Savović dodajući da za ostale kulture očekuju da počne u zavisnosti od vremenskih prilika između 1. i 15. aprila.\nUslovi za prolećnu setvu neuporedivo su bolji nego prošle godine, kada smo u ovo vreme imali sušu i poljoprivrednici rade na priprepama za setvu i zasadiće, uz nadu da će padavine doći kada bude neophodno, kazala je Savović.\nDodaje da vlažnost zemljista jeste mala, ali da je pšenica imala dovoljno vlage i navodi da se ne očekuje da će mraz naneti štetu pšenicu, što nije slučaj sa voćem.\nAPEL PRIVREDNIKA "Mala i srednja preduzeća u Srbiji zapošljavaju 629 hiljada ljudi i pomoć preduzetnicima je PREKO POTREBNA"\n"PRVO MI IZMERE TEMPERATURU, A ONDA ULAZIM U POGON" Kako danas izgleda dan radnika u proizvodnji hrane\nPlanirano je da se zaseje dva miliona hektara površina, što je ogroman posao. Poljoprivrednicama je neophodno da se kreću od 5 do 20 časova da bi mogli setvu da sprovedu u određenim rokovima. Trebalo bi da se da do znanja nadležnim organima da je poljoprivrednicama od sledeće sedmice potrebna sloboda kretanja u tom periodu, kazala je Savović.\nNavodi i da izvoz ipak teče bez obzira na okolnosti i napominje da nam je i izvoz i potreban kako bi zalihe sveli na uobičajeni nivo koji nam je potreban.\nRadnici Kraša na KOLEKTIVNOM GODIŠNJEM odmoru


Odobrenje je objavljeno u nedelju, na 75. kongresu Američke dijabetološke asocijacije (ADA) od strane dr Deniz Faustman, direktorke Masačusets imunobiološke laboratorije Opšte bolnice u Bostonu i glavnog istraživača u ovoj studiji.\nPrema podacima ADA-e, oko 5% (oko 3 miliona) osoba sa dijabetesom živi sa tipom 1 u Americi, oboljenjem koje nastaje kada imuni sistem napada i uništava beta ćelije pankreasa, koje proizvode insulin.\nDr Faustman je izjavila Rojters-u da BSG vakcina privremeno podiže nivo supstance koja se naziva "faktor nekroze", ili TNF, a povišeni nivoi TNF mogu eliminisati štetne T-ćelije u organizmu osobe sa tip 1 dijabetesom.\nU manjem prethodnom probnom periodu, tim dr Faustman je pronašao da su dve BSG vakcine date u razmaku od 4 nedelje privremeno uništavale T-ćelije, koje prouzrokuju tip 1 dijabetesa. Kod pacijenata je takođe pronađen mali, privremeni povratak lučenja insulina.\nOvog leta ona i njene kolege će započeti širu petogodišnju fazu studije, koja uključuje pacijente od 18 do 60 godina starosti. Pacijenti će imati malu, ali zapaženu sekreciju insulina. Dobiće dve, ili BSG vakcine ili placebo injekcije u razmaku od 4 nedelje, a zatim po jednu injekciju u naredne četiri godine.\nAko se ovo istraživanje pokaže uspešnim, sledeći korak bi bila još šira studija sa većim brojem pacijenata.\n"U ovoj fazi, pokazali smo statistički značajan odgovor na BSG vakcinu, ali cilj ovog istaživanja je da stvorimo dugotrajne uslove terapije", rekla je dr Faustman. "Radićemo ponovo sa osobama koje imaju dijagnozu tip 1 dijabetesa dugi niz godina. Ovo nije istraživanje za prevenciju dijabetesa, već za njegovo, nadamo se, izlečenje.”\nBCG vakcina je prvi put kod ljudi korišćena 1921. godine protiv tuberkuloze. U poslednje vreme u USA se koristi za lečenje kancera bešike.\n“To je lek sa besprekornom bezbednošću", kaže dr Faustman, navodeći da se na klinikama koristi već 90 godina.\nNeki eksperti u dijabetesu su skeptični po pitanju reverzibilnosti tipa 1 dijabetesa i smatraju da će se pre doći do prevencije, nego do leka. Međutim, svi se nadaju da će ovo istraživanje konačno dati dobre rezultate.\nZa studiju je obezbeđeno više od 19 miliona dolara, od potrebnih 25 miliona. Većina novca je donirana od strane Lacocca Fondacije, koja se bavi podrškom istraživanjima u tip 1 dijabetesu.


Poslanici Sabora o poseti Vučića Hrvatskoj: „Glup—gluplji—najgluplji“ - Sputnjik Srbija\nPoslanici Sabora o poseti Vučića Hrvatskoj: „Glup—gluplji—najgluplji“\n16:00 31.01.2018 (osveženo 16:02 31.01.2018) Preuzmite kraći link\nTreba razgovarati i raditi na poboljšanju odnosa sa Srbijom, poručuje danas deo poslanika u hrvatskom Saboru, povodom, za neke iznenadnog, poziva predsednice Kolinde Grabar Kitarović srpskom predsedniku Aleksandru Vučiću da dođe u zvaničnu posetu Hrvatskoj sredinom februara.\nVučić: Prihvatam Kolindin poziv\nPoziv je usledio, konstatuje hrvatska agencija Hina, nakon što su odnosi dveju država ponovno zapali u ozbiljnu krizu, a poslanici Sabora su se osvrnuli u tom kontekstu i na pitanje da li je premijer Andrej Plenković učestvovao u odluci predsednice Grabar Kitarović da pozove srpskog kolegu u Zagreb.\nZastupnik SDSS, srpske stranke koja podržava vladu Plenkovića, Milorad Pupovac poručio je da je veoma značajno da dođe do tog susreta, kako bi se smirile negativne strasti, obuzdale negativne poruke i zaustavili polemički tonovi, koji neretko izazivaju neprijateljstva i animozitet.\n„Takođe je važno da se vratimo svim pitanjima koja već godinama nisu u fokusu politike i ne rešavaju se, a to su otvorena pitanja vezana za rat, izbeglice, nestale, ratne zločine, prava manjina i granice“, dodao je Pupovac.\n„Svi znamo da se na tom susretu radi već nekoliko meseci. U nekoliko je navrata bio pripremljen pa ostavljen za neka bolja vremena, a sada se odlučilo da se, uprkos lošoj atmosferi, napravi rez i ide u to. Rizici pokazuju određenu smelost i odgovornost da se stvari ipak zaustave na nekoj tački, i da se treba posvetiti razgovorima“, rekao je Pupovac.\nSusret su pozdravili zastupnici opozicionih struktura GLAS (Vesna Pusić), HDZ, vodeće članice vladajuće koalicije (bivši ministar spoljnih i evropskih poslova Miro Kovač), kao i zastupnik najuticajnije opozicione stranke SDP (Joško Klisović).\nIpak, bilo je i disonantnih tonova:\n„Pitao bih kakva je to politika kada u istom danu premijer šalje Srbiji diplomatsku notu, ministarka spoljnih poslova govori da su promoteri četništva na čelu Srbije, a predsednica poziva predsednika Vučića. Narod je zbunjen, i nije mu jasno o čemu se radi“, kazao je predstavnik opozicionog Mosta Miro Bulj.\nHvalimo se, kazao je, da imamo karijerne diplomate na čelu države, ali ovo je politika „glup—gluplji—najgluplji“, a „odnos predsednice i Vučića podseća na vremena odnosa Pahor—Kosor“.


Trijumf Alekse Radovanovića na kragujevačkoj “Pimp zoni“ – Veliki Park\nTrijumf Alekse Radovanovića na kragujevačkoj “Pimp zoni“\nKaravan “Pimp zona“ Radija S, gostovao je u Kragujevcu. Zabavno takmičenje u pimpovanju fudbalske lopte organizuje se u desetak gradova, povodom predstojećeg Svetskog prvenstva u fudbalu u Rusiji.\nCategories:\tKragujevac, Vesti, Zabava\t/ No Responses / by Milan 9 јуна, 2018


VITALNI INTERES NA PITANJE KOSOVA, ODLUKU ĆE DONIJETI PARLAMENT SRPSKE - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH VITALNI INTERES NA PITANJE KOSOVA, ODLUKU ĆE DONIJETI PARLAMENT SRPSKE\nVITALNI INTERES NA PITANJE KOSOVA, ODLUKU ĆE DONIJETI PARLAMENT SRPSKE\n17. септембра 2020. 15:48\n„Nakon redovne sjednice otvorili smo vanredne sjednice. Prva, 77. vanredna sjednica, bila je na moj zahtjev da se donese odluka Predsjedništva BiH o izmještanju Ambasade BiH iz Tel Aviva u Jerusalim. Objasnio sam da je to važno jer je to dokaz prijateljstva prema Izraelu. Smatram da trebamo podržati njihovo pravo da odrede sjedište i da to drugi poštuju“, rekao je Dodik novinarima.\n„Smatrao sam da to treba tako da učinimo. Ta tačka dnevnog reda se obavezno stavlja na dnevni red jer se ne glasa o dnevnom redu jer je tako definisano pravilnikom. Članovi Predsjedništva Šefik DŽaferović i Željko Komišić glasali su protiv ove odluke a ja sam glasao za i ona nije donesena, a o njenoj sudbini ćemo vidjeti kako će se kretati i šta će biti. Ali, uglavnom mislim da treba ostati posvećen dobrim odnosima sa Izraelom u dijelu ukupnih rješavanja stabilizacije mira na Bliskom istoku“, rekao je Dodik.\n„To naravno ne mora da znači i nije dokazano jer SAD kao najmoćnija sila svijeta zna za tu odluku UN i donijela je svoju odluku po tom pitanju. To govorim u jednom drugom kontekstu jer je Komišić pokrenuo pitanje priznavanja Kosova kao nezavisne države sa međunarodnim kapacitetima“, rekao je Dodik.\n„A na moj upit kako sada ne važi relevantna Rezolucija Savjeta bezbjednosti UN 1244 u ovom slučaju i kako se on opredjeljuje da to podrži – nije bilo odgovora. Na glasanju DŽaferović i Komšić su glasali za odluku da se prizna Kosovo a ja sam bio protiv. Dalja procedura ide tako da će se na sljedećoj sjednici Predsjedništva BiH ta tačka obavezno staviti na dnevni red i o njoj odlučivati“, pojasnio je Dodik.\n„Mislim da je dobro da je ovo pitanje došlo na dnevni red. Do sada se spekulisalo, neki su bili za priznavanje neki protiv, da gubimo partnere u poslovnom i političkom smislu. Dobro je da ćemo imati konačnu odluku“, rekao je Dodik.\n„Kosovo ne može biti priznato jer Republika Srpska ne smatra da samoproglašeno Kosovo treba da bude nezavisna država. Ne može da prihvati da se različita praksa primjenjuje u gotovo identičnim situacijama i gdje se ruši jteritorijalni integritet, koji je zagarantovan međunarodnim konvencijama i poveljom UN, te Rezolucijom 1244 gdje se ukazuje na teritorijalni integrite Srbije“, rekao je on.\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da se BiH priključila globalnoj alijansi za nabavku vakcina protiv kovida-19, na osnovu saglasnosti koju je dalo Predsjedništvo.\n„Još se ne zna ni kojih vakcina, ni šta, ali na globalnom nivou se uredila jedna organizacija koja će se baviti pitanjem distribucije i ravnomjerne raspodjele vakcina tako da ne dođe do majorizacije ili diskvalifikacije bilo koga“, rekao je Dodik u Istočnom Sarajevu na konferenciji za novinare nakon redovne i dvije vanredne sjednice Predsjedništva BiH.\n„Konstatovali smo da se pandemija ne stišava da se, i u regionalnom i u okviru BiH, zadržava na jednom nivou, da je veoma neizvjesno na koji način će se odvijati u toku zime, kako će se razvijati i šta treba da učinimo“, rekao je Dodik.\n„To ne podrazumijeva zabranu da se vakcine nabavljaju od drugih subjekata i faktora. Nabavka vakcina i zdravstvena zaštita je i u nadležnosti entiteta i kantona i to će tako i ostati, a ovdje se samo radi o koordinaciji“, poručio je Dodik.\n„Jedna od važnih tačaka, koja je bila i malo zbunjujuća, jeste da je dostavljen izvještaj, navodno od Savjeta ministara, o realizaciji 14 preporuka za put u EU. Kasnije, tokom sjednice se ispostavilo da to nije izvještaj Savjeta ministara nego samo Izvještaj Direkcije, tako da smo mi to samo primili k znanju“, pojasnio je Dodik.\n„U ovom trenutku u BiH je aktuelna potreba da se definiše određena komisija koja će raditi s tim. Naši partneri u Federaciji BiH /FBiH/ traže da to bude komisija za integracije u NATO savez, ali mi to ne prihvatamo“, poručio je Dodik.\n„Na taj način smo spremni da uđemo u saradnju i svaki drugi način za nas je neprihvatljiv, ali ta tačka je skinuta sa dnevnog reda“, naveo je Dodik.\nSMANJEN BROJ ULAZAKA MIGRANATA\nDodik je da je Predsjedništvo na današnjoj sjednici konstatovalo da je smanjen broj ulazaka migranata u BiH i da se realizuju zaključci u vezi sa izmještanjem migrantskih centara iz naseljenih mjesta.\n„U izvještaju se navodi da je Republika Srpska učinila sve neophodno na tom planu – imenovala koordinatora i napravila čitavu mrežu ljudi iz tužilaštava, policije koji se bave tim pitanjem, dok to nije učinjeno u šest kantona u Federaciji BiH“, rekao je Dodik.\n„Zatražili smo od Savjeta ministara da koordiniše aktivnostima na tom planu, a od pravosuđa ne možemo ništa da tražimo, osim da apelujemo da pooštri svoju kaznenu politiku i da se uvede red u provođenje ove strategije u vezi sa borbom protiv trgovine ljudima“, istakao je Dodik.\nODBIJANJE ODAVANJA POČASTI KRAJIŠNIKU POKAZUJE ODNOSE U BiH\nDodik je izjavio da su ostala dva člana Predsjedništva odbila da se na početku današnje sjednice oda počast Momčilu Krajišniku, prvom srpskom članu Predsjedništva izabranom nakon građanskog rata u BiH, što pokazuje kakvi su odnosi i u ovoj instituciji i u samoj BiH.\n„Bilo je logično to učiniti jer se to i ranije činilo – kada je umro Alija Izetbegović održane su sve te ceremonijalne stvari. Čak je tadašnji ministar inostranih poslova Mladen Ivanić naložio diplomatsko-konzularnim predstavništvima da otvore knjige žalosti širom svijeta“, napomenuo je Dodik u izjavi novinarima u Istočnom Sarajevu, ističući da Alija Izetbegović, kako je to rekao i bivši visoki predstavnik Pedi Ešdaun, samo zbog toga što je umro nije otišao u Hag.\n„To baca svjetlo na odnose i u Predsjedništvu i u samoj BiH“, rekao je Dodik i dodao da će, ukoliko ova praksa ne bude prekinuta, dati nalog šefovima konzularnih predstavništava da širom svijeta otvore knjigu žalosti povodom smrti Krajišnika i da se na taj način oda priznanje čovjeku koji je bio prvi srpski član kolektivnog Predsjedništva BiH nakon građanskog rata.\nTURKOVIĆEVA PONOVO PREKRŠILA ZAKON I PROCEDURE\nDodik je rekao i da je ministar inostranih poslova u Savjetu ministara Bisera Turković ponovo prekršila zakon i procedure i bez saglasnosti Predsjedništva dala saglasnost da se BiH putem Savjete Evrope pridruži odluci o borbi protiv sajber kriminala.\n„I ovaj put je ignorisala Predsjedništvo, kršeći red i zakon i dala saglasnost da se BiH, kako smo mogli da čujemo, jer nas nije obavijestila, putem Savjeta Evrope pridružila odluci o borbi protiv nekog sajber kriminala, kojom se nekoliko državljana Rusije, Kine i drugih zemalja zabranjuje kretanje i kažnjavaju se na poseban način“, rekao je Dodik na konferenciji za novinare u Istočnom Sarajevu.\n„Imaće tu igru ukoliko se ta praksa ne promijeni i ukoliko se sve ne vrati u Predsjedništvo“, rekao je Dodik.\n„Do sada smo poštovali procedure, hijerarhije i nigdje se ne može naći da su naši ljudi prekršili nešto u ovom smislu“, rekao je Dodik i dodao da je nastavljena neprihvatljiva praksa da se bošnjački predstavnici u zajedničkim institucijama ponašaju autonomno i neodgovorno prema BiH, krše procedure i propise koji su interno doneseni, pa čak i pitanje ustavne nadležnosti.\n„Ako je to politika SDA, to i mogu da razumijem, jer oni pokušavaju da putem poslova svršenog čina obezbijede svoje pozicije i provođenje svojih politika“, rekao je Dodik.\nPrethodni članakALARMANTNO- U FBiH preminulo šest osoba, još 297 zaraženo\nNaredni članakBilbija i Ivančić odveli Zrinjski u treće pretkolo Lige Evrope


Miomi pogađaju 40% žena u svetu: Evo kako možete da ublažite tegobe\nMiomi su benigni tumori na materici koji se najčešće javljaju kod žena između 30. i 50. godine života. Čak 1/3 svih ginekoloških hospitalizacija sprovodi se zbog mioma. Većina mioma dugo ostane neotkrivena usled nedostatka simptoma, a ukoliko se simptomi pojave oni uključuju obilne i bolne menstruacije, nepravilno krvarenje, anemiju, bolove, pritisak u stomaku i neplodnost.\nMiomi materice su benigni tumori koji se u 95% slučajeva javljaju unutar tela materice, a ređe na grliću materice. Miomi se uglavnom javljaju u grupama i mogu biti veličine od nekoliko milimetra do veličine dinje. Svojom građom i slojevima podsećaju na glavicu crnog luka. Iako im se još uvek ne zna tačan uzrok, poznato je da estrogen ima veliki uticaj na ove formulacije, stoga u menopauzi dolazi do smanjenja ili potpunog nestajanja mioma.\nDijagnostikovanje mioma na materici je jednostavno. Otkrivaju se najčešće pri redovnom ginekološkom pregledu, stoga želimo da naglasimo značaj redovnih pregleda. Potreban je ultrazvučni pregled da bi se tačno utvrdila veličina i lokalizovao miom, dok se u današnje vreme često radi i magnetna rezonanca.\nPostoji i prirodni način da se rešite tegoba izazvanih miomima materice, a to je bilje.\nStručnjaci iz Herba Medica Natural kompanije tri decenije izučavaju biljke i njihov sastav kako bi pružili bolji kvalitet života ženama. Svojom ekspertizom i iskustvom, kojoj svedoče brojni pozitivni komentari i reči zahvalnosti žena koje su koristile njihove proizvode, pomogli su velikom broju ženskih osoba da žive bolje. Njihov čaj Femina postao je sinonim za ublažavanje ženskih reproduktivnih tegoba.\nOdobren od strane Jugoinspekta u Leskovcu, ovaj čaj dobijen je mešavinom preko 30 vrsta biljaka sa domaćeg područja. Pored toga što ublažava tegobe kod mioma, pomaže I kod cisti, endometrioze, priraslica i dobroćudnih tumora, muškog i ženskog steriliteta.\nNačin upotrebe: 200 ml čaja pre glavnih obroka, a preostala 2 čaja rasporediti po želji ( po mogućstvu i želji zasladiti cvetnim medom). U toku menstrualnog ciklusa čaj se ne pije i ne radi se ispiranje materice. Jedna kutija čaja Femina je dovoljna za 7 dana konzumiranja!\nMožete nam se javiti na kontakt telefone:\nSrbija 027 333 202 i 027 331 195, Crna Gora 068 422 800\nBiH: 066 057 262 Ii065 596 853, Hrvatska 097 785 91 57, Nemačka +491712038312\nNiste ni svesni koliko su pravilno sedenje, težina ranca, ali i to kako ga pakuje, važni za ZDRAVLJE ĐAKA


Patriote su oni koji vole, štite i pomažu naš Relm [sve ono čemu doista pripadamo]; izdajice su naši unutrašnji neprijatelji i oni javno ili tajno pomažu naše spoljne neprijatelje.\nSvaka velika ljudska populacija (na primer, srpski ili ruski ili engleski narod) sadrži sledeće četiri grupacije:\n~ MENTALNI GUBAVCI ~\nOni čine otprilike 5% opšte populacije. To su defektna stvorenja; odnosno su uglavnom perverti, prevaranti, nemoralni šljam, ološ, izrod, izdajice, psihopate, degenerici i razne nakaze. Radi se o mentalnom truležu iliti degenerisanom mulju, o legiji cerebralnih mrtvaca. Suštinski gledano, umno poremećeni, transdžender ludaci, genetski deformiteti, pederi, lezbejke, feministi, obožavaoci podljudi i rasnog mešanja, mazohisti, lopovi su ono ubedljivo najgore što postoji u jednom narodu te, u naprednoj zemlji, biće u zatvoru ili ludnici, biće pod strogom kontrolom i neće se razmnožavati ili širiti svoju pošast. U pogubnom društvu, iz ove grupe se najviše regrutuju političari, medijske ličnosti i svi oni na ključnom položaju.\n~ MEDIOKRITETI ~\nMediokriteti su nekih 80% naroda. To su pripadnici stada. Njima ništa nije jasno niti ih išta može angažovati. Bitno im je samo da imaju dovoljno hrane i odgovarajuće sklonište. Radi se o ovcama za šišanje koje ničeg nisu svesne. Oni obavezno gledaju televiziju pa rade (mislie) kako im mediji nalažu. Mediokriteti su uvek za one koji su baš tog trenutka na vlasti i kako se vlast menja tako i oni menjaju svoju pripadnost. [Ko god da je na vlasti, održava se na vlasti zahvaljujući ovoj amorfnoj masi.] Oni mogu biti destruktivni ili konstruktivni: a u zavisnosti ko je na vlasti. U izopačenoj zemlji, najgori od njih će imitirati gubavce; a u dobroj društvenoj zajednici, najbolji od njih će se ugledati na patriote. U lošoj naciji oni su proglašeni: umetnicima, intelektualcima, piscima, kompozitorima, slavnim ličnostima, režiserima, fakultetskim profesorima, itd.\n~ PROSVEĆENI ~\nProsvećeni su probuđeni ili svesni deo populacije ili osobe koje imaju mentalni kapacitet da budu uzdignute. To je nekih 10% ljudi te zajedno sa patriotama su jedina nada za spas i prosperitet datog naroda [rase, kulture, civilizacije].\n~ PATRIOTE ~\nTa najznačajnija grupa čini 5% populacije. Oni su najpametniji muškarci i ono najbolje što postiji u datom narodu. U dobroj državi, patriote su na vlasti te su vođe, umetnici, intelektualci, naučnici, filozofi, pisci, kompozitori, matematičari, izumitelji, stvaraoci... U zloj, oni su proganjani, hapšeni, izgladnjivani, ignorisani, ubijani, omalovažavani, terorisani, ismejavani, sputavani...\nNarod će opstati i prosperirati ili će propasti i nestati: u zavisnosti da li patriote [PP] ili gubavci [MM] imaju prevagu. Zato prave patriote moraju vladati ili se organizovati i ujediniti pa preuzeti vlast! Drugim rečima, imaju moralnu obavezu da zavladaju i zauvek budu na vrhu.\nSamo 3% građana je aktivno sudelovao u Američkoj revoluciji (1775-1783) te porazio Englesku (ubedljivo najmoćniji režim tog vremena).\n[Ovaj tekst se iključivo odnosti na muški deo populacije. Ženski deo populacije su 100% prevrtljivi mediokriteti, mentalni gubavci i totalni mazohisti.]


Studio apartman Hilltop na 100 jutara u blizini sela - Airbnb\nVeliki novouređeni studio apartman povezan sa porodičnom kućom smeštenom u mirnom pastoralnom ambijentu u blizini sela Čatam, Njujork. Privatni ulaz vodi do svetle sobe veličine 20' X 40', a uključuje kupatilo, kuhinju (bez ploče za kuvanje ili rerne) sa pogledom na prirodu na drugom spratu. Domaćin živi puno radno vrijeme u glavnoj kući.\n*** Tokom ovog perioda neizvesnosti u vezi sa virusom COVID19, molimo vas da, ako imate ili MISLITE da imate virus, "pružite utočište" i razmislite o kasnijem putovanju. Za te zdrave goste želimo da vam poželimo dobrodošlicu i da vas obavijestimo da činimo sve što je u našoj moći da vam pomognemo da budete bezbedni tako što ćemo nastaviti sa našim dubinskim čišćenjem, a zatim dezinfekcijom dezinfekcionim sredstvom registrovanim u EPA-i, površinama koje se često dodiruju pre dolaska. Pratimo predloge koje je Airbnb dao domaćinima uz preporuke Centra za kontrolu bolesti (CDC) i rado ćemo razgovarati sa vama tokom postupka registracije o tome kako da dezinfikujemo prostor za iznajmljivanje. Vaš domaćin je potpuno vakcinisan. Hvala, čuvajte se svi. ***\nProstor za iznajmljivanje je jedan veliki novorenovirani studio sa bračnim antiknim mesinganim krevetom, kuhinjskim stolom i stolicama, futonom (koji može da primi 2 dodatne osobe), kaučem, kablovskom televizijom ravnog ekrana, kupatilom u punoj veličini, mnogo prozora/krovnog prozora, kuhinjom koja ima frižider u punoj veličini, sudoperom, mikrotalasnom pećnicom, aparatom za kafu Keurig (kafa/čaj i polovina i po), tosterom, ali NE i pločom za kuvanje ili rernom. Ovo je na drugom spratu i ima 13 stepenica sa odgovarajućim ručnim podizanjem. Divljine ima u izobilju dok smo okruženi otvorenim poljima i šumama koje ste dobrodošli da istražite. Zgodno smješteni u blizini Chathamove glavne ulice koja se može prošetati s nezavisnim kafićima, finim restoranima, knjižarama, mikropivovarama i povijesnim kazalištem Crandell, udaljeni smo manje od 2 milje od državnog parka Taconic, 13 milja do živahnog grada Hudsona i samo 20 minuta do svih Berkshirea koje nudi. Trebaće vam automobil tokom posete, jer nema pravog javnog prevoza, a parking je povoljno smešten neposredno ispred stana. Naši pogledi od 30 do 40 milja podstiču vas da se opustite uz zalazak sunca ili da se napijete izlascima sunca šetnjom u Bordenovoj zoni očuvanja, koja se nalazi na samoj ivici našeg imanja.\nMislimo da je ovaj mali džep doline Hadson jedinstven jer smo blizu mnogim kulturnim atrakcijama, ali još uvek smešteni u mirnom pastoralnom okruženju. Možete da vidite zvezde noću i u daljini svetla našeg glavnog grada, Olbanija. Imamo pravu Glavnu ulicu u našem malom selu koja je vrlo neobična i nudi maloprodaju, restorane i druge poslove koji su još uvek u porodičnom vlasništvu, a gde je parking jednostavan i besplatan. U krugu od nekoliko kilometara imamo pozorište, zatvorene i spoljne umetničke galerije, lokalni park za plivanje, mnoga mesta za šetnju uređenim stazama, pijace, bioskop iz doba vodvila, javne biblioteke i spisak bi mogao da se nastavi i nastavi. A ako krenete 20 minuta istočno, stići ćete u Berkšir sa Tenglvud/Lenoksom, Klark/Vilijamstaunom, muzejom Normana Rokvela i Stokbridžom, samo da spomenem nekoliko atrakcija. Grad Hadson je samo 13 milja na jugu i nudi više restorana, galerija i antikvarijata, Olana i reka Hadson.\nIako je prostor za iznajmljivanje povezan sa jednom porodičnom kućom, on je zasebna jedinica i sam po sebi, a gosti neće biti u obavezi da imaju kontakt sa domaćinima ako traže privatnost. S druge strane, već dugo živimo u ovoj oblasti i zainteresovani smo da vam boravak učinimo što udobnijim i biće nam veoma drago da vam ponudimo bilo kakve preporuke. Živimo u svom domu puno radno vreme i stoga smo lako dostupni našim gostima. Pošto smo mnogo putovali, rado ćemo podeliti vaše istraživanje našeg najlepšeg mesta ako to želite.\nIako je prostor za iznajmljivanje povezan sa jednom porodičnom kućom, on je zasebna jedinica i sam po sebi, a gosti neće biti u obavezi da imaju kontakt sa domaćinima ako traže pri…


Desetine volontera u Tuzli pomažu osobama koje su pod mjerom zabrane kretanja Zbog pandemije koronavirusa koji je doveo do vanredne situacije u BiH, a mnoge zatvorio kući, u Tuzli je osnovana grupa volontera “Jedni za druge Tuzla”.\n26. 03. 2020. u 16:30 Face.ba


Šemsa Suljaković: U bolnici su sa razglasa puštali moje pesme - NOVA portal\nŠemsa Suljaković: U bolnici su sa razglasa puštali moje pesme\nShowbiz Autor:Ivana Bradanji17. maj. 202009:35 > 09:42\nFoto: Printscreen/YouTube/GOLD MUSIC TV\nPevačica Šemsa Suljaković pre nekoliko godina doživela je infarkt u Australiji gde imala koncert, a sada je ispričala kakav tretman je imala tamo i kako su se medicinari ophodili prema njoj.\n„Infarkt sam dobila u Australiji. Dalekoj, predalekoj od moje porodice. Bog dragi je dao da se tu slučajno zadesio najbolji kardiolog „Gold Coast“ klinike. Snimio je ceo zahvat premoštavanja sa stentom i dao mi snimak na CD-u, da imam. Priuštili su mi apartman s prekrasnim pogledom, puštali na razglas moje pesme, rekavši da je u njihovoj klinici operisana bosanska muzička zvezda. Eto, samo dragi Bog može sve to tako posložiti“, rekla je pevačica u intervjuu za Express.\nŠemsa je istakla da nikada sebe nije gledala kao veliku zvezdu, već je oduvek bila opuštena i srećna u svojoj koži.\n„Razlog je što nemam usađenu potrebu za ogromnom popularnosti. Uvek sam bila, a i sada sam, opuštena i srećna u svojoj koži. Mislim da je moja najispravnija odluka da sada radim koliko hoću, a ne onoliko koliko mi se nudi. Na nastup odem iz sopstvenog zadovoljstva. To pakovanje, hotel, druženje sa publikom, potom šetnja, kupovina… To mi je drago da radim“, kaže ona.\nTakođe, prokomentarisala je i svoje mlade koleginice, govoreći da pojedine ipak malo preteruju u oskudnom oblačenju, što nije bio toliko slučaj u njeno vreme.\n„I na početku i tokom moje karijere bilo je pevačica koje su isticale dekoltee, šliceve i slično, a danas je to već obnažavanje. Takvih sam mnogo ispratila. Lično nemam ništa protiv trendova, jer vremena se mejenjaju. Ali, priznaćete, ruku na srce, mnogo njih preteruje. Možda ovo ima loš ton, ali čini mi se da je to jedini način da neke pjevačice ostvare svoj cilj, mada daj Bože da im to uspe u ovom turbulentnom i teškom vremenu za sve, pa i za estradu“, smatra Suljakovićeva.\nHalid Bešlić: Ne mogu da živim od penzije, ali sam obezbeđen\nHalid Bešlić: I ovo će proći, samo da ostanemo zdravi\nŽivotna drama Maje Žeželj: Lekari joj ponovo spasili život\n13. jun. 2021 10\nAnđelina Džoli obnovila romansu s bivšim mužem?\nMarija urlala na Viki: Svi pevaju, zvezde su prostitutke


Zvezda ostala bez 20.000.000, a Terzić poručuje: Moramo da budemo šampioni, nećemo u trećerazredno takmičenje! | Fudbal\nZvezda ostala bez 20.000.000, a Terzić poručuje: Moramo da budemo šampioni, nećemo u trećerazredno takmičenje! | MONDOBA\n9. March, 08:49\nZvezda ostala bez 20.000.000, a Terzić poručuje: Moramo da budemo šampioni, nećemo u trećerazredno takmičenje! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n14.02.2021. / 17:06\nZvezda ostala bez 20.000.000, a Terzić poručuje: Moramo da budemo šampioni, nećemo u trećerazredno takmičenje!\nAutor Dragan Šutvić 14.02.2021. / 17:06\nDug kluba je 30 miliona evra, ali je sposoban da generiše više novca, objavio generalni direktor\nCrvena zvezda održala je svoju redovnu skupštinu, članovi su "podvukli crtu" ispod urađenog u prethodnom periodu. Generalni direktor Zvezdan Terzić govorio je i o sportskim rezultatima i onome urađenom van terena.\nNOVAKOVA PORUKA! |\n"Odustao bih da nije u pitanju grend slem": Đoković pobijedio pa zabrinuo: Ne znam kakva je šteta načinjena mom tijelu!\nOn je rekao da je trenutni dug kluba 30 miliona evra, ali da je Zvezda znatno sposobnija da pravi pare i da godišnje može da napravi i više od toga, a sve zahvaljujući sjajnim sportskim rezultatima.\nTerzić je istakao četiri osnovna i stalna cilja Zvezde koji se ispunjavaju: sportski rezultati, odnosno osvajanje titule i igranje Evrope; finansijska stabilnost i nesmetan rad kluba; stalno ulaganje u infrastrukturu; i omladinska škola.\n"Što se sportskih rezultata tiče, mogu sa zadovoljstvom da konstatujem da je Crvena zvezda ove sezone po četvrti put uzastopno igrala grupnu fazu UEFA takmičenja i to veoma uspešno. Kao drugi u grupi Lige Evrope, iza nemačkog Hofenhajma, a ispred češkog Libereca i belgijskog Genta, plasirali smo se u nokaut fazu prolećnog dela takmičenja. Predstoji nam veliki dvomeč u 1/16 finala sa sedmostrukim šampionom Evrope AC Milanom, 18.02 u Beogradu i 25.02 u Milanu.\nSada, u tekućem prvenstvu Super lige Srbije ubedljivo smo prvi na tabeli sa devet bodova više od najvećeg rivala. Imamo najbolji tim, igramo dobro, i uveren sam da ćemo osvojiti četvrtu šampionsku titulu zaredom, a to našem klubu nikada u istoriji nije uspelo. Važno je napomenuti da je ove sezone, šampionska titula važnija nego ikada ranije. Šampion dobija sve, drugoplasirani mrvice. Od ovog leta drugoplasirani iz naše lige ne ide u kvalifikacije za Ligu Evrope nego u utešnu Konferens ligu koja je trećerazredno takmičenje i po renomeu i po finansijskim UEFA bonusima. Šampion Srbije ide kao i do sada u kvalifikacije za ligu šampiona, a u slučaju ispadanja prelazi u Ligu Evrope", rekao je Terzić.\nOn je izrazio puno poverenje u trenera Dejana Stankovića i naglasio da će detaljni sportski izveštaj predati sportski direktor Mitar Mrkela.\nTerzić je rekao da je uprava omogućila "nesmetano funkcionisanje kluba u nenormalnim uslovima" zbog pandemije, koja je pogodila čitav sportsk, pa i fudbalski svet.\n"Nije ni nama lako, ali se borimo. I izborićemo se. Uspeli smo da zadržimo najvažnije igrače, pojačali smo se, servisiramo plate i igrački smo više nego konkurentni na evropskom nivou. Procena naše finansijske službe je da je klub zbog Korone ostao bez 20 miliona evra planiranih prihoda. Zbog korone nismo igrali revanš u Beogradu sa Omonijom posle 1-1 na Kipru, ispali smo i umesto planiranih 10 miliona evra od UEFA bonusa zaradili smo samo 4 miliona evra. Evropske utakmice smo igrali bez publike i ostali smo bez 5 miliona evra planiranog prihoda od prodaje ulaznica. Tržište transfera je skroz zamrlo, palo je na 35% od protekle sezone. Iz tog razloga smo ostali bez planiranih 10 miliona evra. Bez obzira na sve ove teškoće, uspeli smo da omogućimo nesmetan rad kluba i da pobeđujemo. Naša finansijska služba ozbiljno radi i napravljen je čitav paket mera za prevazilaženje novonastalih problema. Pre svega u smanjenju troškova, ali bez posledica po ostvarenje sportskih rezultata", rekao je Terzić.\nFudbaleri Crvene zvezde igraju utakmicu kvalifikacija za Lige Evrope na praznom stadionu "Rajko Mitić" jer je gledaocima zabranjen ulazak zbog nepovoljne epidemiološke situacije u Srbiji.\nOn je naglasio da je Zvezda u proteklom periodu "jako porasla kao klub u svim segmentima", navodeći da je "ugled kluba je podignut na evropski nivo", da su "sportski rezultati su fantastični", kao i da su osvojeni koeficijenti su olakšali ulazak u UEFA takmicenja što je "ogroman kapital kluba".\nTerzić je rekao da je vrednost igrača skočila sa 17 miliona na 54 miliona evra, da je infrastruktura kluba "za ponos", kao i da je "omladinska škola zaista postala prava fabrika igrača".\nŠto se tiče finansija, računica je ovakva:\n"Naša matematika je jednostavna: godišnje zaradjujemo 4 miliona evra od Gazproma i milion evra od Telekoma. Te prihode je klub ostvarivao i 2014. Ali, samo to i ništa drugo. Danas je klub zbog ulaganja u sportski sektor i dobrih sportskih rezultata u proteklom periodu, osim tih 5 miliona evra od sponzora, osposobio sebe da zarađuje još 10 ili 20 miliona evra od UEFA bonusa (zavisno da li igramo Ligu Evrope ili Ligu šampiona), plus 5 miliona evra od ulaznica, plus 10-15 miliona evra od transfera. Crvena zvezda je osposobljena da generiše realnih 30-40 miliona evra na godišnjem nivou. A to sve zbog izvanrednih sportskih rezultata koji su nam doneli koeficijente da smo sve do plej-ofa kvalifikacija za Ligu šampiona u povlašćenom položaju. Plasman u UEFA takmičenje 2014. godine je bilo nezamislivo jer smo na putu morali da pobeđujemo mnogo jače i bogatije od sebe. Sada nam je put olakšan i trebaju nam dve pobede protiv slabijih od nas da bi obezbedili Ligu Evrope i minimum 15 miliona evra", rekao je Terzić.\nPonovo je naglasio da su osvojeni koeficijenti "najveći kapital i finansijski potencijal kluba" u ovom trenutku.\n"Činjenica da smo se kao klub popeli sa 209 mesta u Evropi, na 52 mesto, je samo jedan od pokazatelja koliko smo kao klub porasli od 2014 do danas. A ovaj rast može samo da se nastavi. I nije poenta samo da li je Zvezda dužna 60 ili 30 miliona evra. Nego tada kada je bila dužna 60 miliona evra nije bila sposobna da pravi više od 10 miliona evra. A danas kada je dug prepolovljen na 30 miliona, klub je osposobljen da godišnje zaradi 30 miliona evra ili više. Što se tice poslovanja, mi smo mogli da jos više smanjimo dug u proteklom periodu, ali na štetu sportskih rezultata. Procenili smo da je poslovno isplativije za klub da taj novac koji smo tada imali, ne vraćamo poveriocima odmah već postepeno, a da ta sredstva uložimo u tim, osvajamo šampionske titule i pobeđujemo u Evropi. Taj preostali dug ne opterećuje rad kluba i sa pozicije kluba isplativije je da ga uložimo u nove pobede. A ponavljam, samo dobri sportski rezultati generišu nove velike prihode", rekao je Terzić.\nPrema njegovim rečima, Zvezda vodi odgovornu poslovnu politiku u skladu sa interesima kluba, da postoji kvartalna finansijska kontrola iz UEFA i da klub svoje obaveze izmiruje obavezno.\n"Mi smo svesni velikih očekivanja naših navijača, kako na sportskom tako i na poslovnom planu. Mi moramo da vodimo balansiranu sportsko- finansijsku politiku jer je često jedno u koliziji sa drugim. Mi možemo i da rasprodamo igrace i da povećamo prihod, možemo i da smanjimo plate i bonuse igračima I da smanjimo rashode i da na taj način kratkoročno poslujemo finansijski mnogo bolje, ali je pitanje da li bi takvom politikom mogli da ostvarujemo ovakve sportske rezultate. Ne zaboravite da smo mi u predhodnom periodu uvek u trećem, a posebno u četvrtom kolu kvalifikacija, imali klubove koji imaju izmedju 80-120 miliona evra godišnji budzet. I pobeđivali smo ih. Ovo je sport, igra gde moras da ulažeš ako zeliš da pobeđuješ i zato smo ulagali, jer želimo da imamo moćan i konkurentan tim", rekao je direktor kluba.\nVažan izvor novca u svetu predstavljaju TV prava, ali Terzić kaže da je Zvezdin prihod od toga simboličan.\n"Ono što nama najviše nedostaje to su prihodi od TV prava. Crvena zvezda po ugovoru koji je u ime Super lige potpisao FSS ima samo 80.000 evra godišnje, sto je 0.3% u strukturi naših prihoda. Većina klubova Evrope, malih, srednjih i velikih klubova, ostvaruju ogromne prihode od TV prava i ona čine od 30-40% njihovih prihoda. Videli smo pre mesec dana u analizi koju je sprovela klupska asocijacija da Crvena zvezda ima ubedljivo najmanje prihode od TV prava u odnosu na svih 48 učesnika ovogodišnje Lige Evrope. U junu ove godine postojeći ugovor ističe i obzirom na veliki sher i gledanost naših utakmica, moramo se izboriti za ono što Crvenoj zvezdi pripada", rekao je Terzić.\nUpravo gledate Bio je penal, bio je crveni... a za drugi dio - kapa dole! Dejan Stanković poručio - da nam se ovo ne ponovi! 0 Video Pre 0 min Trener Crvene zvezde o poukama koje je njegov tim izvukao u pobjedi protiv TSC-a.


vrednosne orijentacije, klasna analiza, društveni pokreti, teorije o društvenim promenama, istorijska sociologija\nOsnovne i doktorske studije sociologije završila je na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Beogradu. Doktorirala je 2016. godine sa tezom Vrednosne orijentacije u post-socijalističkim društvima Srbije i Hrvatske (mentor profesor dr Mladen Lazić). Na Odeljenju za sociologiju Filozofskog fakulteta zaposlena je od 2005. godine, prvo kao asistentkinja-pripravnica, potom asistentkinja, da bi 2016. godine bila izabrana u zvanje docentkinje. Stručno se usavršavala na Univerzitetu u Tromsu (Norveška), Univerzitetu u Minesoti (SAD) i Inter-univerzitetskom centru u Dubrovniku. U istraživačkom statusu bila je angažovana na naučnim projektima Evropske komisije (InTune i Dioscuri – 6th Framework Program), projektu Instituta za humanističke nauke u Beču (Capito), RRPP projektu (Informal Practices of Capturing Economic Resources by Political Elite: Exploring Party Patronage in Kosovo and Serbia), kao i na većem broju domaćih naučnih i stručnih projekata. Trenutno je angažovana u okviru tri naučna projekta: European Social Survey (zamenica nacionalnog koordinatora), Erasmus + projekat Advance Data Analytics i projekat Instituta za sociološka istraživanja Izazovi nove društvene integracije u Srbiji: koncepti i akteri. Članica je Sociološkog udruženja Srbije i Crne Gore i Srpskog sociološkog društva, kao i predstavnica Univerziteta u Beogradu u međunarodnoj organizaciji Scholars at Risk.\nPešić, Jelena & Marija Babović. 2017. The Role of Sociology in Post-Socialist Transformation in Serbia, 9th Slovenian Social Science Conference on “Social Transformations: The Global and the Local“, Ljubljana, 21-23rd September 2017.


INVESTICIONO-RAZVOJNI FOND: Brokeri ponude da dostave do 19. januara 2018. godine\nInvesticiono-razvojni fond (IRF) Crne Gore pozvao je ovlašćene učesnike na tržištu hartija od vrijednosti da do 19. januara 2018. godine dostave ponude za zastupanje te institucije u poslovima trgovine na berzi tokom naredne godine.\nPonude će se, u prisustvu zainteresovanih ponuđača, otvoriti 19. januara u prostorijama IRF-a.\n"Ponude dostavljene poslije navedenog roka, kao i one koje nijesu zapečaćene ili su nepotpune, neće se razmatrati", navodi se u pozivu.\nIZVOR: Vebsajt RTCG, 26.12.2017.


Prošlog leta INFLUENSERI U SRBIJI hrlili su u polje lavande, a sad imaju NOVU OPSESIJU: Opčinjeni su ovakvim pejzažem - traže ga po celoj Vojvodini - Zena.rs\nPiše: S.M.P. 04.06.2021. 07:07\nPolje maka u Vojvodini nova je meta influensera Foto: Privatna arhiva\nTeško je zaboraviti onaj fenomen - gotovo da nije bilo dana da influenseri, blogeri, ali i svi oni koji vole lepu fotografiju ne podele na svojim profilima fotku iz polja lavande.\nOdjednom su svi želeli da imaju romantične fotografije koje izgledaju kao da su upravo nastale na jugu Francuske, a ne na Fruškoj gori. I - imali su ih! To je na kraju rezultiralo uništenim žbunovima, zgaženim lavandama i smećem u polju, a to je razbesnelo i vlasnika polja u Bukovcu, koji je apelovao na ljude da povedu računa s obzirom da su na privatnom posedu.\nBilo je čak i automobila sa ruskim tablicama, te je dobar glas očigledno došao i do turista u našoj zemlji... A influenseri ili oni koji to žele da budu pažljivo su tražili najbolji kadar i pomalo stidljivo se osvrtali da provere gleda li iko dok prave maestralne fotke.\nInače, divlji mak može da se nađe gotovo svuda, s obzirom da spada u korov, i često je prisutan u predeliuma gde se sadi pšenica, kao i sve ostale žitarice. Raste i pokraj puteva, raznih napuštenih mesta, kao i planinskim predelima do 1.000 m nadmorske visine, a cveta od maja pa sve do kraja leta. Ponegde, mada ređe, pronaći ćete i polje maka ljubičaste i bele boje, što je je jednako impoznatan prizor.


SKOK: Nikad više stanova za iznajmljivanje u Beogradu | Mondo Portal\nIznajmljivanje stanova u Beogradu AirDNA istrazivanje\nSKOK: Nikad više stanova za iznajmljivanje u Beogradu 4 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n22.10.2018. / 14:29\nIzvor Beta 22.10.2018. / 14:29\nPoređenja radi, takvo iznajmljivanje u Atini prosečno košta 52 evra, a u Budimpešti 61 evro dnevno.\nPo broju dana kada je stan iznajmljen u odnosu na broj dana za koje je bio ponuđen na tržištu, prosek za Beograd je 63 odsto, pri čemu je popunjenost stana najveća u avgustu (70 odsto), a najmanja u januaru (28 odsto).\nU Beogradu postoji 4.412 "aktivnih" stanova i drugog smeštaja za iznajmljivanje koji se nudi na međunarodnim sajtovima. Od toga su 86 odsto stanovi koji se iznajmljuju celi, 13 odsto su pojedinačne sobe za iznajmljivanje, a u svega jedan odsto slučajeva se iznajmljuje krevet.\nPo strukturi ponuđenog smeštaja u Beogradu prednjače jednosobni stanovi (49 odsto), slede dvosobni (23 odsto), zatim "studija" (19 odsto), trosobnih stanova u ukupoj ponudi je šest odsto, četvorosobnih dva odsto, a petosobnih ili većih svega jedan odsto.\nAirDNA je prikazao i podatke o danima ponude nekretnina za iznajmljivanje jer su neke ponuđene stalno, a neke samo vikendima ili ređe.\nPo broju dana za koje su bile ponuđene i broju dana koliko su zaista bile iznajmljene tokom protekle godine, najveća grupa stanova i soba u Beogradu (34 odsto) bila je dostupna od jednog do tri meseca tokom protekle godine. Jedna četvrtina (25 odsto) bila je dostupna 4-6 meseci, 23 odsto 10-12 meseci, a osam odsto je bilo dostupno za iznajmljivanje 7-9 meseci.\nPo ukupnom broju stanova za iznajmljivanje u međunarodnoj ponudi strancima, Beograd u protekloj godini ima eksplozivan rast od čak 53 odsto - sa 5.896 stanova 2017. na 7.792 stana ove godine.\nPre samo osam godina, 2010. u Beogradu je u međunarodnoj ponudi strancima bilo svega sedam stanova, a već 2011. ih je bilo 112, zatim 2012. ih je bilo 252, naredne, 2013. godine broj se duplirao na 550, a 2014. godine skok je bio još veći - na 1.257. Njhov broj se 2015. godine ponovo udvostručio, na 2.379, a 2016. godine skočio na 3.864.\nMeđu ukupno 2.667 "aktivnih domaćina" koji tako iznajmljuju stanove, većina od 75 odsto nudi samo po jedan stan na međunarodnim sajtovima, a ostali po dva ili više stanova.\nU Beogradu postoje i "profesionalni domaćini" među kojima 55 odsto (2.405) nudi po dva ili više stanova, dok 2.007 (45 odsto) nudi samo po jedan.\n30.10.2018. / 04:45\nIzdavaće se oni za deset godina i za 50 evra za mesec dana...samo da pomru bake. Deke, tate i mame i njiohove penzije...pa kada svi budu imali po 200 evra plate\n24.10.2018. / 14:26\nSvaleracija dize cenu.