Završeno glasanje u Crnoj Gori\nPredsjednički kandidat DPS-a Filip Vujanović osvojio je na ponovljenim izborima na tri biračka mjesta u Podgorici 491 glas, a nezavisni kandidat Miodrag Lekić šest glasova.\nU odnosu na glasanje na ovim biračkim mjestima 7. aprila, Vujanović je osvojio 41 glas više, a Lekić 13 manje.\nIzborna komisija Podgorice donijela je krajem prošle sedmice odluku da glasanje na predsjedničkim izborima bude ponovljeno na tri biračka mjesta, jer glasački listići na glasanju 7. aprila nisu biti pečatirani kako treba.\nRezultati na ponovljenom glasanju, kako je ranije saopšteno, ne mogu uticati na preliminarne rezultate Državne izborne komisije Crne Gore, prema kojima je Vujanović osvojio 51,21 odsto glasova, a Lekić 48,79 odsto.\nUstavni sud Crne Gore danas treba da se izjasni o žalbi Lekićevog izbornog štaba na regularnost predsjedničkih izbora 7. aprila.


Peščanik Meki državni udar - TAZ - Peščanik\nPosted By TAZ On 16/06/2012 @ 10:00 In Ispod Slajdera,Prevodi,Tekstovi | Comments Disabled\nPritisak na dugme za resetovanje i Egipat je ponovo na početku – ponovo je 11. februar 2011. godine, dan kada je Mubarak otišao. Odluku Ustavnog suda da raspusti parlament i da dozvoli Mubarakovom čoveku Ahmadu Šafiku da učestvuje u drugom krugu predsedničkih izbora oni koji su srušili diktatora smatraju mekim državnim udarom.\nRaspuštanjem parlamenta nekoliko dana pred drugi krug predsedničkih izbora stvoren je opasan vakuum. Sledeći predsednik će delovati bez parlamentarne kontrole i bez odgovarajućeg ustava. Zajedno sa Visokim vojnim savetom, koji će do novih izbora imati zakonodavnu moć, novi predsednik će imati apsolutnu vlast. A to posebno važi ako novi predsednik postane čovek vojske i starog režima – Šafik.\nPobednici ove odluke Ustavnog suda su ostaci starog režima, a gubitnici su jedina demokratska institucija u Egiptu i u njoj poslanici Muslimanskog bratstva i Salafista, koji su na prošlim izborima osvojili 70% mesta u parlamentu. Kada se bude birao novi parlament videćemo dve novine koje prilikom prethodnih izbora nisu postojale.\nPrva: islamisti su tokom poslednjih meseci izgubili na popularnosti. Veliki deo onih koji su samo pre nekoliko meseci glasali sa oduševljenjem za njih danas ih smatra nesposobnima. Druga: stari režim je danas mnogo bolje organizovan. To pokazuje popularnost Mubarakovog čoveka Šafika koji je mnoge Egipćane uverio da je snažna ličnost koja se zalaže za mir i stabilnost. Obe stvari, lagani pad popularnosti islamista i postepeno oživljavanje starog režima, mogu dovesti do toga da se stari režim ušunja na zadnja vrata.\nVojni savet je svojim cik-cak kursom uspeo da skoro uguši revolucionarni duh. Aktivisti sa Tahrira se stigmatizuju kao pobornici haosa. Državnoj propagandnoj mašineriji je pošlo za rukom da sada veliki deo stanovništva za nedostatak napretka umesto politiku blokade starorežimske klike okrivljuje demonstrante. Ministarstvo unutrašnjih poslova je uspelo da mesecima blokira rad policije, sve dok mnogi nisu poželeli povratak tiranina.\nVojska je opstruisala rad parlamenta od njegovog prvog zasedanja, da bi tek sada ponovo potegla ustavnu žalbu, kada se stari režim ponovo osetio politički dovoljno moćnim. Međutim akcije vojske i osnaženih ostataka starog režima nisu prošli bez reakcije – to je barem egipatska politička dijalektika od pada Mubaraka, iako je formula „Režim 2.0 = Revolucija 2.0“ previše jednostavna.\n„Ljuti smo, ali i umorni“, rezime je jednog od aktivista sa Tahrira nakon odluke Ustavnog suda. Sada treba odlučiti da li biti srećan zbog državnog udara protiv islamista ili šokiran zbog povratka starog režima.\nKarim El-Gawhary, TAZ, 15.06.2012.\nURL to article: https://pescanik.net/meki-drzavni-udar/


„Kamenolom je naš kraj“ | Politika | DW | 19.04.2021\nVijugavi putevi kroz voćnjake i vinograde pod Kopaonikom i Gočom vode do Aleksandrovca, srca župskog kraja i Rasinskog okruga. Kraj je nadaleko poznat po vinima, plantažama malina i kupina od čega žive mnoga sela u okolini. Sela duž rijeke Rasine – Pleš, Grčak, Koznica i Boturić – godišnje prodaju oko 250 tona ovog voća.\nSada mještani strahuju za sve što imaju. Jer, u njihovoj blizini se pravi kamenolom.\nVisoki četinari u okolini sela, ispod srednjovjekovnog grada Koznika koju je izgradio knez Lazar, pokošeni su preko noći. Tamo zjapi teren spreman za iskopavanja. Tu je firma Hemi Freš dobila dozvolu da ispita teren za korištenje kamena za izgradnju Moravskog koridora.\n„Ovu šumu zasadili su šezdesetih moji ujaci i tetke. A tamo s jedne strane sam sadio kad sam išao u osnovu školu. Oni su to sve posjekli noću“, pokazuje nam Aleksandar Stajkovac, predsjednik mjesne zajednice Pleš. Pravljenje kamenoloma stvara nenadoknadivu štetu, tvrdi ovaj čovjek.\nStajkovac na lokalitetu na kome je posječena šuma\n„Od ekologije, životne sredine do turizma… Više nećemo imati regionalni put prema Kopaoniku i Jošaničkoj banji, nećemo imati put od Aleksandrovca prema Goču, nećemo imati izletišta kao što je Mitrovo polje, ni restorane koji su na tom potezu koje godišnje obiđe oko 25.000 gostiju – to je kraj našeg kraja“, kaže Stajkovac.\n-pročitajte još: Male hidroelektrane - velike kontroverze\n„Taj kraj je poznat kao voćarski i više se vrijednosti donese državi od tih nekoliko sela od maline i kupine koje su izvozna kategorija, nego drugih poljoprivrednih kultura. Onog momenta kada kamenolom počne da radi, to je zaista kraj“, priča nam on.\nU talasu ekoloških buna i protesta, u centru Aleksandrovca je u petak (16. april) održan protest za odbranu Rađevice gdje se planira kamenolom. Protest pod nazivom „Minut do 12“ zbilja je počeo u 11:59.\nPrema pisanju lokalnih medija, firma Hemi Freš iz Brusa dobila je dozvolu za parcelu za ispitivanje terena, ali je zauzela još tri parcele, i teren pripremila za iskopavanja. Vlasnik firme nije želio da razgovara sa novinarima DW-a, a ranije je izjavljivao da je pribavio sve potrebne dozvole.\nOstalo je puno nerazjašnjenih pitanja. Boban Pribanović, novinar Nezavisnih narodnih novina Rasinskog okruga, kaže da je investitor u projektu sakrio koliko stanovnika živi u ovom kraju, i pita se: „Ako im treba kamen za Moravski koridor koji će biti završen do 2025. godine, zašto je on dobio zemljište za eksploataciju na 25 godina?"\nProtesti u Aleksandrovcu\nKo je dozvolio sječu šuma? U „Srbijašumama“ za DW navode da oni nisu nadležni, već Uprava za šume u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede. Saglasnost za sječu data je prošlog juna radi „istražnih radova“ uz „posebnu pažnju da sječom ne ugrožavaju prioritetne funkcije šume“.\n-pročitajte još: Struka i motika u odbrani rijeka Stare planine\nProtest je moralna obaveza, kaže nam Marko Luković (30) iz Boturića, jedan od mlađih među demonstrantima u Aleksandrovcu. „Tu sam rođen, u tom mjestu, to je moje ognjište. Naši djedovi i očevi su decenijama gajili kupine i maline, blizu su vinogradi. Imamo informaciju da mikroprašina može da se raznese od 15 do 25 kilometara, to znači da su i vinogradi u Župi ugroženi, a Župa je naša okeanija vina."\n„Mi nećemo da se predajemo, ali ako otvore taj kamenolom, nama ovdje života nema“, dodaje Luković. On kaže da im je Opština Aleksandrovac dala podršku na prvom skupu koji su imali na lokalitetu Rađevica, ali da su se kasnije povukli.\nAleksandar Panić je kritikovao to što se ne vodi računa o mišljenju lokalnog stanovništva\nTrebalo bi da se pita lokalna zajednica\nU pomoć mještanima došla je i organizacija „Odbranimo reke Stare planine“. Aleksandar Panić iz te organizacije kaže da je to dio solidarnosti na kojoj moraju da počivaju ekološki pokreti. „Uvijek je reakcija na vrijeme kada se desi prije početka bilo kakvih radova“, kaže Panić za DW.\n„Evropska energetska zajednica nam ponovo udara packe zadnjih dana zbog stanja u ekologiji jer se ne vodi računa o mišljenju lokalne sredine – uvijek je presudno to mišljenje lokalne sredine. U zemljama koje drže do civilizovanog poretka se drži do toga – ukoliko se lokalno stanovništvo izjasni protiv nečega, tog projekta neće biti“, dodaje Panić.\nTagovi Srbija, protesti, ekologija, Aleksandrovac, reportaža, kamenolom, politika


Skupština KS: Nije usvojen dnevni red, sjednica nije održana\nSkupština KS: Zbog neusvajanja dnevnog reda, sjednica nije održana\nPoslanici Skupštine Kantona Sarajevo nisu glasali za predloženi dnevni red sjednice najavljene za danas, tako da sjednica nije ni održana.\nPredsjedavajući Skupštine KS Elmedin Konaković je nakon glasanja prekinuo sjednicu i najavio održavanje sjednice Kolegijuma, na kojoj će biti odlučeno kada će redovna 17. sjednica Skupštine KS biti održana.\nNa dnevnom redu sjednice trebali su biti rebalans Budžeta KS za 2019. godinu, te Prijedlog Budžeta KS za 2020. godinu.\nU izjavi za novinare prije početka sjednice Konaković je kazao da je danas Kolegijum Skupštine Kantona Sarajevo odlučio da 16. januara 2020. godine bude održana sjednica Skupštine KS sa samo jednom tačkom dnevnog reda, a to je određivanje datuma glasanja o nepovjerenju Vladi KS.\n“Prije sjednice, Vlada KS mora minimalno 48 sati ranije dostaviti materijale. Moja procjena je da će se o nepovjerenju Vladi glasati 20. januara, što je najkraći rok za tih 18 potpisa”, kazao je predsjedavajući Skupštine KS Elmedin Konaković.\nNeće pokušati, kaže, odugovlačiti ni sa čim, dodajući da poslovnik nalaže rok od mjesec dana od dana podnošenja zahtjeva za sazivanje sjednice.\nNaredna sjednica Skupštine Kantona Sarajevo održaće se 8.januara. Ovo je najavljeno na današnjoj sjednici Kolegijuma.\nOdlučeno je da se kao tačke dnevnog reda uvrste Odluka o privremenom finansiranju potreba Kantona Sarajevo za period od 01.01. do 31.03.2020.godine, kao i odluke o privremenom finansiranju Zavoda zdravstvenog osiguranja i Javne ustanove službe za zapošljavanje KS.\nU Španiju u posljednjih 48 sati došlo više od 350 migranata


Bašta fest: Nonšalantan, nekonvencionalan i sasvim poseban filmski festival – Collage\nPiše Ivona Siničković 23/06/2017\nMaja Šuša je beogradska glumica koja već četvrtu godinu zaredom, uz pomoć nekoliko kolega, organizira jedan poseban filmski festival na jednoj čarobnoj lokaciji udaljenoj svega nekoliko sati od vožnje od Beograda. Za naš portal predstavila je Bašta fest i njegov sjajan program, otkrila što ju posebno veseli u vezi ovogodišnjeg festivala te bi li se, da je prije 4 godine znala što ju sve čeka, ponovno upustila u cijelu priču.\nUkratko – predstavi nam ovogodišnji Bašta fest!\nOvogodišnji, četvrti Bašta fest biće održan od 29. juna do 2. jula. U pitanju je internacionaalni festival kratkog igranog filma u Bajinoj Bašti. U okviru revijalnog programa, festival otvara kratki film „Maleš“ Ivana Bakrača, a zatvara dugometražni debitantski film “Igla ispod praga“ Ivana Marinovića. U takmičarskom programu imamo 25 filmova iz 18 zemalja, od toga 7 domaćih. Muzički program: Sergej Trifunović pušta ploče, Wikluh Sky, Repetitor, Dj Flip i tradicionalno Čola veče. Edukativni program je obogaćen novom radionicom – filmske kritike za srednjoškolce, prikladnog naziva “Kritični kamp”.\nKakav je potencijal kratkometražnih filmova u regiji? Zašto vam je, osim iz praktičnih razloga, ova filmska vrsta bila toliko zanimljiva da ste odlučili da se na njoj postavi cijeli festival?\nZapravo praktični razlozi nisu ni postojali, ne bi bila neka velika razlika u organizaciji da su filmovi dugometražni, možda bi bilo lakše jer bi ih u našoj satnici programa bilo manje. Nas je baš zanimao kratki film, jer smo se kao studenti pretežno njim bavili i stalno smo se pitali gde je taj prostor za mlade autore i njihove radove. Potencijal je veliki, samo je potrebno da ga neko prepozna.\nNažalost, najčešće oni koji sede u komisijama i donose odluke, nisu preterano otvoreni za prepoznavanje.\nProgram festivala podijeljen je na filmski, glazbeni, dnevni, edukativni i prateći. Reci nam nešto o svakom!\nVažna karakteristika Bašta festa je da su svi programi na otvorenom i besplatni su. Projekcije u parku „Borići“ i na jezeru Perućac, žurke na obali Drine. Edukativni program je ove godine podeljen na dve celine: likovno-filmsku radionicu „Mašta grad“ za osnovce i „Kritični kamp“ – radionicu filmske kritike za srednjoškolce. U toku dana vodimo naše goste na izlete u prirodu, na planinu Taru, jezera Perućac i Zaovine, rafting Drinom. U okviru pratećeg programa smišljamo različite sadržaje, kafe se autorima, predavanja, trudimo se da napravimo prostor za nonšalantno i nekonvencionalno umrežavanje između mladih autora iz celog sveta.\nŠto te čini posebno sretnom kada je u pitanju ovogodišnje izdanje Bašte?\nOsim iznenađenja otvaranja, koje se svake godine trudimo da osmislimo na drugačiji način (prošle godine smo imali veliki balon, onaj pravi) – posebna zanimljivost ovogodišnjeg programa je da od 25 filmova takmičarskog programa imamo 12 rediteljki. Potpuno nenamerno, izborom najboljih filmova, desilo se da imamo skoro pa polovinu programa „ženskog filma“ (iako prezirem taj termin i nisam baš sigurna šta znači). To mi deluje kao ozbiljan znak da se u kinematografiji nešto menja i iskreno držim palčeve za neki novi talas.\nKoliko je ljudi potrebno za organizaciju festivala poput Bašta festa? Predstavi nam svoj Bašta tim.\nNa godišnjem nivou, radi nas četvoro, pred festival i tokom festivala broj se popne i do dvadeset, plus volonteri. To su jedan Jovan, Maša, Milica, Vlada, Karaula, Nemanja, Marija, Mrva, Ana, Tića, Nikola, Stefan, Boško, Branko, Dunja. Svakom od ovih ljudi jedno veliko hvala i izvinite (o predfestivalskom bipolarnom poremećaju sve najbolje).\nKada smo zadnji put razgovarale, rekla si da Jovan brine oko ozbiljnih stvari, dok se ti brineš za balone i vatromet. Šalu na stranu, koje su tvoje zadaće kao umjetničke direktorice festivala? Koji su najveći izazovi tog posla?\nMeni uvek to umetnička direktorka zvuči nešto pretenciozno, ali kada je došao trenutak da napravimo konkretnu podelu poslova, morale su da se dodele i neke „titule“. Tako se ispostavilo da sve to što ja radim se inače na festivalima tako zove. Bavim se programom, izborom žirija i selektora, kreativnim delom posla, komuniciram sa svim sektorima, vodim program, glasnogovorim u ime festivala. Ne bavim se parama u svakom slučaju, što je jedna od najboljih odluka.\nOvo je 4. izdanje Bašta festa. Što si tijekom posljednjih godina naučila o organizaciji jednog ovakvog festivala i u tom procesu o samoj sebi? Da si znala što te sve čeka, bi li se svejedno upustila u istu priču?\nSigurno je da bih, pogotovo kada znam koliko mi je ovaj festival lepih stvari doneo. Ne mogu da kažem da nije teško, sa finansijama nikako da izađemo na kraj, uvek je tesno.\nNaučila sam da je nemoguće da uradiš nešto na način na koji želiš, ako nisi svestan da si ti taj koji će uvek biti odgovaran za sve.\nUlažemo mnogo truda, rada, vremena, entuzijazma, živaca i neprospavanih noći. Naučila sam o sebi koliko sam spremna da uložim u nešto što volim, koliko sam nestrpljiva i koliko ti rad na nečemu ovako specifičnom daje kredibilitet da govoriš o drugim stvarima vezanim za kulturu I poziciju mladih u Srbiji uopšte. Naučila sam i da platno može da padne ako duva vetar.\nOd 700 prijavljenih, koliko je filmova prošlo selekciju i tko je ovogodišnji selektor festivala?\nOvogodišnji selektor festivala, a nadam se i budući je Nikola Ljuca. Sa Nikolom baš dobro funkcionišem, slažemo se oko filmova i pravljenje ove selekcije je bila velika zabava prepuna inspirativnih razgovora. Izabrali smo 25 filmova, što je naše ograničenje, s obzirom na činjenicu da imamo tri večeri takmičarskog programa od 21h do 00h, jer se projekcije održavaju na otvorenom.\nKoje sve nagrade dodjeljujete na kraju festivala i zašto su one u obliku šišarke?\nNisu u obliku šišarke, ali imaju urezan naš logo, koji je u obliku šišarke. 🙂 Kada je došao trenutak da smislimo šta će biti zaštitni znak festivala, zezali smo se evo u Kanu je lav, u Berlinu medved, šta mi imamo u Bašti? I onda smo se setili Tare i Pančićeve omorike. Posle guglanja shvatili smo da je šišarka simbol plodnosti, pa gde ćeš više. Dodeljujemo nagrade za najbolji film Zlatna imaginacija, najbolju režiju Zlatna indikacija, najbolji scenario Zlatna inspiracija, najbolju mušku i žensku ulogu Zlatna interpretacija, što je za nas posebno važno jer su glumačke nagrade u kratkom filmu retkost. Od prošle godine uveli smo u saradnji sa Cineplanetom, nagradu za najbolju kameru Zlatna vizuelizacija koja je u vrednosti 3000€ za iznajmljivanje opreme za snimanje sledećeg filma. Takođe, žiri Mladih, sačinjen od srednjoškolaca iz Bajine Bašte dodeljuje svoju nagradu za najbolji film.\nKoliko postojanje Bašta festa znači za decentralizaciju kulture u Srbiji?\nNažalost, malo je kulturnih sadržaja koji se dešavaju u Srbiji, nekako je sve fokusirano na Beograd. I mladi samo planiraju kako da se presele i tu nađu svoje mesto. Mislim da je veoma važno da ljudi iz unutrašnjosti imaju potrebu da nešto veliko urade za svoj grad, kao Jovan. Takođe, važno je i da taj grad i ljudi u njemu osećaju isto. U Bajinoj Bašti redovan bioskopski repertoar ne postoji, s vremena na vreme dolaze mobilni bioskopi koji puštaju komercijalne filmove, tako da publika nema priliku da se sretne sa autorskim, a kamoli kratkim filmom na platnu.\nŠto i koliko tebi znači Bašta fest u jednoj riječi ili rečenici?\nVeru da je sve moguće i da nema odustajanja.


SAVRŠEN PRIRODNI MELEM ZA NEGU LICA: Vitaminska maska od dinje zateže kožu i briše bore! • HAPPYTV.RS\nVIKTOR ORBAN I ALEKSANDAR VUČIĆ: Odnosi dveju zemalja "na najvišem nivou u zajedničkoj istoriji!\nNAPETO U VILI! BAKI JOJ SASUO SVE U LICE! Više ništa ne kriju, sve je očigledno! (VIDEO)\n47 minutes ago • Ljubav i seks\n29 minutes ago • Prelo u našem sokaku\n57 minutes ago • Prelo u našem sokaku\n12:44:00Seksi priče J***O SAM NASTAVNICU U AUTOBUSU: Tako toplu pi**u u životu nisam osetio!\n12:33:24Ljubav i seks ŽENE KONAČNO OTKRILE: Ove osobine modernih muškaraca nam smetaju!\n12:27:11Zanimljivosti GADNA NAVIKA INTELIGENTNIH LJUDI: Koriste ovaj prirodni analgetik, a evo ŠTA je u pitanju!\n12:19:21Ishrana DREVNIM KINESKIM NAPITKOM DO ZDRAVLJA: Sačuvaće vas od prehlade i gripa, i olakšati vam varenje!\n12:10:53Rijaliti Parovi ALEN AZARIĆ ZAMERIO ŠMIZLI! VELIČA SAM SEBE! Smatra da je "tata" za sve! (VIDEO)\n11:48:54Rijaliti Parovi BIVŠE DRUGARICE NE MOGU DA SE PODNESU! Plavuša i crnka urlaju po vili!(VIDEO)\n11:07:22Rijaliti Parovi NAPETO U VILI! BAKI JOJ SASUO SVE U LICE! Više ništa ne kriju, sve je očigledno! (VIDEO)\nSAVRŠEN PRIRODNI MELEM ZA NEGU LICA: Vitaminska maska od dinje zateže kožu i briše bore!\nDinja je voće koje obiluje vitaminima koji podstiču regeneraciju i proizvodnju kolagena!\nKad je sezona dinja u toku, iskoristite je, pa se potrudite da je konzumirate što češće, jer je izuzetno zdrava i dijetalna. Bogatstvo vodom, vlaknima, mineralima i vitaminima je sinonim za ovaj slatki plod. Osim toga, ona prija i koži, čineći je lepšom, mekšom i sjajnijom.\nZa takav rezultat zaslužno je obilje vitamina E i K, jer su oni savršeni borci za negu i lepotu. Čiste kožu, zatežu je i čine mekšom. Kombinacija vitamina A i C podstiče njenu regeneraciju i proizvodnju kolagena, a poznato je koliko je on delotvoran za mladalački izgled. To znači i "stop" borama.\nPreporuka stručnjaka je da što češće jedete dinju, ali za negu lepote, jednom nedeljno napravite masku. Dovoljno je samo da je ispasirate i pomešate sa kašičicom meda, nanesete na lice, vrat i dekolte, ostavite 20 minuta da odstoji i potom je isperete mlakom vodom. Osetićete da vam je koža prodisala.\n16.0229 minutes ago\n16.0257 minutes ago\n15.0219 hours ago\n15.0223 hours ago


6 INTRIGANTNIH DETALJA O MELANIJI TRAMP, KOJE JAVNOST NIJE ZNALA – Ženski kutak\n6 INTRIGANTNIH DETALJA O MELANIJI TRAMP, KOJE JAVNOST NIJE ZNALA\nOvo je rođena sestra Melanije Tramp koju je godinama krila od javnosti!\nOvi komadi odeće Melenije Tramp koštaju kao stan u Beogradu!\nObožavala je dosledno i učestalo da čita sve sitnice napisane o sebi, trvdi bivša saradnica\nStefani Grišam radila je u Beloj kući kao direktorka komunikacija i šefica osoblja za Melaniju Tramp, što znači da je slavnu Slovenku imala priliku dobro da upozna. U svojoj knjizi progovorila je o svojim iskustvima iz tog razdoblja, od dešifrovanja Trampovog braka, preko odnosa Melanije sa svojom pastorkom Ivankom Tramp, do njene „nedovoljne radne etike i pomalo bizarne ljubavi prema uređivanju foto albuma“.\nMalo je reći da Trampovi nisu oduševljeni novom knjigom, a na bivšu saradnicu sasuli su proteklih dana, drvlje i kamenje.\nU izjavi za CNN , predstavnica za javnost Melanije Tramp rekla je:\n„Autorka očajnički pokušava da oporavi svoju narušenu reputaciju manipulišući i iskrivljujući istinu o gospođi Tramp. Gospođa Grišam je lažna i problematična osoba koja ne zaslužuju ničije poverenje.“\nBivša saradnica otkrila je mnoge kontroverze, a mi vam predstavljamo 6 najintrigantnijih:\n1. Opsesivno je čitala sve članke o sebi\nKad bi se za vreme suprugovog mandata Melanija pojavila u javnosti, jedino se pisalo o njenim modnim kombinacijama. Nosila je naluksuznije modne brendove i njenom modnom stilu zaista se nije imalo šta prigovoriti, ali za razliku od ranijih prvih dama koje su pokretale humanitarne inicijative i glasno ih zastupale, Melanija Tramp u javnosti je – ćutala.\nNije se znalo šta misli i zaista je izgledala, baš poput natpisa na famoznoj Zarinoj jakni koju je nosila, kao da je nije briga šta američki mediji i javnost misle o njoj. Ali, Grišam kaže da je to bila samo fasada. Melaniju Tramp i te kako je bilo briga šta se piše.\nObožavala je dosledno i učestalo da čita sve sitnice napisane o sebi, trvdi bivša saradnica.\n„Kao i njen suprug i sva njegova deca, gospođa Tramp pomno je pregledala ‘isečke iz novina poput stručnog arhitekte koji se fokusirao na nacrte. Nijedan detalj nije zanemaren, ništa joj nije promaklo. Imala je uključena Google upozorenja za sebe i sve je videla“, piše Grišam.\nKao njena predstavnica, Grišam je od prve dame dnevno primala više poruka, a mnoge su se odnosile na to kako odgovoriti ili u njenom slučaju ne odgovoriti, na upite globalnih medija opsednutih razumevanjem tajanstvene Slovenke.\n2. „Zlatokosa“ i njena ljubav prema foto albumima\nGrišam u knjizi takođe iznosi kako je sa šeficom provodila jako malo vremena u kancelariji. I to ne u smislu da nije bila jedan na jedan s Melanijom u Istočnom krilu, već da Melanija zapravo uopšte nije dolazila u svoje kancelarije smeštene u Istočnom krilu. Grišam kaže da se seća da je svoju šeficu u prostranoj kancelariji namenjenoj prvoj dami videla samo nekoliko puta tokom četiri godine koliko je radila u Beloj kući.\n„Gospođa Tramp radila je od kuće mnogo pre nego što je to postalo obavezno tokom pandemije“, kaže Grišam.\n„Kad je to opravdano, imali bismo lične sastanke, ali oni su se uglavnom odvijali u Sobi s kartama preko puta lifta pored rezidencije. Tamo bismo planirali rasporede, odgovarali na hitne upite i razgovarali o ciljevima. Vreme je uglavnom provodila u svojoj rezidenciji.“\nGrišam kaže da je Melanija Tramp tako često bila zatvorena u svojoj rezidenciji da joj je Tajna služba dala nadimak Zlatokosa, „jer je ostala u svom tornju, nikada se ne spuštajući“.\nPuno je vremena, piše Grišam, trošila na „brigu o sebi“, koja je uključivala mnogo sati sna. Grišam kaže da se osoblje Istočnog krila većinu dana retko čulo sa svojom šeficom pre 10 sati.\n„Verovala je da je opuštanje ključni deo bjuti rituala, kao što su, naravno, i spa tretmani i tretmani lica“, piše Grišam.\nTakođe kaže da je Melanijino glavno delo ili „drugo dete“ kako ga je nazvala u svojoj knjizi, bili fotoalbumi. Naime, Melanija je sate i sate provodila slažući fotografije u foto albumima. Pomno je, kaže Grišam, pregledala stotine, ako ne i hiljade fotografija tokom vremena provedenog u Beloj kući, kategorisala ih i stavljala u albume.\n3. Ivanku Tramp nazvala je princezom\nOno što smo svi naslućivali, Grišam je sad i potvrdila – između Ivanke i Melanije, dve najvažnije žena u životu Donalda Trampa, nema puno ljubavi. Iako se ta činjenica uglavnom držala podalje od očiju javnosti, Grišam piše da je uvek postojala napetost između njih dve, često zbog Ivankine želje da bude u centru pažnje na javnim događajima i putovanjima u inostranstvo.\nGrišam piše da joj je, nakon što je postala svesna nežne veze oca i ćerke, Melanija Trump dala nadimak, kojim je volela da je zove iza leđa – princeza.\nGnev Melanije prema svojoj pastorki često bi se rasplamsao tokom inostranih putovanja, piše Grišam, ponajviše zato što se bivša prva dama strogo pridržavala protokola i tradicije, a koja je rezervisana samo za predsednički par, ali ne i za predsednikovu ćerku i njenog supruga.\nKonkretno, kada je Ivanka Tramp htela da učestvuje u poseti engleskoj kraljici u Bakingemskoj palati, Melania je insistirala da Ivanka i Džared ne budu u centru pažnje. Umesto toga, njih dvoje su fotografisali kako gledaju s prozora u Bakingemskoj palati, dok se za to vreme Melanija družila s kraljicom i Kamilom Parker.\n4. Bila je luda zbog Trampovih navodnih afera\nIako je tada CNN to izvestio, Bela kuća nikada nije evidentirala da je Melanija Tramp došla posebnim automobilom na Trampovo obraćanje naciji 2018. kao i u Zajedničku bazu Andrews kako bi otputovala, jer je bila ljuta na njega kad su u javnost isplivale njegove afere s porno glumicom Stormi Denijels i bivšim Plejboj modelom Karen Mekdugal.\nU svojoj knjizi, Grišam piše da je Melanija zaista bila uzrujana i da ju je bes naveo da se na javni način distancira od svog supruga. Nije želela da je gledaju kao političku suprugu koja pokušava da spasi svog supruga od štetnih naslova, već upravo suprotno.\n„Osećala sam da je gospođi Tramp neprijatno i da želi da se i on oseća neugodno. Je li on sposoban za to ili ne, ne znam“, piše Grišam o epizodi Denijels, za koju kaže da je dovela do to toga da Melanija postane hrabrija i asertivnija.\nPrimila sam njen poziv u kojem mi javlja da želi da se odveze u Air Force One ispred svog supruga. Iznenadila me je rekavši: Ne želim da budem poput Hilari Klinton, razumiješ li šta mislim? Ona je, nakon vesti o Moniki, hodala do helikoptera Marine One i držala za ruke sa svojim suprugom i to nije izgledalo dobro“, misleći na Moniku Levinski. Nisam se svađala“, piše Grišam, koja je pomogla u organizaciji logistike kako bi olakšala njen zahtev.\nOsim toga, Grišam je išla u šoping u vojnu kancelariju Bele kuće „za zgodnog pomoćnika“ koji je ispratio prvu damu u Kapitolu na Trampovo obraćanje naciji, i to na zahtev Melanije Tramp.\n„Gospođa Tramp nazvala me kako bi me obavestila da želi da je jedan od naših vojnih pomoćnika otprati do Kapitola jer su podovi tamo tako klizavi“, piše Grišam, koja smatra da je zahtev bio lukavstvo da je vide sa zgodnim, uniformisanim mlađim muškarcem, čime sigurno neće biti oduševljen njen suprug. „Nasmejala sam se jer sam videla tu ženu kako u štiklama hoda po zemljanim putevima.“\n5. Melanija Tramp i famozna jakna\nGrišam je čitavo poglavlje u svojoj knjizi posvetila famoznoj jakni, dešifrujući incident sa zloglasnom zelenom Zarinom parkom ukrašenom na leđima rečima: „Mene zaista nije briga. A vas?“, koju je Melanija nosila kad je išla u posetu Centru za prihvatanje useljenika u Teksasu.\nUkratko, Grišam zapravo ne objašnjava zašto je bivša prva dama odlučila da nosi jaknu na putovanju u Teksas, napisavši da kao i svi ostali ništa nije znala o toj njenoj odluci. Međutim, Grišam kaže kako Melanija nije shvatila ili joj zaista nije bilo stalo do silnih kritika koje je dobila jer je nosila jaknu s tako grubom i bezosećajnom porukom u vreme kad je u zemlji gorući problem bilo razdvajanje dece imigranata od roditelja.\nGrisham kaže da su, nakon što su slike jakne pojavile u javnosti, još bile u avionu te su se sastale u privatnoj kabini prve dame, pokušavajući da pronađu način da odvrate pažnju medija sa jakne. Grišam piše da je u jednom trenutku razgovora, Melanija predložila stavljanje kruga s crtom preko dela „ne“ na poruci na jakni – tobože pretvarajući ga u „stvarno mi je stalo“ – a zatim bi trebalo da tvrde da su novinari to pogrešno pročitali. Grišam ju je odvratila od te ideje.\nKad su se prva dama i Grišam vratile u Belu kuću, to je već bila glavna vest u svim medijima, a Tramp očigledno nije bio srećan zbog toga.\n„Šef je bio kiselo raspoložen“, piše Grišam o pozivu u predsednikovu privatnu trpezariju u Zapadnom krilu, gde ih je čekao. „Pogledao je svoju ženu, a zatim nas s izrazom dosađivanja. Prve reči iz njegovih usta bile su: „Šta ste dođavola mislile?“ Na moje iznenađenje, gospođa Tramp je sela na stolicu pored njega s desne strane (usput rečeno, još uvek je bila u toj prokletoj jakni) i nasmešila se.\n6. Deci u Africi htela je da pokloni ogledala\nMelanija Tramp želela je deci u Africi da pošalje ogledala u punoj veličini kako bi mogli da vide koliko su lepi i snažni, tvrdi Grišam u svojoj knjizi. Dok je obilazila osnovnu školu Čipala u državi Malavi tokom posete Africi 2018, Melanijina pratnja bila je iznenađena kad su deca molila da ih fotografišu telefonima jer su „želeli da vide kako izgledaju“.\nIako je Melanija insistirala na fotografisanju, zahtev je odbila Lindzi Rejnolds, koja je u to vreme bila njena šefica kabineta.\n„Čim smo se vratili u SAD, htela je da u školu pošaljemo ogledala u punoj veličini“, piše Grišam, citirajući Melaniju:\n„Moramo im poslati ogledala. Deca moraju znati kako izgledaju i videti da su vrlo snažna i lepa.“\nGrišam je napisala da je, iako je Melania insistirala na tome, zahtev odbila Rejnolds, koja je rekla da je kancelarija savetnika Bele kuće odlučila da će to oni rešiti.\n„Naravno, to je samo moje mišljenje, ali nikada nisam verovala da je to istina, jer mi je Lindzi u više navrata rekla kako misli da će to biti PR-ovska noćna mora – model koji šalje ogledala afričkoj deci. Svi u toj Beloj kući mislili su da su stručnjaci za komunikacije; to je bila priča mog života“, napisala je Grišam.\nPovezane vesti:Featured, Melanija Tramp\nOVAKO NAŠE POPULARNE PEVAČICE IZGLEDAJU BEZ GRAMA ŠMINKE\nSeverina pomera granice seksepila haljinom koja će ZAVLADATI svetskom modom


Zabava - Subota 04.07.2020 - 13:17\nAmerička pevačica i glumica Lejdi Gaga postavila je na svoj Instagram profil fotografiju sa maskom sa šiljcima i lancem.\n"Budite svoji, ali nosite masku" FOTO: Instagram\nNa maski piše "Chromatica", omaž njenom poslednjem istoimenom albumu, poručivši: "Budite svoji, ali nosite masku", čime se pridružila drugim javnim ličnostima koje pozivaju ljude da brinu o zdravlju sebe i drugih tokom tekuće pandemije koronavirusa.\n"Verujem u ljubaznost prema sebi, zajednici i planeti", dodala je ona u svom postu.\nPevačica je, takođe, pozvale neke svoje "sjajne prijatelje" da prihvate izazov i "pokažu svoje maske", među kojima su Barak i Mišel Obama, Opra Vinfri, Arijana Grande i Toni Benet, prenosi magazin People.\nJul 3, 2020 at 10:45am PDT\nBenet (93), sa kojim je Lejdi Gaga snimila duet "The Lady is a Tramp", objavljen na Tonijevom albumu "Duets II" iz 2011, brzo je odgovorio na izazov, postavivši na Instagram selfi na kojem nosi veliku belu masku.\n"Ljubazno se maskiramo zbog naših najmilijih, i kod kuće i širom sveta. Ohrabrujemo vas da podelite zašto nosite masku", napisao je Benet ispod fotke.\nLejdi Gaga je u maju promovisala izlazak svog poslednjeg albuma sa pink maskom, koja se uklapa estetski sa albumom, "ukrašenom" oštrim šiljcima. "Chromatica" je već uhvatila zamah i "preti" da postane najbolji album u 2020. kada se radi o ženskim izvođačima.\nOva dobitnica Gremija ostala je u kontaktu sa obožavaocima i tokom trajanja karantina, napisavši prošlog meseca na Instagramu da "misli na ceo svet i šalje ljubav".\n"Hodam u krug i razmišljam ponekad šta želim da kažem. Želim da kažem da vas volim", dodala je pevačica.\nGlumac Tom Henks poručio je da "postoje samo tri stvari koje možemo da činimo da bi smo dočekali sutra: da nosimo maske, održavamo socijalnu distancu i peremo ruke".\n"Te tri stvari su toliko jednostavne, lake, i ako neko ne može da se pronađe u njima – prosto mislim – sram vas bilo... Naviknite se na to, učinite što je do vas. To je osnova. Ako vozite auto, ne vozite prebrzo, koristite žmigavac i izbegavate da udarite pešake. Gospode, to je zdrav razum", poručio je 63-godišnji glumac, kod koga je početkom marta dijagnostifikovan koronavirus, kao i kod njegove supruge, ali su se oboje, u međuvremenu oporavili.


U SRBIJI PIJAVICA NOSILA SVE PRED SOBOM: Mini tornado rušio, razvaljivao i uništavao domaćinstva! - mediji.net\nOvu prirodnu pojavu Dragačevci ne umeju da objasne\nOsim aprilskog snega, meštane Drgačeva iznenadila je još jedna vremenska nepogoda. U selu Živica došlo je do pojave mini tornada ili takozvane "pijavice" koja je u domaćinstvu Vidoja Jovičića nosila sve pred sobom.\n- Desilo se pre nekoliko dana, odjednom kao da je došlo do neke eksplozije i onda je snažna oluja nosila sve pred sobom. Od jačine vetra u vazduh su podignute bale sena, potpuno uništen plastenik i ubijeno je jedno jagnje. Sve je trajalo nekoliko minuta, ali za to vreme pričinjena je...\ndragačevoPročitajte još na ovu temu\npijavicaPročitajte još na ovu temu\nSvakodnevno se može čuti da mladi trbuhom za kruhom odlaze iz sela u veće gradove, ali rođena Beograđanka, Marija Jorović, prkosi ovoj statistici jer se pre tačno deset godina odlučila da voždovački asfalt zameni prostranim dragačaveskim livadama u selu Živica i nije se pokajala.- Moja majka je iz...\nPIJAVICA NANELA OGROMNU ŠTETU DOMAĆINSTVU U SELU ŽIVICA: Vidoju uništen plastenik i stradalo JAGNJE!\nOvo nije prvi put da se takozvana pijavica javlja u Srbiji\nROĐENA BEOGRAĐANKA ODLUČILA JE DA ASFALT ZAMENI LIVADOM: Pre 10 godina došla je u selo Živica i nije se pokajala!\nIpak, iako se sada nikad ne bi vratila na gradski beton, suprug Saša dugo je Mariju ubeđivao da se preseli u dragačevsko selo\nPijavica nosila sve pred sobom, strahovito nevreme pogodilo Dragačevo\nKolaps na putevima zbog snega: U Dragačevu zastoj zbog udesa, kamion preprečio put\nSnežne padavine izazvale su probleme na pojedinim saobraćajnicima u Zapadnoj Srbiji, a na državnom putu Guča - Kaona - Mirajići obustavljen je saobraćaj zbog poprečenog kamiona u mestu Mirajići.


Regionalne vesti - Utorak 29.10.2019 - 11:32\nSrbija je zatražila pomoć Rusije u gašenju požara na Staroj planini, u kojem za sada nisu ugroženi ljudski životi i imovina, rekao je načelnik Sektora za vanredne situacije Predrag Marić i dodao da se očekuje da će ruski avion „Iljušin 76” stići u Srbiju u narednih dana, prenosi Sputnjik.\nIljušin 46, najveći avion za gašenje šumskih požara FOTO: Wikipedia\nMarić je rekao i da je upućen zvanični dopis Ministarstvu za vanredne situacije Rusije za angažovanje najvećeg aviona za gašenje šumskih požara „Iljušina 76”.\n„To je njihov, ali možda i u svetu, najbolji avion za gašenje požara. Reč je o letelici koja nosi 42 tone vode, ima 10 članova posade. Očekujemo u narednih dan ili dva da taj avion dođe u Srbiju i da se uključi u akciju gašenja iz vazduha, što će našim ljudima znatno olakšati posao”, rekao je Marić.\nOn je naglasio da je od jutros na terenu oko 200 ljudi angažovano na četiri sektora i to 90 vatrogasaca, 50 pripadnika žandarmerije, radnici „Srbija šuma” i meštani.\nObjašnjava da je požar na velikoj visini i da se do mesta gde gori šuma i rastinje ne može doći vozilima, već mora da se pešači oko dva sata.\n„Pokušaćemo danas gašenje iz vazduha. Juče nismo mogli zbog gustog dima. Dva helikoptera MUP-a Srbije danas će oko podneva obaviti izviđanje i ako bude uslova vršiće gašenja”, naveo je on.\nMarić navodi da je jedna desetina požara na srpskoj strane, a devet desetina je na bugarskoj.


Bansko, nekada mali skijaški centar u Bugarskoj, nezaustavljivo se razvija. Pod pokroviteljstvom investitora iz Bugarske i Rusije, ovo slikovito selo koje pripada nacionalnom parku Pirin, doživelo je građevinsku ekspanziju, tako da pored velikog broja novih hotela, prevashodno sa 3 ili 4 zvezdice, postoji i niz onih koji se tek grade. Ipak, EU standardi zaustavili su ovu pomamu u cilju zaštite prirodne sredine, ali Bansko već ima dovoljne smeštajne kapacitete, tako da ovo ograničenje neće zaustaviti njegovu turističku budućnost. Skijaška sezona počinje oko Nove godine i traje sve do početka marta. Međutim, domaćini se nadaju da će prirodne lepote, i atraktivan smeštaj privući turiste i u letnjoj sezoni.\nBansko je jedan od najpoznatijih turističkih centara u Bugarskoj. Ukupna dužina skijaških stazama iznosi 70 km. Smešten je na planini Pirin, na nadmorskoj visini od oko 1000 metara, dok se najviše skijaške staze nalaze na visini od 2500 metara. Bogat je fascinantnim vidikovcima.\nU Banskom postoje plave, crvene i tri crne staze za skijanje. Za one željne vratolomija tu je i staza koja nosi ime po čuvenom skijašu Albertu Tombi. Najviši vrh je visok preko 2700 metara. Oprema se može iznajmiti ili servisirati na uslužnim punktovima na početnoj stanici, a cene su relativno povoljne. U samom selu Bansko, postoje mnogobrojne prodavnice suvenira, etno restorani koji se u originalu zovu mehane i u kojima se služe tradicionalni bugarski specijaliteti. Oni sa dubljim džepom mogu sebi ispazariti i neku nekretninu u jednoj od mnogobrojnih agencija. Ipak, kupaca još uvek nema previše, ali među onima koji se počaste nekretninom najveći je broj Engleza, koji, po za njih povoljnim cenama, sebi mogu obezbediti apartman ili kućicu u kojoj će provoditi vreme nakon penzionisanja. Sa ovakvim razvojem, bugarski skijaški turizam i Bansko će predstavljati povoljniju alternativu čuvenim italijanskim, austrijskim i francuskim skijaškim centrima.


Dedinje, atraktivan četvorosoban salonac sa garažom - Hedonia nekretnine | Agencija za nekretnine\nŠifra nekretnine : 7902\n118.00 m24.0 Sobe1 CG V Štampaj\nLokacija: Dedinje (Rtv Pink) Ulica: Alekse Bačvanskog stara gradnja Telefonskih linija: 1 Godina izgradnje: 1939\nU mirnom delu prestonice, na Dedinju, najotmenijem stambenom naselju u Beogradu, nalazi se ovaj prostran četvorosoban stan. Smešten je u urednoj i održavanoj zgradi sa malim brojem stanova koja se nalazi na placu od 5ari sa ograđenim dvorištem, u neposrednoj blizini Pinka, dvorskih kompleksa, brojnih ambasada, diplomatsko konzularnih predstavništava, Vojnomedicinske akademije. Infrastruktura je kompletna, u neposrednoj blizini se nalaze svi neophodni sadržaji a saobraćajna povezanost sa ostalim delovima grada je odlična.\nStan je salonskog tipa i sastoji se od predsoblja, kuhinje sa trpezarijom, dnevnog boravka, devojačke sobe, dve spavaće sobe, kupatila, ostave i dve lođe. Poseduje garažu koja je uračunata u cenu stana.\n069/2191-84 i 011/2283-734\n4.5 | 94m2 | 275.000 €\nU najlepšem delu opštine Savski venac, u neposrednoj blizini stadiona Crvena zvezda, nalazi se ovaj prostran četvoroiposoban stan. Smešten je u vojnoj zgradi iz 1986.godine koja je uredna i održavana, okružena sa puno zelenila. U blizini se nalaze fakulteti, škole, vrtići, marketi, kao i svi ostali neophodni sadržaji za život. Saobraćajna povezanost sa ostalim delovima grada je odlična. Stan je veoma svetao i dvostrano orijentisan. Sastoji se od antrea, kuhinje sa ostavom, trpezarije, dnevnog boravka, četiri sobe, dva mokra čvora i dve velike lođe. Za svaku preporuku! Agencijska provizija 2% 069/2191-847 i 011/2283-734


plac, SOPOT, KOSMAJ, Vojvode Mišića, 52ara (kuća 42m2), 52,00 m², Sopot, Beograd okolina – Lakodokvadrata.rs\nplac, SOPOT, KOSMAJ, Vojvode Mišića, 52ara (kuća 42m2), 52,00 m², Sopot, Beograd okolina\nBroj oglasa : EUROKVN114312\nplac, SOPOT, KOSMAJ, Vojvode Mišića, 52ara (kuća 42m2). Perfektna pozicija, jedinstveni plac. Odlican, otvoren pogled, pravilan oblik. Polozaj parcele obezbedjuje potpuni mir i tisinu. Lepa priroda u neposrednoj blizini. Na placu se nalazi uknjizena kuca, garaza, struja, voda, put. Pogodan za vise namena, licnu upotrebu, etno selo… Unjizeno. Detaljnije informacije: 0641607918.\nAdresa: Vojvode Mišića, Kosmaj, Sopot\n75,000.00€ - Plac\t/ Prodaja\nAdresa Vojvode Mišića, Kosmaj, Sopot\nSurčin – Žička 123m2 4 ara ID#632\nLux stan na top lokaciji ID#108925


Radoslava Kurjački iz srbobranskog Centra za socijalni rad objašnjava šta se podrazumeva pod prvopomenutim projektom. Kako kaže, veliki problem je izlazak dece iz sistema zaštite.\n- U hraniteljskim porodicama imamo 21 dete uzrasta do 17 godina i 16 mladih sa teritorije naše opštine i 22 iz drugih opština. Najčešće se zaštita završava kad oni napune 18 godina, ali može da traje dokle god imaju redovno školovanje. Problem je kada ta deca završe osnovnu školu, krenu ka srednjoj i ne snađu se u svemu tome. Potom počinje adolescencija i bunt koji se završi ispadima u ponašanju i dolazi do prekida zaštite. U tom slučaju deca su u riziku da ostanu na ulici. Veze sa porodicom porekla su najčešće prekinute – naglašava Kurjački i dodaje da Centar za socijalni rad ima mogućnost da tri, odnosno šest meseci finansijski pomaže u njihovom snalaženju, međutim, oni su često nesamostalni, nesigurni i neretko završe u popravnim domovima.\nPrema njenim rečima, napravljen je projekat koji je skroman, trajaće tri meseca, a sredstva su u iznosu od 320.00 dinara.\n- Nastojali smo da psihički osnažimo i podržimo decu uzrasta do 14, 15 godina i one od 17, 18 godina kada bi već polako trebalo da završavaju srednješkolsko obrazovanje i kreću ka zanimanju i izlasku iz zaštite, ili pak da ih motivišemo da nastave školovanje, ako to žele. Naš cilj su postizanje socijalne veštine, lakše i brže uključivanje u lokalnu zajednicu i u poželjno vršnjačko okruženje, kao i biranje adekvatnog zanimanja. To ćemo pokušati kroz dve psihološke radionice, nadamo se da će se to nastaviti – poručuje naša sagovornica.\nInače, drugi deo ovog projekta je osnaživanje hraniteljske porodice ne bi li oni kroz razne veštine osposobili decu.\n- Želeli smo da povećamo senzibilitet lokalne zajednice za tu decu, jer oni će tu ostati i moramo svi voditi računa o njima – podvlači Radoslava Kurjački.\nDrugi podržani projekat tiče se održivog razvoja socijalnih usluga, a direktorka Centra za socijalni rad Biserka Veselinović tim povodom govori da lokalna zajednica mora znati koliko ima i koja su lica koja imaju potrebe za uslugama.\n- Hoćemo da formiramo registre koji će dati odgovor na to pitanje. Imaćemo registar potreba starijih za uslugom nege i pomoć u kući, zatim registar potreba odraslih invalidnih lica, i uredićemo bazu podataka za decu. Sa druge strane, razvićemo modele potrebnih usluga, evidentiraćemo šta kome od navedenih lica treba. Neko od lica sa invaliditetom će možda imati potrebu za pet usluga, a licu koje ima slične probleme, će porodica možda da zadovoljni neke potrebe. Ako to nemamo, nećemo moći da kažemo lokalnoj samoupravi šta je ono što u budžetu mora da planira kao obim sredstava da bi se ove uslueg razvile – ističe Biserka Veselinović i dodaje da je potrebna dobra baza podataka, koja će biti temelj održivog razvoja socijalnih usluga.\nSrbiju su u prethodne dve nedelje potresle dve tragedije ispred Centara za socijalni rad u Beogradu, a naša sagovornica uverava da oni sprovode zakonom predviđene poslove.\n- Obavljamo sve aktivnosti koje se tiču novouvedenih pravila. U opštini Srbobran imamo desetinu slučajeva kada je policija direktno, primenom mere udaljila nasilnika iz porodice, u nekoliko slučajeva je produžilu meru zabrane prilaska porodičnom domaćinstvu, odnosno žrtvi, do 30 dana. Dobra situacija je što više ne sklanjamo žrtve iz kuće, već počinilac ima zabranu prilaska – zaključuje ona.\nPodsećamo, anonimnu, poverljivu i besplatnu savetodavnu uslugu za podršku koja je omogućena zahvaljujući opštini Srbobran, Ministarstvu za socijalna pitanja i lokalnom Centru za socijalni rad moguće je pozvati svakog radnog dana od 17 do 20 časova na takozvani SOS telefon: 063/1050-665.


Kuda ide crnogorska privreda? – Perperzona\nKuda ide crnogorska privreda?\nPosted on May 4, 2011 March 10, 2013 by Ana Nives Radovic\nKao što ne postoji jedinstvena definicija samog pojma male ekonomije, budući da su parametar za određivanje njene veličine kako broj stanovnika, tako i procentualno učešće u svjetskoj trgovini, ali i iznos bruto društvenog proizvoda, tako nije moguće ni odrediti jedinstveno najpoželjnije rješenje koje bi, primijenjeno na iste, doprinijelo ostvarivanju najkonkretnijih rezultata. Ipak, ono što se posmatranjem stanja u crnogorskoj ekonomiji, a ona po svim parametrima spada u kategoriju malih, može zaključiti jeste da je na osnovu brojnih pokazatelja uočljivo da se određeni procesi, karakteristični za zemlje u razvoju nisu odvijali na najprihvatljiviji način.\nDešavanja na svjetskoj ekonomskoj sceni pokazuju da i planetarno vodeći sistemi mogu doživjeti krah, jer isticanje jednih, a zapostavljanje drugih grana razvoja dovodi do kratkotrajnih koristi, a rezultira dugoročnim gubicima. Bili smo i u prilici da nas svjetski ekonomski analitičari uvjeravaju da nedovoljna razvijenost privrede umjesto nedostatka predstavlja šansu, iz čega se stvara prividan zaključak da je razvoj crnogorske privrede bio kontinuiran, ali nedinamičan. Time se, slučajno ili namjerno prikriva činjenica da je on suočen sa nekoliko faza degradacije – onemogućavanjem razmjene usljed ratnih dešavanja i sankcija tokom devedesetih, neprilagođenim promjenama novom načinu upravljanja resursima, kao negativnom posljedicom ubrzanog i krajnje netransparentnog privatizacionog procesa, te konstantnim zaduživanjem države.\nSpecifičnost malih ekonomskih sistema jeste takođe i u njihovoj velikoj zavisnosti od izvoza, budući da prihodi od poreza koje država ubira na osnovu trgovine koja se odvija unutar zemlje nisu dovoljni za finansiranje rashoda kojima je potrebno zadovoljiti sve potrebe koje uslovljava savremen i dinamičan razvoj određenih oblasti. Ubiranje prihoda od poreza prilikom unutrašnje razmjene, a čija bi evazija od strane brojnih subjekata zahtijevala poseban osvrt, više utiče na stanje budžeta lokalnih samouprava i, iako bi trebalo da omoguće ravnomjeran razvoj opština, u Crnoj Gori to nije slučaj, jer se i istovremeno najveći broj privrednih aktivnosti odvija u manjem broju opština, koje najviše prihoduju od izvoza.\nKada god govorimo o neravnomjernom razvoju, zanemaruju se stvarni potencijali svega onoga što država može da koristi kao resurs. Mnoge ekonomije u svijetu su razvile tehnologije za maksimalno korišćenje svojih prirodnih potencijala na različite načine, pa su i ono sto se fizički nije moglo izvesti pretvorilie u izvozni proizvod. Zbog toga bi strategije za upotrebu i razvoj neiskorišćenih resursa bile od velikog značaja, jer bi se samo na taj način spriječilo da država socijalne probleme rješava prodajom i predajom vlasništva subjektima koji ono što dobiju ne iskoriste planski.\nZbog malog obima fabričke proizvodnje, država bi u domenu izvoza trebalo da promoviše ono što privlači kako inostrane kupce, tako i investitore. Kao najvažnija oblast izdvaja se turizam, iako je disbalans među regijama tu najuočljiviji, pa postoji potreba da se ta djelatnost promoviše sa onim što u toj sferi predstavlja tražnju – ponudom zdrave hrane i vode. Međutim, ogromna neiskorišćenost prirodnih potencijala odražava se na nedovoljan razvoj poljoprivrede, a vodeni resursi se zanemaruju uvozom flaširane vode iz zemalja regiona. Još jedna, uz turizam usko vezana oblast jeste i građevinarstvo koje, ne samo što je izašlo iz planskih okvira, već uslovljava potrebu za daljom kontrolom kojom bi se spriječilo produbljivanje aktuelnih problema. Problem neplanske gradnje nije uočljiv samo u oblasti turizma i izgradnji stambenih objekata kojima su preusmjereni novčani tokovi na tržištu nekretnina, što je, nakon kratkotrajnog investicionog buma uslovilo neodrživost tog sistema poslovanja čiji se nedostaci kompenzuju na neprihvatljiv način, već i u oblasti izgradnje kapitalnih projekata, tj. planova za izgradnju novih i revitalizaciju postojećih infrastrukturnih projekata kojima je njihova realizacija predviđena, a čime se država podstiče na dodatna zaduživanja.\nNo i pored svega, činjenica je da su turizam, proizvodnja hrane i poslovanje sa nekretninama posljednjih godina bilježili rast i time potvrdili da su strateški značajne oblasti za obezbjeđivanje budžetskih sredstava, što pokazuje da se Crna Gora se već duže vrijeme suočava sa nedostatkom budžetskih prihoda iz oblasti koje su nekad predstavljale ključne izvore finansiranja državne potrošnje. Tu se izdvajaju industrija i prerada metala, grane u kojima su najuočljiviji negativni efekti privatizacionog procesa. Oblast šumarstva i drvoprerade danas su svedene na manji obim u odnosu na prethodne decenije zbog neadekvatne pozicioniranosti na inostranom tržištu uslovljene manjkom marketinških aktivnosti i pružanja informacija o kvalitetu proizvoda crnogorske drvne industrije. Tome takođe doprinose i ograničenja u poslovanju bankarskog sektora koji je istovremeno ključni element na finansijskom tržištu.\nDa su određeni postupci državne politike negativno rezultirali prilikom tranzicionog procesa pokazuje i gašenje pomorskih flota i grane koja je u najvećoj mjeri osiguravala prosperitet jednog broja opština. Na ovom primjeru je uočljiva i diskrepanca između onoga što se nalazi u akcionim planovima i onome što država čini u praksi kada je u pitanju odnos prema prilivu kapitala, a to je krajnje selektivan tretman onih koji doprinose da se velika sredstva sliju u crnogorske novčane tokove. Uočava se da strategije za ad-hoc eliminisanje biznis barijera važe za izvjesne strane investitore koji u stvari samo sprovode Vladine ciljeve u privatnom sektoru, dok crnogorski pomorci, bez čijeg priliva sredstava ne bi bilo pomaka u razvoju određenih sredina, zatražene olakšice u poslovanju dobijaju tek nakon dužeg vremena koje protekne između iniciranja nekog zahtjeva i njegovog ostvarenja. Neophodno je pomenuti i odnos države prema nevladinom sektoru koji, pored toga što je zaslužan za značajan doprinos demokratskom prosperitetu istovremeno utiče i na to da inostrane fondacije finansiraju projekte koje sprovode ove institucije, a za čiju realizaciju se novac troši upravo u Crnoj Gori.\nNeusaglašenost stavova oko daljeg razvoja potiče iz političke podijeljenosti koja uslovljava podjelu u zastupanju poželjnih modela razvoja. Budući da i neoliberalni i koncept društvene svojine predstavljaju ne samo oprečna, već i ekstremna shvatanja, rješenje kojim bi se osiguralo poboljšanje ekonomije i stabilnost javnih finansija nije moguće bez pojedinih elemenata oba modela. Specifičnost javnih finansija Crne Gore je i u ograničenjima u vođenju monetarne politike, jer Centralna banka u trenutnim okolnostima kada nije u poziciji uspostavljanja rezervi nije u mogućnosti da bude inicijator promjena i da odgovori na brojne zahtjeve koji se u ovoj oblasti javljaju, a sve dok političke institucije budu nadjačavale uticaj finansijskih, privatni sektor će se razvijati prema modelu koji je prihvatljiv isključivo manjim interesnim grupama i njihovim predstavnicima u javnoj vlasti.\nThe Euro Disadvantage →


Holandske gliste - Poljoprivreda | Beogradski Oglasi\nPočetna » Ostalo » Poljoprivreda »Oglas #23672\nPostavljen Jul 31, 2020 | Pregleda: 1422\nHolandska glista je izuzetne cvrstine, nekoliko puta je veca od kalifornijske gliste. U ribolovu se pokazala kao izuzetno dobar mamac za pecanje krupnije bele i šaranske ribe zbog svoje cvrstoce i živahnosti na udici. Koristi se i kao zamena za zelenu glistu za pecanje soma. Takode je odlican dodatak za pripremanje primame. Postoji mnogo vrsta glista, ali se najcešce koristi holandska koja živi u tresetu. Kilogram 15 eura, slanje poštom.


Eurimages podržao i dve srpske manjinske koprodukcije sa Gruzijom i Litvanijom | Kultura | Espreso\nFilm Susret, Foto: FCS promo\nU filmovima "Susret" i "Suton" će učestvovati Playground Produkcija (Sarita Matijević) i Nikolina Vučetić Zečević (Biberche)\nObjavljeno: 19.12.2018. 11:50h\nEurimages, fond Saveta Evrope za potporu filmu, na sesiji održanoj u Tbilisiju, u Gruziji podržao je i dve srpske manjinske koprodukcije. Srbiju je na pomenutom zasedanju Eurimagesa predstavljao Boban Jevtić, direktor Filmskog centra Srbije, a valja istaći da ova podrška znači da će Srbija ostvariti svoje prve koprodukcije sa Gruzijom i Litvanijom.\nTom prilikom projekat gruzijsko-austrijsko-srpskog dokumentarnog filma „Susret“, o ponovnom okupljanju pobedničkog ženskog šahovskog tima Sovjetskog saveza nakon trideset godina; ovaj projekat je podržan kao jedini dokumentarni projekat u ovom odabiru, a podrška iznosi 72 hiljade evra.\nUFUS: Nagrade za životno delo ZDRAVKU ŠOTRI i DUŠANU KOVAČEVIĆU\nRediteljka filma Susret je Tatia Skhirtladze, korediteljka je Anna Khazaradze , a ovaj film nastaje po scenariju Ine Ivanceanu i Tatije Skhirtladze. Jedan od koproducenata je i srpska produkcijska kuća Playground Produkcija, a ovdašnja koproducentkinja je Sarita Matijević. Snimanje je krenulo na ovogodišnjoj Šahovskoj olimpijadi u Batumiju, gde su slavne šahistkinje počasne gošće. Ukupan budžet Susreta iznosi 400 hiljada evra.\nU Gruziji je odlučeno da Eurimages podrži i projekat novog igranog filma litvanskog reditelja Šarunasa Bartasa; reč je o projektu Suton (In the Dusk), koji nastaje kao koprodukcija Litvanije, Francuske, Češke, Letonije i Srbije. Ovom projektu je odobrena podrška u iznosu od 250 hiljada evra. Ovdašnji koproducent pomenutog filma je kuća Biberche Productions, a srpska koproducentkinja je Nikolina Vučetić Zečević. Šarunas Bartas je cenjeni i višestruko nagrađivani litvanski reditelj evropskog renomea, a njegovi najznačajniji filmovi su: A casa, Few of Us, Koridorius, Freedom i Frost.\nFilm SusretGruzijaLitvanijaBibercheNikolina Vučetić ZečevićSarita MatijevićFilm SutonEurimages


Ugrabite priliku! Od subote kreću audicije za drugu sezonu HTZ-a! - Xmag - Index.hr\nutorak, 22.9.2009. 17:20


Thread: Korona virus i procedure servisa:\n13-03-2020, 23:03 #1\nSledeće obaveštenje biće uskoro postavljeno na sajtu servisa i jako je bitno da ga se pridržavate ako donosite uređaje u iStyle Servis:\nBriga o zdravlju klijenata i zaposlenih u iStyle Servisu je najveći prioritet naše kompanije. Zbog pandemije virusa COVID 19 poznatijeg kao Korona virus, a u skladu sa preporukama Svetske Zdravstvene Organizacije želimo da vas obavestimo o promenama kada je u pitanju prijem uređaja na Servis, a sve u cilju zaštite zdravlja korisnika i naših zaposlenih:\n1. Kompanija Apple nedavno je objavila tekst o pravilnom čišćenju proizvoda. Ukoliko je zaista neophodno da donesete Vaš uređaj, zamolićemo Vas da se pridržavate navedenih uputstava na sledećem linku: https://support.apple.com/en-us/HT204172 i očistite i dezinfikujete Vaš Apple uređaj.\n2. Zakazivanje termina je obavezno - Želimo na ovaj način da ograničimo broj ljudi na prijemnom mestu, tj. uvek može biti samo jedna osoba u Servisu. Zamolićemo Vas da ne dolazite u grupama. Termin možete zakazati putem sledećeg linka: https://istyle.rs/service/appointments/create\n3. Pokretanje dijagnostičih testova na licu mesta je do daljnjeg obustavljeno kako bi se smanjilo vreme interakcije između korisnika i servisera. Čim serviser odštampa reklamacioni list zamolićemo Vas da napustite servis. Sva dodatna pitanja možete poslati na mail service@istyle.rs. Trudite se da prilikom zakazivanja termina budete što detaljniji kako bi se izbegla nepotrebna zadržavanja.\n4. Ukoliko niste u mogućnosti da zakažete termin Vaš uređaj možete poslati bilo kojom kurirskom službom koju odaberete, a pošiljka se šalje na adresu:\nPre slanja uređaja zamolićemo Vas da popunite elektronski reklamacioni list na sledećem linku: https://midisgroup.secure.force.com/...egistrationrs/\nUz uređaj ne šaljite papir sa Vašim podacima ili opisom kvara jer je papir takođe jedan od mogućih prenosnika virusa.\nIz zdravstvenih razloga svaki paket, nakon dostave, neće biti otvaran najmanje 24h. Iako ne postoje pouzdane informacije koliko se virus zadržava na ambalaži rok od 24h uveden je kao preventivna mera.\n5. Ukoliko je potrebno izvršiti plaćanje zamolićemo Vas da uplatu izvršite elektronskim putem. Svetska Zdravstvena organizacija navela je da papirne novčanice i kovanice mogu biti potencijalni prenosnici Korona virusa.\n6. Prilikom preuzimanja uređaja važno je da se što kraće zadržavate u Servisu. Za sva dodatna pitanja možete nam pisati na service@istyle.rs.\nLast edited by mikenzi; 24-03-2020 at 18:06.\naw_snap (14-03-2020),njikolaj (21-03-2020)\n14-03-2020, 00:17 #2\nRe: Korona virus i procedure servisa:\nUstvari kratak post cilja i suštine korone... Digitalizacija Ukidanje papirnog novca, keša...prelazak na digitalno poslovanje, online učenje, online komunikaciju, elektronsko plaćanje, a sve u cilju kontrole stanovništva kroz digitalne tragove\n17-03-2020, 15:14 #3\n@mikenzi ja bih poslao telefon brzom postom na popravku jer je jos neko kratko vreme u garanciji i kasnije nece moci. Imajuci u vidu sve gore mere koja je procedura sa delovima? Da li ih ima, i da li je moguce nabaviti ih, tj da li ima smisla slati telefon? Xr je u pitanju, problem sa ekranom i kamerom.\nOdg: Korona virus i procedure servisa:\nZa sada sve ide kako treba. Šta će biti u narednom periodu saznaćemo.\nBilo bi lepo da opet padnu cene zamena baterija pa da zamenim na X\n24-03-2020, 18:04 #6


OVAN: Stavite AKCENAT na STRAST u odnosu i DOŽIVEĆETE veliko IZNENAĐENJE! A ovaj ZNAK ZODIJAKA očekuje SUSRET sa BIVŠIM PARTNEROM! - Stranica 2 od 2 - JAKA ŽENA\nPre svega budite i više nego realni i jasni kada je u pitanju odnos koji imate. Nema potrebe da po svaku cenu opravdavate postupke voljene osobe. Jer na taj način svakako da neće postići ništa dobro za vaš odnos. I u tom smislu nećete biti bolje i nećete se osećati srećnije.\nDa biste na pravi način zadržali voljenu osobu pored sebe morate da pokažete dosta više razumevanja i tolerancije. Morate u tom smislu da pokažete da ste osoba koja može da razume određene promene. I da vam nije problem da nekada sebe stavite u drugi plan.\nJasno je da u poslednje vreme istinski varirate sa raspoloženjem. I da u tom smislu nikao ne možete da dođete do nekih zaključaka. Jer ništa nije toliko teško da biste se vi loše osećali. Zato pokušajte da nađete pravi uzrok vašeg trenutnog stanja.\nOsobe u ovom znaku zodijaka malo smanite igre u odnosu sa voljenom osobom. Pokušajte da budete i više nego jasni i temeljni. Budite oni koji će neke stvari preuzeti u svoje ruke. I koji će pre svega pokušati da ustabili odnos koji je i više nego perspektivan.\nSituacije koje stvaraju neprijatnost u odnosu sa voljenom osobom pokušajte da izbegnete. Pokušajte da te situacije svedete na minimalan nivo. I da budete pre svega osoba koja želi mir. I koja nema ni najmanji razlog da forsira nerealne priče.\nPostavite zajedničke želje i ciljeve. Pokušajte da partnerom u potpunosti da razvijete odnos. I da budete osoba koja neće imati problem na kompromis.


Dr Zoran Đorđević, urolog Niš 063/687-463\nDr Zoran Đorđević je specijalista urologije iz Niša sa dugogodišnjim iskustvom u ovoj oblasti. Kroz tridesetogodišnju praksu usavršavao se na brojnim kongresima i edukativnim seminarima u zemlji i inostranstvu.\nPosebnu pažnju posvećuje lečenju problema prostate koji za dijagnozu najčešće podrazumeva urološki pregled. Pored toga koriste se i digito-rektalni pregled prostate važan za postavljanje diferencijalne dijagnoze. Ultrazvučni pregled prostate i bešike je jednostavan i značajan za otkrivanje veličine prostate i proširenja na okolna tkiva. Određivanje tumorskog markera PSA važno je kako bi se isključilo maligno oboljenje i potrebno je raditi bar jednom godišnje.\nMedicinski fakultet Univerziteta u Nišu do 1985\nMedicinski fakultet Univerziteta u Nišu do 1995\nPoliklinika Human, Niš\nZakažite pregled kod Dr Zoran Đorđević


DF: Vlast je krila Pismo namjere MMF-u, slijedi udar na borce, penzionere, rasprodaja bh. firmi - USKinfo.ba\nTRAŽE RATIFIKACIJU U PARLAMENTU\nObjavljeno na dan 08.07.2016 - 13:34 | Izvor: USKinfo.ba | nap.ba\nNakon što su mediji objavili Pismo namjere MMF-u od strane vlasti u BiH, jasno nam je zašto je vladajuća koalicija činila sve da ga i dalje drži u tajnosti. Veliki je broj mjera na koje se vladajući SDA-SBB-HDZ-SDS-SNSD obavezuju a koje će voditi ka daljem uništavanju domaće proizvodnje, smanjenju broja zaposlenih u realnom sektoru i daljem slabljenju kupovne moći građana naše zemlje, saopćeno je iz Demokratske fronte, prenosi novinska agencija Patria.\n-Osvrnućemo se samo na neke od mjera koje su prihvatile vlasti u BIH u Pismu namjere MMF-u i na koje se građani naše zemlje trebaju pripremiti i to isključivo zbog pohlepe vladajućih, koji su sposobni novac obezbijediti samo kroz nova kreditna zaduženja.\nPrihvaćena je prodaja preduzeća u vlasništvu države, prvo onih sa manjinskim vlasničkim udjelom kao što su Sarajevo osiguranje, Bosnalijek, Aluminij i druga, a u sljedećoj fazi ona sa većinskim udijelom kao BH Telecom i HT Eronet.\nIde se u smanjenje poticaja poljoprivrednim proizvođačima, ukidanja svih olakšica za izvozno orjentirana preduzeća, uvode se nove akcize na gorivo , uključujući autoplin, bio gorivo i lož ulje u iznosu od 15 feninga.\nOvo će dovesti do povećanja cijena osnovnih životnih namirnica i predstavljati će ogroman udar na građane. Do septembra 2016. se uvode i nove akcize na alkohol što će dodatno dotući proizvođače piva i vina iz BiH. Vlast u svrhu konsolidacije sistema penzijskog osiguranja povećava efektivnu dob za penzionisanje i proširuje osnovicu za obračun doprinosa što znači da će se u penziju ići kasnije i da ćemo dobiti nove poreze na platu.\nKada je riječ o boračkoj populaciji u FBiH vladajući SDA-SBB-HDZ su se obavezali da će do kraja sljedeće godine izvršiti potpunu reviziju i da će u svom mandatnom periodu zaustaviti sve moguće dopune zakona koji reguliraju boračka davanja. Također vladajuća koalicija se obavezala da neće poduzimati nikakve akcije koje bi mogle ugroziti finansijsku stabilnost.\nPrevedeno- ovo znači da neće ugroziti interese stranih banaka u BiH, i tu kažu da odustaju od nametanja konverzije bilo kojih zajmova u stranoj valuti u domaću valutu, da će CBBiH dopustiti bankama da ne ispunjavaju zahtjeve za obaveznim rezervama, da će UIO BiH izdati pojašnjenje da prodaja nekvalitetnih kredita od strane banaka ne podliježe PDV-u!\nDok se na ovaj način još više jačaju velike strane banke sa druge strane se prihvata da se ograniči djelovanje entitetskih razvojnih banaka i to na način da se prihvati totalno ukidanje kreditiranja privatnog sektora od strane razvojnih banaka. Ovime su privatna preduzeća osuđena na nepovoljne kredite i skupi kapital velikih banaka u našoj zemlji. To će dovesti do totalnog sloma ionako nerazvijenog privatnog sektora koji se jedva uspijeva izboriti sa svim teškoćama u poslovanju.\nOvo su samo neki od detalja iz sramnog Pisma namjere gdje su se SDA-SBB-HDZ-SDS-SNSD obavezali da će uništiti i rasprodati i ono malo domaćih kompanija, da će zbog kriminala i korupcije u kojem su ogrezli zadnjih dvadeset godina zadužiti naše unuke i učiniti ih robovima krupnog kapitala. Javnost naše zemlje mora znati da je i nepotpisivanje Pisma namjere od strane Zvizdića i Novalića samo još jedna u nizu obmana za javnost i da će ne samo potpisati Pismo namjere, i to u sljedećih deset dana, nego će biti i najglasniji zagovornici aranžmana sa MMF-om jer su i sami svjesni da ne vladaju drugim sposobnostima osim sposobnošću za podizanjem kredita.\nDF ne prihvata ovakva rješenja i zahtjeva da se u skladu sa Ustavom i zakonima naše zemlje finansijski sporazum sa MMF-om, kao i svaki drugi sporazum o zaduživanju, uputi na ratifikaciju u Parlament BiH, stoji u saopćenju DF.\nDF MMF Saopštenje za javnost


Škole samostalno da nađu najbolji način za organizovanje nastave - preduzetnica.me\nPočetna»Teme»Škole samostalno da nađu najbolji način za organizovanje nastave\nŠkole samostalno da nađu najbolji način za organizovanje nastave\nSvakoj školi u Crnoj Gori treba dozvoliti da samostalno odluči o najboljim načinima da organizuje kvalitetno i inkluzivno obrazovanje tokom pandemije COVID-19, poručeno je sa prvog sastanka UNICEF-a i relevantnih lokalnih zajednica.\nUNICEF, Udruženje Roditelji, Prosvjetna zajednica, Pedagoški centar, Unija direktora škola Crne Gore i Sindikat prosvjete saglasni su da škole tu odluku treba da donesu na osnovu sveobuhvatne procjene rizika i mogućnosti, i u saradnji sa zdravstvenim stručnjacima, nastavnicima, roditeljima, učenicima i lokalnom zajednicom.\nŠef predstavništva UNICEF-a u Crnoj Gori Huan Santander rekao je da je inkluzivna javna rasprava cilj niza sastanaka sa relevantnim organizacijama koje UNICEF organizuje radi većeg uključivanja različitih grupa.\n-Svi oni imaju pravo da budu konsultovani kako bi se njihovi stavovi uzeli u obzir prilikom donošenja odluka. Uvjereni smo da će najbolje odluke biti donijete kroz kontinuirani dijalog sa svim zainteresovanim stranama i zdravstvenim stručnjacima – kazao je Santander.\nIz Prosvjetne zajednice su, kako je saopšteno iz UNICEF-a, naveli da je odluka o ponovnom otvaranju škola trebalo da se zasniva na temeljnoj analizi situacije u svakoj školi, koju treba sprovesti u tijesnoj saradnji sa zdravstvenim stručnjacima, nastavnicima, roditeljima i učenicima.\nOlivera Leković iz Prosvjetne zajednice apelovala je na svaku školu da uključi nastavničko vijeće, savjet roditelja i đačke parlamente u dijalog sa zdravstvenim stručnjacima i upravom škole kako bi brzo prepoznali sve probleme i zajedno pronašli njihova najbolja rješenja.\nPedagoški centar ukazao je na potrebu da se sa posebnom pažnjom saslušaju poruke djece sa smetnjama u razvoju, kao i romskih i egipćanskih porodica.\nBiljana Maslovarić iz Pedagoškog centra pozvala je Ministarstvo prosvjete da osigura fleksibilan sistem koji može zadovoljiti različite potrebe različitih učenika.\n-Ovo je ključni princip kvalitetnog, inkluzivnog obrazovanja i njega treba slijediti i tokom pandemije COVID-a-19 – istakla je Maslovarić.\nDragutin Šćekić iz Unije direktora škola Crne Gore rekao je da izazovi nijesu isti za sve škole.\nPrema njegovim riječima, neke škole su sposobne da bezbjedno organizuju nastavu u školskoj zgradi u skladu sa instrukcijama zdravstvenih organa.\n-Međutim, ovo je značajan izazov za škole sa prevelikim brojem đaka – naveo je Šćekić.\nZa taj problem, kako je rekao, treba pronaći kratkoročna rješenja zajedno sa zdravstvenim stručnjacima i lokalnim zajednicama.\nNikolaj Knežević iz Sindikata prosvjete istakao je da pandemija COVID-19 nije samo zdravstvena kriza, već i obrazovna.\n-Budućnost našeg društva zavisi od dobrog rada ne samo ljekara, već i nastavnika. Pozivamo na hitno poboljšanje socio-ekonomskog položaja prosvjetnih radnika – poručio je Knežević.\nKristina Mihailović iz Udruženja Roditelji rekla je da treba sačekati odluku o pravu na plaćeno odsustvo, dodajući da je 1. septembar davno prošao.\n-Ova situacija je prilično stresna za mnoge porodice širom Crne Gore i pozivamo nadležne da je što prije riješe, kao i da ne dozvole da se ponovi -rekla je Mihailović.\nPrethodni PostGEBREJESUS: Nema opuštanja u borbi protiv COVID-19\nSljedeći Post Studentski domovi počeli sa radom


Faktor | Meč odluke: Zmajevi večeras u Beču žele trasirati put u evropsku elitu\nMeč odluke: Zmajevi večeras u Beču žele trasirati put u evropsku elitu\nObjavljeno: 15.11.2018. u 08:42\nDžeko i društvo žele završiti posao u Beču\nSvjesni su da večeras mogu riješiti pitanje pobjednika grupe i zbog toga najavljuju da će ići na trijumf\nFudbalska A reprezentacija BiH večeras će na stadionu Ernst Happel u Beču odigrati posljednju utakmicu u grupi 3 Lige nacija protiv Austrije.\nBh. fudbalerima je za ostanak na prvom mjestu i plasman u A diviziju Lige nacija, odnosno evropsku elitu, potreban bod, a odgovara im čak i poraz sa jednim golom razlike uz postignut pogodak. Austrijanci bi se prvom mjestu mogli nadati samo ukoliko slave sa 1:0, ali onda bi u posljednjem kolu u gostima Sjevernu Irsku morali pobijediti sa čak 3:0. Svaka pobjeda Austrije od dva ili više golova razlike otvara im vrata osvajanja prvog mjesta, prenosi Anadolu Agency (AA).\nIzabranici Roberta Prosinečkog duel u Beču očekuju puni samopouzdanja, jer su u prethodna tri duela grupe 3 divizije B upisali tri pobjede. Osim toga u posljednjih osam utakmica, što takmičarskih, što prijateljskih, nisu osjetili gorčinu poraza.\n- Oni će nas morati napasti i imat ćemo puno prostora u napadu, tako da to trebamo iskoristiti. Trebamo nastojati uspostaviti našu igru, igrati kao u posljednjih tri, četiri, pet utakmica. Da nastavimo pobjedonosni niz. Odlično je što ćemo imati veliku podršku. Veoma bitno. Sjećam se, prije tri godine kada smo ovdje igrali, bilo je fantastično, puno naših na tribinama, odlična atmosfera - rekao je Zukanović za AA dan uoči utakmice.\n- Sigurno je da neće biti lako, ali možemo očekivati dobar meč pred punim stadionom. Bit će zanimljivo igrati pred oko 15 hiljada naših navijača. Igrat ćemo kao i do sada, igrači će sigurno ponovo dati sve od sebe i možemo očekivati dobar rezultat. Zadovoljni smo formom igrača, jer 95 posto njih su standardni u svojim klubovima, što je pohvalno. Imamo pobjednički niz koji je napravio dobru atmosferu u timu. Najvažnije je da su igrači zdravi i spremni da odigraju dobru utakmicu - kazao je Prosinečki.\nUtakmica između Austrije i BiH igrat će se večeras na bečkom stadionu Ernst Happel sa početkom u 20.45 sati. U grupi 3 lider je BiH sa devet bodova, slijedi Austrija sa tri i utakmicom manje, dok je Sjeverna Irska posljednja bez bodova.\nNi sjajni Jusuf Nurkić nije mogao ništa protiv raspucanog LeBrona Jamesa


CENA OBUKE | Forum Krstarice\n01.12.2005. u 15:14 - CENA OBUKE\nOvih dana slušam kako ljudi sumanuto hrle da se upišu u auto školu, jer će, kako kažu, cena obuke biti od 1.000 do 1.500 evra kada novi ZOBS uskoro stupi na snagu, pa da uhvate poslednji voz! Kažu i da će obuka trajati najmanje 6 meseci!\nTako su oni čuli!\nTo su vrhunske gluposti. Preko ovog foruma smo svi mogli da pročitamo Nacrt novog ZOBS, i tu lepo piše da obuka ostaje ista, samo što će biti obavezna teoretska obuka (koja i sad postoji u mnogim školama) i obuka iz prve pomoći. To svakako neće podići sadašnju cenu za više od 20-30%.\nInače, polaganje će biti bar duplo jeftinije nego sada!\nDakle, sve su to glasine koje puštaju auto škole kako bi uvećali promet! Sasvim je OK da malo napune kasu, ali je problem što zbog nedovoljnih kapaciteta mnogi neće proći valjanu obuku, već će nepripremljeni izaći na surove srpske drumove!\n02.12.2005. u 15:43 - CENA OBUKE\nI...?? Sta je tu novo? Kao da su dosad svi bili pripremljeni. Kao da ce to ozbiljno ugroziti bezbednost saobracaja. Kao da ce sada nedovoljno obuceni vozaci preuzeti tron alkoholisanim vozacima u najcescim uzrocima saobracajnih nezgoda. Ne znam zasto si uopste i otvarao temu?!\n05.12.2005. u 17:33 - CENA OBUKE\nЗато што ме сваки дан зове бар двоје пријатеља да пита да ли је тачно то да ће обука коштати 10.000 евра и сличне глупости!\n05.12.2005. u 20:27 - CENA OBUKE\nMene bas zanima kako je sa obukom u drugim drzavama, koje su cene i koliko traje i koja je donja starosna granica. Pre par godina neki ortak polagao u USA, kaze trajalo tri dana. Dal je moguce?\n05.12.2005. u 23:27 - CENA OBUKE\ni prva pomoc se polaze u sklopu testa odavno i obavezna je i trajace 6 meseci,a to da ce da kosta 1000 evra je cista glupost.sto se ovog u USA tice ne verujem a koliko kosta u stranim zemljama pa cuo sam da je u Italiji 500 evra ali ne znam koliko je tacna informacija iu iskreno sumjam da je toliko ali je sigurno skuplje nego kod nas\n06.12.2005. u 14:39 - CENA OBUKE\nKo ce da traje 6 meseci? Odakle ti to?\n08.12.2005. u 18:44 - CENA OBUKE\ncela obuka a ne samo prva pomoc (ako si na to mislio posto sam stvarno lose napiso)\n09.12.2005. u 11:22 - CENA OBUKE\nObuka će trajati malo duže, ali sigurno ne 6 meseci! I to je dezinformacija koju su plasirale autoškole!\nRazlika će biti što će prvo morati da se završi teoretski deo i prva pomoć, pa tek onda će moći da se uđe u automobil na praktičnu obuku! Ali to će praktično produžiti obuku za najviše dve nedelje!\n09.12.2005. u 11:37 - CENA OBUKE\nCuo sam da u Americi obuku mozes da vozis sa svojim autom, i da mozes da izlazis na polaganje i 10 puta dnevno. Dodjes u auto skolu, kazes dosao sam da polazem, riba ti da test kaze imas 45 min, ako padnes, samo kazes hocu opet i tako mozes ceo dan.\n12.12.2005. u 07:49 - CENA OBUKE\nPa ima u Americi i varijanta da dobiješ dozvolu samo z svoj kvart i čini mi se da možeš voziti samo uz pratnju iskusnijeg vozača. (za ovo mislim da je pametno)\n13.12.2005. u 02:46 - CENA OBUKE\nHahahah samo za svoj kvart, haha ovo je dobro....\n14.12.2005. u 00:25 - CENA OBUKE\npa ameri su bolesni idioti i njima je automobil sredstvo uz pomoc koga se dovozis do novca a sto se duzine obuke kod njih tice logicno je da je tako kratka zato sto i potpuni moron moze da vozi sa automatskim menjacem\n14.12.2005. u 00:32 - CENA OBUKE\n14.12.2005. u 19:02 - CENA OBUKE\nNe znam da li ste culi za nekog lika (mislim da je bilo i u novinama ovih dana) koji je doputovao iz Amerike i valjda u Surcinu iznajmio juga i prvom isao do Novog Sada...\n14.12.2005. u 19:25 - CENA OBUKE\nU Americi mozes polagati kad napunis 15 godina, ali nemozes voziti pre 16-ste. Ako si preko 18 ili 21 nisam sad siguran onda nemoras da ides u auto skolu, onda samo odes u DMV i uzmes test, kasnije i voznju i dobijes vozacku.\nALI ako si ispod tih godina (vecina njih polaze u 16-stoj, leto pre nego sto se krene u high school). Moras uzeti casove, bilo preko skole ili privatno. Preko skole je nekoliko meseci, velik broj sati voznje i trebas uzeti i pisani i vozacki test. Medjutim, ako ides privatno (kao sto sam ja isao) ides 6 sedmica na casove (6 sati sedmicno), trebas imati samo 6 sati voznje i nemoras uopste pisani test uzeti (samo vozacki).\nI nije istina da mozes polagati i 10 puta dnevno. Ako padnes prvi put moras cekati 2 dana da bi opet uzeo test.\nAko ides u auto skolu, onda koristis njihove aute. Ko ide preko skole uci samo automatika da vozi. Ko ide privatno uci i automatika i manualnog da vozi. Ko ima preko 18/21 godinu (nisam siguran dali je 18 ili 21) nemora da ide u auto skolu i on test polaze na svom autu. Preko skole je dosta jeftinije (nekih $70), dok privatno je dosta skupo (oko $350 sam ja platio) Tako je barem bilo kad sam ja polagao (pre 5 godina).\n14.12.2005. u 19:30 - CENA OBUKE\nVecu glupost nisam cuo. Jedini put kad moras imati pratnju iskusnijeg vozaca je kad imas samo permit (probnu) dozvolu, a to bude u periodu kad ides na casove. Cim casovi budu gotovi mozes uzeti vozacki test i kad dobijes vozacku mozes ici gde hoces.\n15.12.2005. u 09:02 - CENA OBUKE\nPa to mi je pričala neka dalja rođaka nije me to pretjerano interesovalo, ali očigledno da je mislila na probnu dozvolu. A znaš kako stoje stvari sa ženama i automobilima\n15.12.2005. u 16:40 - CENA OBUKE\nProbna vozacka se dobije cim krener na casove, odmah prvih dana. I onda dok ides na casove onda mozes voziti sa nekim ko je preko 21 godinu star. To znam jer moj najbolji drug je nedavno polagao, vozio je samnom pre nego sto je dobio vozacku.\n19.12.2005. u 18:42 - CENA OBUKE\nmozes ti i u Srbiji da obuku vozis sa svojim autom... dok te ne uvate da vozis bez dozvolu\n19.12.2005. u 18:46 - CENA OBUKE\nova ceeela beseda je ustvari bila da bi citalac zapazio recenice tipa (obratite paznju na subjekat u njima) "...Medjutim, ako ides privatno (kao sto sam ja isao)" i "oko $350 sam ja platio)" ustvari da se vidi kako je covek tavorio u tudjinovoj zemlji prljavog zapada bez nacionalnog identiteta i istorije\n19.12.2005. u 19:02 - CENA OBUKE\nMisli sta oces, zaboli me ona stvar sta neko drugi misli i sta ce reci. Ja sam naveo svoje primere kako se moze polagati vozacki i koliko kosta, da nekaze neko da izmisljam cifre.\nA razlog zasto sam imao privatno (a ne preko skole) je zato sto preko skole ima samo tokom leta i bio sam zakasnio sa registracijom i onda bi morao cekati godinu dana sto nisam nikako hteo.\nby the way, kad si protiv tog " prljavog zapada bez nacionalnog identiteta i istorije" sto ti je onda avatar dodge charger, auto sa tog prljavog zapada bez nacionalnog identiteta i istorije?\n19.12.2005. u 19:03 - CENA OBUKE\nMa da, trebao je da polaze na yugu, i da putuje dva meseca gradskim prevozom do autoskole, ne bi li na taj nacin sacuvao dostojanstvo predaka i potvrdio ljubav prema rodnoj grudi.\n19.12.2005. u 19:16 - CENA OBUKE\nI da sam polozio u Srbiji opet mi ta vozacka nebi bila priznata ovde. Morao bi opet ici na casove i na voznju.\n19.12.2005. u 19:52 - CENA OBUKE\nzaboravio sam da stavim navodnike na prljavi zapad... i nemam nist protiv tog zapada, nemislim da su prljavi is slicno... mislim imam protiv njihove politike a ne njih - nisam extremista ko radikali i slicni njima\na i sta se ti odma palis ko indira gandi\n19.12.2005. u 19:53 - CENA OBUKE\np.s. police dodge charger sam stavio jer napucano izgleda...


Mihajlović: Odluka da građani Srbije ne mogu u CG je politička, a naša je čisto ekonomska - Biznis Telegraf.rs\n29/05/20 | 10:50\nMihajlović: Odluka da građani Srbije ne mogu u CG je politička, a naša je čisto ekonomska\nBilo kakve granice i blokade u Evropi u 21. veku su neodržive, smatra ministarka\nZorana Mihajlović / Foto: Milena Đorđević\n- Vlada Republike Srbije otvorila je svoje granice za sve, nismo uvodili epidemiološko-protekcionističke mere, jer smo seli sa svojim epidemiolozima, procenili situaciju i shvatili da možemo da otvorimo granice. Odluka da naši građani ne mogu da uđu u Crnu Goru je politička i zbog nje svi trpe štetu – i naši i crnogorski građani - izjavila je jutros potpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, prof. dr Zorana Mihajlović.\nKako je dalje navela:\n"Bilo kakve granice i blokade u Evropi u 21. veku su neodržive i očekujem da će se to brzo rešiti".\nOna je, gostujući na TV Prva, rekla i da je odluka Direktorata civilnog vazduhoplovstva da se zabrani sletanje avionima "Montenegro erlajnsa" u Srbiju - ekonomska.\n- Nema nikakvog sukoba niti politike u tome. Odluka je čisto ekonomska. Naša nacionalna avio-kompanija "Er Srbija", podnela je zahtev za sletanje u Crnu Goru i do današnjeg dana nije dobila to odobrenje. Onda se desila odluka crnogorskih vlasti o zabrani ulaska naših državljana u Crnu Goru i "Montenegro erlajns" je tražio dozvolu za dodatne letove - rekla je ministarka, i nastavila:\n"Recite mi, koji ministar u našoj vladi bi mogao na to da kaže: Da, važi, nema problema? Kao ministarka saobraćaja, ja ne mogu da radim protiv interesa svoje zemlje".\nPotpredsednica Vlade dodala je i da je odluka Crne Gore štetna za sve – za Srbiju, Crnu Goru i ceo region, jer smo svi toliko mali, da bi trebalo da se držimo zajedno, a ne da pravimo probleme jedni drugima.\nUpoznajte svoju zemlju, da bi je voleli.\n29. maj 2020 | 11:52\nSvaka zemlja regulise svoja pravila. Gospodja ministarka bi da svima nametne svoje vidjenje. Ali nece da moze. Ovo je Balkan.\n29. maj 2020 | 11:35\nMa, cvecke ste prave! Jadan narod!


(Preusmjereno sa Nacionalist)\nNacionalizam - 'pojam koji eshatološki postavlja naciju kao temelj svega. A onda se on koristi kao ideološka podloga za praktičku politiku birokratskoga potčinjavanja tog istog naroda, svođenjem njegova bitka na etabliranu tradicionalnost i diskriminaciju svega onoga što se razlikuje od povlaštene društveno-političke koncepcije' definicija je praxisovaca koja možda najbolje ulazi u suštinu nacionalizma u XX. i XXi. stoljeću. Dok je buđenje nacionalne svijesti u doba romantizma bio politički i kulturni pokret mlade građanske klase protiv feudalizma, za osamostaljenje, prevladavanje feudalnog partikularizma i stvaranje jedinstvene (nacionalne) države i razvijanja kulture da bi ubrzo nacionalizam obilježavao imperijalističke namjere kapitalističkih država i monopola u porobljavanju drugih naroda, naročito malih i nerazvijenih, a u XX. st. nacionalizam se pretvara u jednu od najkonzervativnijih ideologija za manipulaciju masama koja se koristi kod retrogradnih povijesnih pojava u Evropi i ostalom razvijenom svijetu (klero-fašizam, nacizam, te razne varijante od frankizma, diktature pukovnika u Grčkoj, Pinochea u Čileu, Videle u Argentini, Suharta u Indoneziji do rušenja socijalizma u Jugoslaviji, Erdoganove diktature u Turskoj, američko-evropskih imperijalnih osvajanja...) kao najmočnije oružje kapitalizma u krizi i u borbi protiv tekovina socijalne pravde te ostalih ljudskih prava.\nNacionalistička ideologija ide na privrženost sopstvenoj naciji i državi, zapravo podložnost interesima vlastodržaca koji artikuliraju tzv. potrebe nacije. Pojam se takođe odnosi na doktrinu ili politički pokret po kojoj nacija definisana u okvirima etničke pripadnosti ili nacionalne kulture, ima pravo da konstituiše nezavisnu, suverenu ili autonomnu političku zajednicu, baziranu na zajedničkoj istoriji i sudbini. Idolopoklonici nacionalizma propagiraju da "nacionalna svest" podrazumeva ljubav prema svojoj naciji, dobro poznavanje nacionalne istorije i kulture, isticanje nacionalnih obeležja, nacionalni ponos i strasno zalaganje za navodni nacionalni prosperitet. Nacionalizma podrazumeva političku ideologiju, sistem vrednosti, predstava, načela, stavova, predrasuda i stereotipa, čije jezgro čini sladunjavi romantizirani antiromantičarski kult naciona i nacionalne države, oko kojeg se ispredaju mitovi, legende koji se odnose na idealizovani nacionalni karakter i mistifikovanu nacionalnu istoriju.\nKulturološki uz tu dogmu ide i pad dostignutih civilizacijskih vrednosti, pad etičkih i estetskih kriterija, rezultat čega je uzdizanje ortodoksnog kiča na pijedestal svetinje. Osnovna socijalno-psihološka manipulativna funkcija nacionalizma je da se u ime buđenja i jačanja 'nacionalne svesti' u ime ljubavi širi mržnju i netrpeljivost (prema svim drugima, šovinizam) s jednim jedinim ciljem - uspostave oligarhije i ispunjavanje njihovih interesa. Čak kada je upotreba nacionalizma na prvi pogled izgledala pozitivnom, kao kod oslobodilačkih pokreta kolonijalnih zemalja, pokazalo se da je to bilo samo sredstvo za ustoličenje novih korumpiranih vlastodržaca, za pljačku i eksploataciju svojeg naroda i zemlje.\nOsnovna metoda koja se koristi u manipulativne svrhe je širenje osećaja ugroženosti, noravno od drugih nacija, manjina, komunista, ateista, druge rase ili religije, imigranata..., spisak je povelik. I U slučaju kada te nacionalističke vođe najdrskije pljačakaju i otimaju od svog naroda, kao što se već 30 godina događa u 'nezavisnim' državicama na tlu Jugoslavije, čak i tada nacionalizam je najmoćnije oružje za držanje podanika u miru božjem u ekstazi od veličine i značaja svoje nacije.\nBog, Domovina, Nacija - sveto je trojstvo nacionalizma, Bog fundamentalističke netolerancije, Domovina=sveta i stroga Država uz pomoć koje se ukida razlika između društva, zemlje i države, Nacija - masa s unificiranim identitetom u kome nacionalistički 'ponos' ukida svako dostojanstvo čoveka.\nNe postoji neekstremni nacionalizam jer svaki oblik sadrži ono što je karakteriziralo fašizam, nacizmu, nacionalizmi zagovaraju autoritativnu državu sa ograničenim individualnim pravima građana, militarizaciju, čišćenje nepodobnih (etničko, rasno, svetonazorsko) u pravilu i na štetu 'svoga' naroda. Sva ta nacionalistička 'proleća' (kako sami sebi tepaju) su najčešće nacionalne zime.\nU svim civiliziranijim društvima nacionalizam se posmatra kao izrazito štetna pojava. Enciklopedija Jugoslavije iz 1978. godine daje sledeću definiciju nacionalizma:\nili formulacija Samuela Johnsona:\nPatriotizam (nacionalizam) je posljednje utočište hulja.\nili kineska izreka:\nNacionalizam je tigar koji, kada ga uzjašeš, upravlja tobom\n↑ Audi, Robert. The Cambridge Dictionary of Philosophy - odrednica political philosophy. Cambridge University Press 1995., 1999. ISBN 84-460-0956-0\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Nacionalizam&oldid=40992215"\nPoslednja izmjena na dan 4 maj 2020, u 19:43 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 19:43, 4 maj 2020.


Liv Tajler na koncertu saznala ko joj je otac | wanted.rs\nDANAS ZGRAŽAVAJU JAVNOST POLJUPCIMA U USTA: Slavna glumica otkrila je ko joj je otac tek kada je gledala njegov koncert 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n10.12.2021. / 19:32\nČuvena holivudska glumica Liv Tajler, na koncertu Aerosmita, sa samo 8 godina, saznala je ko joj zapravo otac.\nPevač rok benda "Aerosmith" Stiven Tajler, nedavno se ponovo našao u žiži javnosti, kada je njegova bivša devojka Džulija Holkomb rešila da progovori o stravičnim stvarima koje je preživela dok su bili u vezi.\nOna je tada imala samo 16 godina, i bila je veliki fan benda, a onda je postala i Stivenova devojka koji je tada imao 24. Veoma brzo supeo je da sredi dokumenta kako bi postao njen zakonski staratelj, a potom joj napravio i dete.\nMeđutim, pevač je počeo da se hladi i da je nagovara da abortira, što je ona na kraju i uradila jer nije mogla da podnese pritisak. Kasnije se udala i rodila šestoro dece, ali i osnovala fondaciju koja se bori protiv zlostavljanja žena, a pevač im je kroz sopstvenu humanitarnu organizaciju kasnije donirao pola miliona dolara.\nIpak, ovo nije jedini skandal koji se vezuje za Tajlerovo ime. U vreme kada je terao Džuliju da abortira, već ju je varao sa Bebe Bjuel koja mu je kasnije rodila ćerku, Liv.\nAli ona je saznala ko joj je zapravo biološki otac tek sa 8. godina kada je bila na njegovom koncertu.\n"To je veoma emotivna priča. Iskreno, cela ta situacija. Moja majka je bila veoma mlada kada me dobila i bila je mala zbrka oko toga odakle sam ja došla, ali bila sam jako voljena i cela se porodica divno brinula o meni, što je bilo sjajno", rekla je glumica 2015. godine.\nIzvor: LISVETT SERRANT / INSTAR Images / Profimedia\nIstina je da su Tajler i njegova druga supruga dobili zajedničku ćerkicu samo 17 meseci nakon što je Liv rođena.\n"Shvatila sam sve jer sam izgledala kao on. Imam i sestru Miju koja je godinu dana mlađa od mene i videla sam je kako stoji do pozornice na njegovom koncertu i mislila sam da gledam u svoju blizankinju. Izgledala je bukvalno kao ja. Pogledala sam majku, a ona je imala suze u očima. Tada mi je sve bilo jasno", rekla je.\n"Tod je bio neverovatan čovek. Imao je predivan uticaj na moj život te ga i dalje smatram tatom", priznala glumica koja je danas u sjajnim donosima sa biološkim ocem, a prethodnih godina često su punili medijske stupce svojim čudnim i atipičnim ponašanjem koje je uključivalo i preteranu bliskost na crvenom tepihu, ali i poljupce u usta koji mnogima nisu bili po volji.\nStiven Tajler liv tajler Otac Aerosmit koncert


Aleksej Kišjuhas | 09. nov 2020.\nDa li je sloboda govora i izražavanja vredna ijednog izgubljenog ljudskog života? Pošto su zbog (in)direktne odbrane slobode govora, u Francuskoj nedavno i brutalno ubijene četiri osobe.\nPrvo je u Parizu 16. oktobra ubijen nastavnik istorije Samuel Pati zato što je svojim učenicima pedagoški pokazao karikature Muhameda iz francuskog satiričnog i kultnog lista Šarli ebdo, a u okvirima nastavne jedinice o slobodi govora i izražavanja.\nUčenicima čija verska osećanja mogu biti povređena poručio je da čak i ne moraju da prisustvuju ovom školskom času i toj smrtonosnoj, a životnoj lekciji. Nije vredelo. Pati je dobio na stotine pretnji smrću, a ubrzo je i izboden na smrt. Devetnaestogodišnjak poreklom iz Čečenije mu je glavu odsekao nožem.\nFrancuska javnost i predsednik Makron reagovali su ponosno, nepokolebljivo, kurčevito i hrabro. Poručili su da osnovne vrednosti Republike i sekularizma neće ustuknuti, niti se povući pred pretnjama nasiljem.\nKao što je Njutn u Kembridžu otkrio gravitaciju, Darvin na Galapagosu evoluciju, a Tesla u Njujorku snagu naizmenične struje, francuski filozofi prosvetiteljstva poput Voltera i kompanije u Parizu su otkrili – društvenu snagu slobodne reči\nOve iste karikature tada su projektovane i po vladinim zgradama u Monpeljeu i Tuluzu. A zatim je 30. oktobra troje ljudi ubijeno u crkvi u Nici. Izbodeni su noževima, a jednoj je 60-godišnjoj ženi takođe gotovo odsečena glava. Uzgred, francuska policija istog dana je ubila i antimuslimanskog ekstremistu i neofašistu „Identitarca“ koji je u majici „Odbranimo Evropu“ (od islama i/ili migranata) mahao vatrenim oružjem u Avinjonu.\nTada se prisetimo i da je u terorističkom napadu na redakciju spomenutog Šarli ebdoa 2015. godine masakrirano 12 ljudi (a 2011. im je bomba podmetnuta u redakciju). Ili, da su karikature Muhameda u danskom listu Jilands posten 2005. godine prouzrokovale spiralu nasilja i smrti širom sveta, sa najmanje 250 mrtvih.\nI petnaest godina nakon globalne krize zbog ovih karikatura, danski novinar i urednik Jilands postena Fleming Roz i danas živi u pratnji trojice telohranitelja. Naime, njegovo ime nalazi se na Al Kaidinoj listi za odstrel, odnosno na jednoj „Traži se: živ ili mrtav“ poternici zbog „zločina protiv islama“ u svojevrsnoj perverziji poternica iz vestern filmova. Sa ovog spiska precrtano je ime Stefana Šarba Šarbonjea pošto je 2015. uspešno streljan u redakciji Šarli ebdoa.\nI zato, da li je vredelo? Da li je sloboda govora i izražavanja, pa i sloboda bespoštednog vređanja i bogohuljenja, zaista toliko važna da neki ljudi tim povodom i doslovno izgube glavu? Da njihova deca ostanu bez majke ili oca? Da stradaju novinari, karikaturisti, nastavnici, pa i stariji sugrađani po crkvama, putnici po podzemnim železnicama, prolaznici po ulicama?\nAko bismo upitali kanadskog premijera Džastina Trudoa, nije. Zato što je Trudo, osudivši terorističke napade, bio metiljavo i opštemestaški dodao da „sloboda govora nije neograničena“, te da „ne sme da arbitrarno i bespotrebno vređa“ određene (verske) zajednice. A je li, moliću lepo?\nSvojevremeno je i relativno progresivni papa Franja poručio nešto slično, a to je da „ne smemo ismevati veru drugih“, glede Šarli ebdoa. Vlada Saudijske Arabije, koja inače ubija i kamenuje homoseksualce, preljubnice, bogohulnike i „veštice“, utvrdila je da „intelektualne i kulturne slobode moraju biti svetionik poštovanja, tolerancije i mira“, a ne verskih uvreda.\nA bivši premijer Malezije komotno je tvitnuo da „Muslimani imaju pravo na to da budu besni i da ubiju milione Francuza zbog masakra iz prošlosti“ i da „Francuzi treba da uče svoj narod da poštuje tuđa osećanja“. Tviter mu je obrisao taj izliv lažne ekvivalencije u mozak i na tastaturu.\nŽivimo u svetu u kojem vračevi, proroci, pape, patrijarsi, mitropoliti, imami ili gurui više nemaju tapiju na istinu. Baš kao ni muškarci, belci, očevi, vaskolike gazde i moćnici… Sloboda govora je najbolji protivotrov i zaklon protiv tiranije\nKao poslovična meta napada i vreća za udaranje materijalizovao se francuski predsednik Emanuel Makron, a zbog odbrane i zaštite slobode govora i sekularizma francuske Republike mu. Makronova slika spaljena je na masovnim demonstracijama u Bangladešu, dok je, ironično, u karikaturama u iranskim medijima prikazan kao – đavo ili Sotona lično.\nPa ipak, koliko nam je poznato, francuski teroristi ne planiraju mitraljeski upad u redakciju iranskih listova, zar ne?\nNajzad, turski predsednik Erdogan apelovao je na muslimane da bojkotuju francusku robu i usluge, i poručio da je „Emanuelu Makronu potreban tretman na mentalnom nivou“. Uzgred, Šarli ebdo je na naslovnici od 27. oktobra prikazao Erdogana kako u donjem vešu podiže suknju žene u hidžabu i otkriva joj zadnjicu, a ona poručuje „Uh, prorok!“\nS tim u vezi, biće da dojučerašnji ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević u našoj Republici ima pojedine globalne saborce u mišljenju, u (be)smislu njegovih smatranja i saopštavanja o šatro skarednim karikaturama grupe „Momci“, te laičkih i etnonacionalističkih upuštanja u estetiku i psihoanalizu izvesnog Kenjkavca. Da li su to pravoslavni fundamentalisti i četnonacionalisti u Srbiji možda trebali da povade noževe i kame (a ne samo suzavac) u svom razbijanju izložbe stripova, da bismo hrabro i nepokolebljivo osudili ovaj, realno – interni terorizam?\nA za slobodu govora se vredi boriti, živeti, pa i umirati. U pitanju jeste pravo ili sloboda koja je fundamentalna, neotuđiva i univerzalna poput ljudskih prava, odnosno poput prava na život, slobodu i potragu za srećom iz Deklaracije o nezavisnosti još davne 1776. I o čemu ponajbolje svedoči sunarodnik politički prekorektnog Džastina Trudoa, kognitivni naučnik i publicista sa Harvarda Stiven Pinker.\nZa Pinkera, sloboda govora je fantastična drangulija i prosvetiteljska izmišljotina koja, prvo, implicira da uopšte razgovaramo u tom nekom društvu. Da međusobno delimo mišljenja, stavove, ideje i smatranja, umesto da, recimo, obaramo ruke, borimo se u dvobojima ili takmičimo na izborima za „Miss“.\nI, drugo, da najzad živimo u svetu u kojem vračevi, proroci, pape, patrijarsi, mitropoliti, imami ili gurui više nemaju tapiju ili monopol na istinu. Baš kao ni muškarci, belci, očevi, starija braća i vaskolike gazde i moćnici, kraljevi, mandarini, premijeri i predsednici. Jer, treće, sloboda govora je najbolji protivotrov, bedem ili zaklon protiv tiranije.\nU tom smislu, kako su fašisti uopšte bili stekli vlast u Evropi u prvoj polovini 20. veka? Tako što su njihovi parareligijski i naoružani fanatici maltretirali, zastrašivali i progonili svoje kritičare i protivnike.\nA slobodna reč i misao je prva stvar koja umire i strada kada oni i njima slični preuzmu vlast. Otprilike kao što novinare i danas progone, hapse, zatvaraju, ubijaju i truju u Rusiji ili u Kini.\nA za slobodu govora se vredi boriti, živeti, pa i umirati. U pitanju jeste pravo ili sloboda koja je fundamentalna, neotuđiva i univerzalna poput ljudskih prava, odnosno poput prava na život, slobodu i potragu za srećom\nNemoguće je preceniti značaj ovog društvenog i kulturnog otkrića – slobode govora. A koje se, uzgred, pojavilo upravo u francuskim salonima, kafeima, restoranima i kafanama.\nJer baš kao što je Njutn u Kembridžu otkrio gravitaciju, Darvin na Galapagosu evoluciju putem prirodne selekcije, a Tesla u Njujorku snagu naizmenične struje, francuski filozofi prosvetiteljstva poput Voltera i kompanije u Parizu su otkrili – društvenu snagu slobodne reči. Slobode govora i izražavanja.\nTada su argumentovali i definitivno objasnili zašto i obični buržuj, zanatlija, radnik, seljak ili kmet, ima pravo na to da slobodno govori, misli, piše ili pak trabunja i vređa unaokolo, ne obazirući se ili ne bendajući tanana osećanja i interese plemića, kralja, popa ili boga.\nUostalom, znaju li i razumeju li Trudo, Erdogan, Vukosavljević i ostali Saudijci šta je sve bilo uvredljivo za veru i verske zajednice u ne tako davnoj istoriji? Papa Franja verovatno zna.\nNa primer, bila je krajnje verski uvredljiva jedna blesava Kopernikova, Brunova i Galilejeva ideja da se planeta Zemlja okreće oko Sunca, a ne obrnuto. Baš kao što su uvredljive bile i ideje o starosti kosmosa, Zemlje, o fosilima, dinosaurusima, nastanku života, evoluciji čoveka, o cirkulaciji krvi, o smanjivanju patnje anestezijom i antibioticima itd.\nSve je to nekada i takođe bilo veoma uvredljivo za veru. I upravo je sloboda mišljenja, govora i izražavanja omogućila da ove ideje – naučna istina – dođu do javnosti, škola i ljudi.\nDrugim rečima, postoje i istorijski, moralni, naučni i praktični razlozi zašto je neophodna jedna vatrena i nepokolebljiva odbrana slobode govora kao društvenonaučnog otkrića i prakse. Ona nije tek „simbolički talisman“, brojanica, zečja šapa ili amajlija poput nacionalne zastave ili seksi slogana u (geo)političkoj borbi i lažnom sukobu civilizacija. A zbog filozofskog, ali i krvoločnog nasleđa Revolucije, u Francuskoj je tradicija borbe za sekularizam i slobodu govora i izražavanja verovatno snažnija nego bilo gde drugde na svetu. I upravo zato je Republika Francuska pod stalnom opsadom najnovijih boraca protiv slobode govora, pod hronično nejebičarskim i jalovim bombama i mitraljezima.\nU proteklih trideset godina, mnogi ljudi jesu bili stradali zbog vrednosti sekularizma, modernosti, prosvetiteljstva i slobode govora i izražavanja. Pisac Salman Ruždi je 1989. osuđen na smrt, a njegovi prevodioci na italijanski i japanski jezik izbodeni su nožem (jedan i smrtno).\nDojučerašnji ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević ima pojedine globalne saborce u mišljenju, u (be)smislu njegovih smatranja i saopštavanja o šatro skarednim karikaturama grupe „Momci“\nEgipatski kolumnista i borac protiv verskog fundamentalizma Farag Fuda ubijen je 1992. godine. Holandski režiser Teo van Gog ubijen je 2004. godine zbog filma o položaju žena u muslimanskim zemljama.\nGlavni i odgovorni urednik sudanskih novina Muhamed Ahmed ubijen je i obezglavljen zbog svog članka o proroku Muhamedu 2006. godine. Nasilje i ubistva zbog karikatura u novinama Jilands posten i Šarli ebdo već su spomenute, a najnoviji mučenik u ime slobode govora je nastavnik Samuel Pati sa periferije Pariza.\nAli nikada ne zaboravimo da su žrtve društava i država u kojima vladaju teokratija, klerikalizam i poltronska šlihtanja religiji i verskim vođama – neuporedivo veće. U istoriji, kao i dan-danas.\nZbog izmišljanja novih bogova ubijeni su i Sokrat i Isus iz Nazareta i Đordano Bruno, ali i doslovno milioni drugih anonimnih ljudi – Jevreja, muslimana, bogumila, Albižana, Hugenota i drugih nevernika, bezbožnika i jeretika koji su svojim verovanjem, ponašanjem i postojanjem vređali nečija pahuljičasta verska osećanja.\nI tako je bilo u neprekinutim stolećima krstaških i verskih ratova koji su krvlju natopili tlo Evrope, uz paralelnu inkviziciju, kontrareformaciju i lovstva na žene, odnosno veštice. Srećom, vremenom se ukapiralo da ovo – nije valjalo. I da je značaj toga da slobodno i slobodoumno pišemo, govorimo, crtamo, verujemo i ponašamo se drugačije od većine i mejnstrima, čak i ako time nekoga uvredimo i veoma nerviramo, zapravo važniji i fundamentalniji od svega ostalog.\nI zato „Sloboda izražavanja jeste fundamentalna sloboda“, pinkerovskim rečima predsednika Evropskog saveta Šarla Mišela, a „Sloboda govora i sloboda izražavanja jesu fundamentalna prava koja moramo braniti“, rečima predsednice Evropske komisije Ursule fon der Lajen, povodom najnovijih napada na istu u Francuskoj.\nI to nije fraza, naprotiv. „Napadnuti smo zbog naše vrednosti slobode govora, i nećemo se predati“, još borbeniji bio je Emanuel Makron. I neka je.\nUostalom, „Ako ateizmu trebaju mučenici, samo mi javite, i moja je krv spremna!“, poručio je francuski prosvetiteljski filozof Markiz de Sad još 1791. godine.\nI zato su i Makron i De Sad u pravu. I zato ne smemo da se povučemo, niti uplašimo. I niko i ništa ne sme da nam bude sveto. Ni vlast, ni bogataši, ni vera, ni tradicija, ni konvencionalni moral, ni dobar ukus. Pucajte, obezglavljujte, bombaški (samo)ubijajte – francusko prosvetiteljstvo planeti još uvek drži čas.\nAleksej Kišjuhas Fleming Roz Francuska Jilands posten Karikatura Šarli ebdo Sloboda izražavanja\n← Šta su lažne vesti, ko ih i gde plasira i zašto verujemo u njih (VIDEO)\nPoziv na trening i stipendiranu novinarsku praksu →


DOMAĆA VALUTA OSLABILA PREKO VIKENDA: Evro danas 118,50 | Vesti | Kurir\nDOMAĆA VALUTA OSLABILA PREKO VIKENDA: Evro danas 118,50\n26.03.2018. 07:41h 26.03.2018. 07:52h\nDinar je slabiji prema evru za 0,4 odsto nego pre mesec dana, a na godišnjem nivou je jači za 4,6 procenata. U odnosu na početak godine, vrednost dinara je nepromenjena. Indikativni kurs dinara prema dolaru je oslabio u petak za 0,1 procenat na 96,0401 dinar za jedan dolar.