Dugo putovanje u Evropu: Kosovo još pred teškim preprekama za dobijanje vizne liberalizacije - Kosovo Online\nDugo putovanje u Evropu: Kosovo još pred teškim preprekama za dobijanje vizne liberalizacije\n7. April 2022. • 14:47\nGrađani Kosova jedini su iz regiona kojima su potrebne vize da bi putovali po Evropi, iako je Evropska komisija još pre četiri godine potvrdila da je Kosovo ispunilo sve zahteve za liberalizaciju viznog režima. Za podizanje ove rampe potrebna je odluka Saveta EU, a prema oceni sagovornika Kosovo onlajna, nje neće biti dok Francuska i Holandija, i još neke članice EU, ne promene percepciju Kosova i budu zadovoljne funkcionisanjem vladavine prava na Kosovu.\nMinistri spoljnih poslova Austrije, Slovenije, Slovačke, Mađarske i Češke pozvali su juče na ubrzavanje procesa liberalizacije viznog režima za Kosovo. I ministarka spoljnih poslova Nemačke Analena Berbok rekla je u Prištini početkom marta da je Kosovo uradilo svoj posao u pogledu liberalizacije viznog režima i da sada EU mora da uradi svoj.\nOvakvi apeli su sve glasniji, ali je veliko pitanje imaju li snagu da nadjačaju one članice EU koje Prištinu već godinama blokiraju po pitanju slobodnog kretanja građana u Šengen zoni.\nAnalitičar sa Kosova Škeljzen Maljići kaže za Kosovo onlajn da se tema ukidanja viznog režima svake godine pokreće u evropskim krugovima, ali da, iako uvek bude najava da će Kosovo dobiti viznu liberalizaciju, neko koči taj proces.\n“Uglavnom su Francuska i Holandija, kao i zemlje koje ne priznaju nezavisnost Kosova, te koje koče ukidanje viza za građane Kosova“, kaže Maljići.\nKako navodi, razlog može biti islamska veroispovest Albanaca sa Kosova.\n“Konzervativne stranke ne prihvataju ni muslimane iz Azije ni one sa Bliskog Istoka. Tako u Holandiji nisu bili poželjni Albanci. Takođe, su protiv toga da radikalni ekstremisti koji su ratovali za ISIS borave u njihovoj državi. U Francuskoj i još nekim zemljama se boje desnice koja je imala nekoliko prodora kako bi zauzela vlast. Evropske zemlje ne žele radikalne islamiste na svojoj teritoriji”, kaže Maljići.\nŠkeljzen MaljićiKosovo Online\nOn ističe da nije tačno da se zemlje Evropske unije pribojavaju da bi veliki broj građana Kosova, ukoliko bi dobili viznu liberalizaciju, krenuli za boljim životom u neku od zemalja EU.\n"I da svi građani sa Kosova odu u EU, ne bi ih bilo ni upola koliko je trenutno izbeglica iz Ukrajine koje traže utočište u zemljama EU”, poručuje Maljići.\nAmbasadorka Francuske u Prištini Mari-Kristin Butel izjavila je u februaru da Francuska, zajedno sa nekim drugim državama članicama, smatra da za viznu liberalizaciju još nisu ispunjeni svi potrebni uslovi. Iako je rekla da ima pozitivnih pomaka, kao što je usvajanje paketa zakona koji imaju za cilj jačanje vladavine prava, primetila je da ti zakoni još nisu "proizveli opipljive i trajne efekte“. Kako je istakla, prate se dešavanja na Kosovu u vezi sa vladavinom prava i na polju borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala.\nMilan Igrutinović, saradnik Instituta za evropske studije u Beogradu, kaže za Kosovo onlajn da je kako za Francusku, tako i za Holandiju, u pogledu oslobađanja od viza sporan organizovani kriminal i veze sa organizovanim kriminalom na Kosovu ili makar percepcija koja se ima o tome, ali i da se u ovim zemljama vodi računa kako bi davanje vizne liberalizacije bilo primljeno u njihovoj javnosti.\n"Holandija je u Albaniji sponzorisala reformu pravosuđa i u svojoj Skupštini se detaljno time bavila, a oni Kosovo i Albaniju često posmatraju kao spojene sudove kada je reč o albanskim mafijaškim grupama. Iz straha od albanskih kriminalnih grupa i nerešenih pitanja iz oblasti vladavine prava holandski parlament je pre nekoliko godina dvotrećinskom većinom čak izglasao da se od Evropske komisije traži da se Albaniji vrati vizni režim. To govori da je široko rasprostranjena percepcija da tamo vlada kriminal i da je bolje da se ljudi odande drže na distaci. Sada se to preliva i na Kosovo i zbog toga su i za njih na snazi uslovi vezani za vladavinu prava“, kaže Igrutinović.\nOn podseća da ljudi sa Kosova traže dokumente drugih država i da su veoma porasli zahtevi za azil, koji se naročito upućuju Nemačkoj.\n"Francuska to motri i ostaje neubeđena da treba da promeni svoj stav. Njihova politika po ovom pitanju je uhodana. Reč je o ukorenjenim stavovima i automatizovanom procesu negativnog odgovora. Nešto bi trebalo da se desi da bi je oni promenili”, kaže Igrutinović.\nKao još jedan faktor koji utiče na ovakvu poziciju Francuske, on vidi strah liberalnog političkog mejnstrima od rasta desnice.\n"Oni ne žele da rizikuju kako bi tema liberalizacije viza bila prihvaćena u javnosti, pogotovu što su pred predsedničkim izborima. Ali to ne znači da će se stvari promeniti posle izbora. Stav oko viza omekšaće onda kada se promeni šira slika oko proširenja EU“, kaže Igrutinović, ostavljajući mogućnost da se na tom polju nešto promeni zbog rata u Ukrajini.\nI Maljići smatra da je novonastala geostrateška situacija pokrenula nove inicijative da Zapadni Balkan što pre postane deo Evropske unije.\n“Nekoliko zemalja je već tražilo hitan sastanak o Zapadnom Balkanu i sada je pravo vreme da šest zemalja Zapadanog Balkana koje nisu članice EU, to postanu. One su okružene Evropskom unijom, neke su i članice NATO, a novonastala situacija je ponovo pokrenula ideju da prostor Zapadnog Balkana pripada EU. Sada je pravi momenat da Albanija i Severna Makedonija dobiju status kandidata za članstvo, a Srbija da nastavi sa daljim pregovorima”, kaže kosovski analitičar.\nKako dodaje, o viznoj liberalizaciji za Kosovo se u ovom momentu govori više jer je Evropi važno da se suprostavi Rusiji i svesna je da mora da promeni politiku prema Zapadnom Balkanu i da pronađe druge mehanizme kako da ubrza proces proširenja.\n"Mislim da je ovo poslednji trenutak za ukidanje viznog režima, jer u odnosu na zemlje Zapadnog Balkana, taj proces na Kosovu kasni skoro deset godina. Kosovo je još pre pet godina ispunilo sve uslove“, kaže Maljići.\nEvropska komisija, podsetimo, potvrdila je u julu 2018. da je Kosovo ispunilo dva preostala zahteva za liberalizaciju viznog režima a koja su se ticala ratifikacije sporazuma o demarkaciji s Crnom Gorom i ostvarivanja rezultata u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije. EK je tada pozvala Evropski parlament i Savet EU da usvoje predlog o liberalizaciji, što je EP i učinio 28. marta 2019, ali odluka Saveta EU i dalje nedostaje.\nKosovo vize Francuska Holandija Škeljzen Maljići EU vizna liberalizacija


JOŠ JEDAN POZITIVAN U VLASOTINCU: Broj pacijenata u ambulanti opet povećan - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / JOŠ JEDAN POZITIVAN U VLASOTINCU: Broj pacijenata u ambulanti opet povećan\nDnevnik Juga 23/04/2020\tDRUŠTVO, Korona Virus, Vlasotince Ostavi komentar\nOd 13 pacijenata testiranih u Domu zdravlja u Vlasotincu, jedan je pozitivan, što trenutno čini ukupno 40 pozitivnih na virus korona sa područja vlasotinačke opštine, saopštava Štab za vanredne situacije.\nJuče i danas broj pacijenata u COVID ambulanti se ponovo kreće između 50 i 60, što je više u odnosu na dane uskršnjih praznika kada je bilo prosečno 35 pregleda.\nNadležni kažu da je to verovatno posledica činjenice da su ljudi odlagali da odu na pregled u vreme praznika, bez obzira na simptome, očekujući da ti simptomi oslabe, što je, tvrde, pogrešno i pozivaju sve koji imaju tegobe karakteristične za COVID da se što pre jave u ambulantu.\nPrethodni Više od 7.000 volontera angažovano za pomoć sugrađanima\nSledeći Od ponedeljka rade šalteri za naplatu „Vodovoda“ i „Toplane“


Kiše dobrodošle svim usevima - Ekonomija - AKTER\n12:20 Aligrudić o ubicama sa Ade ciganlije\n12:15 Grbići u "Odbojkaškoj Aleji slavnih"\n12:09 Pajtić: Postupićemo po odluci Ustavnog suda\n12:02 Danas aukcija 53-nedeljnih trezorskih zapisa\n11:51 Partizan u Smederevu za titulu\nKiše dobrodošle svim usevima\n| utorak, 15.05.2012. | 13:55\nKiša koja ovih dana pada u Srbiji, posle dužeg sušnog perioda, izuzetno povoljno utiče na sve zasejane prolećne i jesenje kulture, a padavine su dobro došle i razvoju pšenice\nUpravnik Odeljenja za strna žita pri novosadskom Institutu za ratarstvo i povrtarstvo akademik Srbislav Denčić rekao je da će relativno niske temperature za ovo doba godine samo malo usporiti vegetaciju biljaka, ali ih neće ugroziti.\n"Površinski slojevi zemljišta bili su u proteklom periodu dosta prosušeni, pa je za useve dobro što ovih dana pada kiša", rekao je Denčić, napominjući da pšenici padavine uvek prijaju osim u vreme nalivanja zrna, odnosno u fazi od kraja voštane do fiziološke zrelosti.\nOn je ocenio da su ovi vremenski uslovi pogodni jer nema olujnih kiša koje izazivaju poleganje strnih žita, i dodao da temperature vazduha ipak nisu toliko niske da bi naškodile biljkama.\nZavršetak prolećne setve do 15. maja\nProlećna setva će, uprkos kašnjenju zbog nepovoljnih vremenskih prilika, biti završena u optimalnom roku - do 15. maja, izjavio je Tanjugu sekretar Udruženja za poljoprivredu Privredne komore Srbije Milan Prostran\nMilion evra kredita poljoprivrednicima u Vojvodini\nSa poljoprivrednicima u Vojvodini danas su potpisani ugovori o kreditima, u ukupnom iznosu od oko milion evra, namenjenih nabavci opreme za navodnjavanje, staklenika i plastenika, kao i za podizanje novih vinograda\nAleksić: U Trsteniku se neće proizvoditi GMO\nOpštinsko veće u Trsteniku donelo je deklaraciju da se na toj teritoriji ne proizvodi genetski modifikovana hrana, rekao je predsednik opštine Miroslav Aleksić, navodeći da će ove godine iz budžeta za razvoj privrede i poljoprivrede biti opredeljeno 25 miliona dinara\nSastanak ministara poljoprivrede regiona Ministar poljoprivrede Goran Knežević održaće 5. marta u Beogradu radni sastanak sa ministrima poljoprivrede iz regiona povodom razmatranja zajedničkih pitanja u oblasti bezbednosti hrane, najavljeno je iz ministarstva\nVlada Srbije usvojila je Uredbu o raspodeli podsticaja u poljoprivredi i ruralnom razvoju za ovu 2013, kao i dva zaključka za interventnu pomoć poljoprivrednim gazdinstvima\nPoplave u BiH Jaka kiša koja od prošle noći pada u gotovo celoj Bosni i Hercegovini izazvala je poplave u trebinjskim naseljima i u Srajevu gde se na Ilidži izlila reka Bosna\nIznajmljeno zemljište po većoj ceni\nGradska uprava Loznica izdala je u zakup tri od šest ponuđenih paketa državnog poljoprivrednog zemljišta, za prolećnu setvu, po znatno višoj ceni od početne\nMemorandum Srbije i Rusije o poljoprivredi\nMinistar poljoprivrede Srbije Goran Knežević izjavio je da je u Moskvi sa ministrom poljoprivrede Rusije Nikolajem Fedorovim potpisao Memorandum o razumevanju i saradnji u oblasti poljoprivrede\nLjubić: U kombinatima svi koji žele da rade\nDržavni sekretar Ministarstva finansija i privrede Aleksandar Ljubić izjavio je da svi oni koji su sposobni i žele da rade u poljoprivrednim kombinatima, pošto ih kompanija Al Dahra iz Ujedinjenih Arapskih Emirata (UAE) privatizuje, dobiće šansu da nastave da rade\nOzimi usevi u dobrom stanju\nOzimi usevi - ječam, pšenica i uljana repica na poljima Poljoprivredne korporacije Beograd (PKB) nisu pokriveni snegom, ali nema jakih mrazeva, većih kolebanja temperature vazduha, niti suvomrazice koja bi ih oštetila\nSrbija traži kredit i od Abu Dabija\nMinistri finansija i privrede Mlađan Dinkić i poljoprivrede Goran Knežević dogovorili su se sa predstavnicima Razvojnog fonda Abu Dabija da Vlada Srbije podnese zahtev za kreditnu liniju od 100 miliona dolara za ulaganje u infrastrukturu u poljoprivredi, koji bi bio razmatran već u martu\nUskoro Pravilnik o subvencijama\nDržavni sekretar za poljoprivredu Danilo Golubović izjavio je da nije tačna informacija koja se pojavila u medijima da će subvencije u agraru biti određene po biljnoj vrsti i to do 100 hektara, i pritom rekao da je u toku izrada pravilnika o subvencijama koji će detaljno objasniti proceduru dobijanja sredstava po osnovu subvencija\nStrategija za poljoprivredu do septembra\nDržavni sekretar za poljoprivredu u Ministarstvu poljoprivrede Danilo Golubović izjavio je da će nacionalna strategija za poljoprivredu biti završena do septembra\nNa proleće prodaja preostalih kombinata\nNa proleće će biti ponuđeno na prodaju sedam poljoprivrednih kombinata koji nisu u sklopu aranžmana sa kompanijom Al Dahra, najavio Mlađan Dinkić\nPovoljni krediti za vojvođanske poljoprivrednike\nPoljoprivrednici u Vojvodini moći će da konkurišu za dodelu kredita po vrlo povoljnim uslovima, u okviru novih pet kreditnih linija Pokrajinskog fonda za razvoj poljoprivrede, za koje je obezbeđeno ukupno 950.000 evra, najavili su danas predstavnici tog fonda\nNa najopterećenijim putnim pravcima prvog prioriteta - autoputevima, kao i na državnim putevima u Srbiji, kolovozi su vlažni, bez snega, a vozačima se savetuje oprezna vožnja\nHrvatskoj preti izlivanje reka\nZbog obilatih padavina, kiše i snega i visokih temperatura poslednjih dana Hrvatskoj prete poplave, pa su na pojedinim područijima proglašene vanredne mere opasnosti od poplava\nKampanja protiv sporazuma sa UAE neprimerena\nMinistar poljoprivrede Goran Knežević izjavio je da je kampanja protiv sporazuma Srbije i UAE neprimerena\nPaori nezadovoljni sastankom s ministrima\nPoljoprivrednici su nezadovoljni odgovorima koje su dobili od ministara u vezi sa predugovorom sa Ujedinjenim Arapskim Emiratima Suša pojela trećinu američkog kukuruza\nSavezna vlada SAD je objavila konačan izveštaj o poljoprivrednim prinosima 2012, detaljno navodeći teške gubitke izazvane najgorom sušom u SAD od 1950. godine\nJaka kiša u Austriji izazvala poplave i odrone\nVeoma jaka kiša, koja je danas zahvatila više austrijskih pokrajina, izazvala je poplave i odrone, što je neobično za mesec januar\nDanas hladno, mestimično sa snegom\nU Srbiji će danas biti oblačno i hladno mestimično sa snegom u većini mesta, uz formiranje, odnosno manje povećanje, visine postojećeg snežnog pokrivača\nOprez: Magla smanjuje vidljivost Na području Srbije jutros preovlađuje oblačno vreme, bez padavina, a magla smanjuje vidljivost u regionima Valjeva, Kraljeva, Bora i Užica\nNa najopterećenijim putevima prvog prioriteta kolovozi su jutros vlažni, bez snega, a vozačima se savetuje oprezna vožnja\nSutra ponovo sneg u Srbiji\nDok meteorolozi za danas najavljuju uglavnom slabiju kišu, već sutra bi mogao da ponovo pada sneg, dok se u petak vraća i mraz\nFINS: Oko 30 odsto uzoraka sadržali aflatoksine\nOko 30 odsto ispitanih uzoraka kukuruza u Naučnom institutu za prehrambene tehnologije u Novom Sadu (FINS) sadržalo je aflatoksine u nedozvoljenim granicama, saopštili su u utorak predstavnici FINS-a\nPoljoprivrednici traže 17.000 din po hektaru\nAsocijacija poljoprivrednika (AP) traži da subvencije u 2013. godine iznose minimum 17.000 dinara po hektaru\nPad poljoprivredne proizvodnje 20 odsto! Vrednost poljoprivredne proizvodnje u Srbiji u ovoj godini će, prema prvim prognozama, zabeležiti pad od oko 20 odsto, izjavio je predsednik PKS Miloš Bugarin\nUskoro Zakon o podsticajima\nPredlog zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju trebalo bi da se u naredne tri nedelje nađe u skupštinskoj proceduri i da bude usvojen po hitnom postupku\nZa agrar 4,5 odsto republičkog budžeta\nAgrarni budžet u 2013. godini iznosiće 45 milijardi dinara, što predstavlja 4,5 odsto ukupnog budžeta, najavio je danas ministar poljoprivrede Goran Knežević\nPoljoprivrednici traže sastanak sa Nikolićem Asocijacija poljoprivrednika zatražila je danas sastanak sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem kako bi mu ukazala da se predloženim nacrtom Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju favorizuju veliki poslovni sistemi, a marginalizuju porodična poljoprivredna gazdinstva\n"Agrar je u ćorsokaku"\nDomaći agrar je u ćorsokaku i dobro je što je Ministarstvo poljoprivrede to shvatilo, ali još uvek nisu utvrdjeni najbolji načini da se problemi reše, kao ni dugoročan pravac njegovog razvoja, ocenio je savetnik predsednika Privredne komore Srbije (PKS) Vojislav Stanković\nAgrar zabeležio suficit veći od milijardu dolara\nSuficit u trgovini poljoprivredno-prehrambenih proizvoda Srbije sa svetom za devet meseci iznosio je 1,03 milijarde dolara, što je za 8,3 odsto više nego u istom periodu lane\nSuficit poljoprivrede 1,4 milijardi dolara?\nSrpska poljoprivreda i prehrambena industrija bi mogle da u 2012. godini ostvare spoljnotrgovinski suficit od 1,3 do 1,4 milijarde dolara\nU Sloveniji sneg i poplave\nU noći između subote i nedelje je obilna kiša u Sloveniji prešla u sneg, koji se nakupio i na putevima što sprečava normalan saobraćaj\nVeće subvencije u poljoprivredi\nAgrarni budžet u 2013. godini iznosiće četiri odsto republičkog budžeta, a po prvi put posle šest godina biće uvedena i bespovratna sredstva za investicije u poljoprivredi, izjavio je danas ministar finansija i privrede Mlađan Dinkić\nSubvencije poljoprivredi nisu ugrožene\nIsplata subvencija za poljoprivredu vrši se sa posebnog računa koji nije blokiran, a isplata sredstva po izvršnim rešenjima po osnovu prinudne naplate vrši se sa računa budžeta Republike Srbije, rečeno je u Ministarstvu finansija i privrede\nOčekuje se suficit i pored suše\nOve godine, uprkos velikoj suši, može se očekivati suficit veći od 1,3 milijardi evra u spoljno - trgovinskom prometu poljoprivrednim proizvodima\nDuplo veći agrarni budžet u 2013.\nU budžetu za 2013. biće planirano 4 odsto sredstava samo za agrarni budžet, što je duplo više nego ove godine\nVlada zabranjuje izvoz hrane?\nUkoliko se ne stabilizuju cene i snabdevanje tržišta osnovnim životnim namirnicama, Vlada Srbije će zabraniti njihov izvoz, izjavio je ministar poljoprivrede Goran Knežević. Setva čeka kišu i subvencije\nPoljoprivrednici su spremni za jesenju setvu, ali čekaju kišu i državne subvencije, izjavio je direktor Instituta za ekonomiku poljoprivrede Drago Cvijanović\nOsigurano tek 10 odsto obradivih površina\n"U Srbiji je sistemom osiguranja obuhvaćeno oko 10 odsto obradivih površina i oko pet odsto registrovanih poljoprivrednih gazdinstava", kazao je predsednik zadružnog saveza Beograda Velimir Radojević\nBudžet za agrar sve veći\nMinistar finansija i privrede Mlađan Dinkić najavio je da će se budžet za poljoprivredu i dalje uvećavati\nVlada utvrđuje štetu nastalu sušom\nVlada Srbije donela je odluku da Republički štab za vanredne situacije utvrdi stanje šteta koje je prouzrokovala suša, što je, prema oceni stručnjaka i očekivano\nPoljoprivrednici traže proglašenje suše\nAsocijacija poljoprivrednika, čije članice su udruženja poljoprivrednika iz cele Srbije, zatražila je danas od premijera, ministara poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede i finansija i privrede da se u Srbiji proglasi stanje elementarne nepogode - suše\nPoljoprivredi EU potrebne promene\nSkoro svi u Evropskoj uniji se slažu da treba promeniti postojeći način subvencionisanja poljoprivredne proizvodnje, ali nema jedinstvenog mišljenja u kom smeru\nMarić: Kiša pomogla u gašenju požara Načelnik Sektora za vanredne situacije MUP-a Srbije Predrag Marić izjavio je da je kiša pomogla i da je broj požara prepolovljen u odnosu na prethodnih pet dana\nHrana poskupljuje zbog suše\nOvogodišnji rod suncokreta i soja biće prepolovljen, što će uticati na cenu jestivog ulja, saopštila je kompanija Viktoriaoil iz Šida\nVlada Vojvodine je uputila zahtev republičkoj vladi da se zbog velike suše proglasi stanje elementarne nepogode, saopštio je pokrajinski sekretarijat za informacije\nPala proizvodnja hrane za skoro 12 odsto\nProizvodnja prehrambenih proizvoda u Srbiji za pet meseci 2012. godine zabeležila je pad od 11,6 odsto u odnosu na isti period lane, objavila je Privredna komora Srbije\nŠteta zbog suše 2,1 milijarda dolara\nAktuelna suša je prepolovila biljnu proizvodnju u Srbiji, a šteta je procenjena na 2,1 milijardu dolara, izjavio je stručnjak PKS-a Vojislav Stanković\nJešić: Neko uvek profitira od zabrane izvoza\nZabrana izvoza poljoprivrednih proizvoda je mera koja na kraju nekima donese ekstra profit, a to nisu individualni poljoprivredni proizvođači, istakao Goran Ješić\nNevreme u Makedoniji usmrtilo devojčicu\nU snažnom nevremenu, praćenom jakim vetrom, koje je zahvatilo severozapad Makedonije, poginula je jedna četvorogodišnja devojčica\nAgrarni budžet u skladu sa zahtevima prema selu\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić poručio je, nakon obilaska žeteoca u Melencima, da agrarni budžet mora biti prilagođen onome što Srbija traži od svog seljaka\nUPS nudi plan za zapošljavanje 500.000 građana\nUnija poslodavaca Srbije (UPS) ima projekte za privredni preporod Srbije, kojim bi se za tri do pet godine, stopa nezaposlenosti smanjila ispod 10 odsto\nKriza u EU ugrožava i srpski izvoz\nOdluka Evropskog parlamenta da redukuje broj zemlja koje će imati pravo na povlašćeni pristup na tržište EU u narednoj deceniji mogla bi da ugrozi našu privredu\nNevreme u Prijepolju\nJako nevreme praćeno gradom pogodilo je večeras Prijepolje i okolinu, a pojedina naselja ostala su bez struje\nRekordan izvoz agrara\nU Srbiji se proizvodnjom hrane bavi 800.000 porodica, odnosno preko 2,5 miliona ljudi, kaže Dušan Petrović ministar poljoprivrede i trgovine Srbije\nMalinari traže sastanak zbog subvencija\nMalinari šest opština nezadovoljni su otkupnim cenama, zbog čega su zatražili hitan sastanak sa Vladom o subvencijama za stimulaciju proizvodnje\nJoš uvek nedovoljna proizvodnja borovnica\nSrbija sa zasadima borovnica na nešto više od 100 hektara ne raspolaže dovoljnim količinama koje bi zadovoljile potrebe evropskog ili tržišta Rusije, zaključeno je na prvoj Regionalnoj konferenciji uzgajivača borovnice, koja je nedavno održana u Čačku\nSuficit u agraru\nSrbija je za prva četiri meseca 2012. godine ostvarila suficit od 399,9 miliona dolara u spoljnotrgovinskoj razmeni poljoprivredno prehrambenih proizvoda\nOpstaćemo uz održivu poljoprivredu\nSvet se može hraniti s manje hrane nego što su to pokazale ranije procene ako se okrene održivoj poljoprivredi, smanji rasipanje i zaustavi preteranu potrošnju Srpski krompir ponovo može da se izvozi u EU\nSrbija ponovo može da izvozi krompir u Evropsku uniju jer je ukinuta zabrana uvedena 2000 godine, što otvara mogućnost da povećamo domaću proizvodnju, izjavio je Branislav Gulan iz Privredne komore Srbije (PKS)\nSaradnja Srbije i Rusije u poljoprivredi\nNa današnjem sastanku zamenika predsednika Odbora za poljoprivredu Narodne skupštine Siniše Stamenkovića sa delegacijom Ministarstva poljoprivrede Rusije, na čelu sa ministrom Aleksandrom Nikolaevičem Tarasovim, istaknut je značaj kontinuiteta saradnje u oblasti poljoprivrede\nBiomasa bi nam uštedela 60 miliona evra\nSrbija bi proizvodnjom energije iz biomase mogla da zameni oko 2,5 miliona tona nafte i time uštedi preko 60 miliona evra godišnje\nSubvencije za proizvodnju svinjetine i junetine\nMinistar poljoprivrede i trgovine Dušan Petrović najavio je danas donošenje Uredbe o subvencijama za proizvodnju junećeg i svinjskog mesa, precizirajući da bi visina subvencija za bikove iznosila 50, a za svinje pet evra po grlu\nPetrović: Povećaćemo izvoz poljoprivrede\nIzvoz poljoprivrede u 2012. biće povećan za oko pola milijarde, odnosno na tri milijarde dolara, kaže ministar poljoprivrede Vlada treba da gradi seoske domove kulture\nVlada Srbije trebalo bi da izdvoji sredstv za postupno saniranje i gradnju novih domova kulture u selima, izjavio je predsednik Odbora SANU-a za selo Dragan Škorić\nPoljoprivreda nedovoljna za održivost sela\nBavljenje poljoprivredom na usitnjenim porodičnim gazdinstvima ne omogućava ekonomsku održivost sel, ocenio u Vrnjačkoj Banji profesor Miladin Ševarlić. Zaposleni novi poljoprivredni savetnici\nU Beogradu je danas potpisan ugovor o angažovanju novih 268 nezaposlenih diplomiranih inženjera poljoprivrede i tehnologije, čime je cela teritorija Srbije pokrivena tom vrstom usluge namenjene poljoprivrednim gazdinstvima\nSuncokret i soja na 300.000 hektara\nŠećerna repa je ovog proleća u Srbiji zasejana na 60.000 hektara, suncokret na 160.000 hektara, a soja na nešto više od 150.000 hektara, izjavila je danas Tanjugu direktorka d.o.o. "Industrijsko bilje" Olga Čurović\nPostignut dogovor, isplata subvencija po hektaru\nVlada Srbije i vojvođanski zemljoradnici dogovorili su se na sastanku koji je trajao sedam sati da subvencije budu isplaćivane po hektaru\nPovećati proizvodnju organske hrane\nU Srbiji se, prema poslednjim podacima, pod organskom proizvodnjom hrane nalazi 2876,5 hektara, a plan je da se do 2014. površina obradivog zemljišta kao organski sertifikovanog ili u procesu konverzije poveća do 50.000 hektara\nPaori nisu složni oko protesta Dok deo poljoprivrednika najavljuje nastavak protesta zbog promene subvencija, u klubu "100 paora plus" kažu da neće učestvovati u njima\nLSV: Zakonom regulisati poljoprivredu\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) će od nove Vlade Srbije tražiti da zakonom reguliše oblast poljoprivredne proizvodnje i subvencija\nPočinje isplata avansa za prolećnu setvu\nDanas počinje isplata avansa za prolećnu setvu u ukupnom iznosu od tri milijarde dinara\nU vinski turizam uloženo 19,5 miliona dinara\nU razvoj vinskog turizma, pre svega mapiranje devet vinskih puteva od Palića do Župe i Knjaževca uloženo je oko 19,5 miliona dinara, izjavio je državni sekretar u Ministarstvu ekonomije i regionalnog razvoja Goran Petković\nPotpisan ugovor o poljoprivrednim kreditima\nFond za razvoj poljoprivrede i Banka Intesa potpisali danas u Smederevu ugovor o kratkoročnom kreditiranju poljoprivrednika\nGodina preokreta za srpski agrar\nSrbija bi do 2020. godine mogla da izvozi hrane za 10 milijardi dolara, a da bi se to ostvarilo domaći agrar ne sme biti prepušten stihiji, već na pravi način pripremljen da uspešno odgovori izazovima otvorenog tržišta, ocenili su danas učesnici okruglog stola o problemima agraga u organizaciji agencije Tanjug\nProlećna setva teče po planu\nU Srbiji je, zaključno sa 9. aprilom, kukuruz zasejan na 390.000 hektara, što je 30 odsto od ukupno planiranih 1,3 miliona hektara\nURS: Podržati otvaranje fabrika zdrave hrane\nLider Ujedinjenih regiona Srbije (URS) Mlađan Dinkić izjavio je da nova Vlada Srbije mora jače da podrži otvaranje fabrika zdrave hrane\nBez doprinosa PIO fondu za subvencije\nPoljoprivrednici više neće morati da plaćaju doprinose za PIO fond kao preduslov za dobijanje subvencija Ministarstva poljoprivrede, izjavio je večeras pomoćnik ministra poljoprivrede Miloš Milovanović\nPKB: Šećerna repa na tri puta većoj površini\nŠećerna repa biće na imanjima PKB-a ove godine posejana na 3.448 hektara, što je skoro tri puta veća površina nego lane, objavila je ta kompanija\nZa prolećnu setvu tri milijarde dinara\nPoljoprivrednicima u Srbiji biće avansno na raspolaganju tri milijarde dinara za prolećnu setvu, izjavio je danas ministar poljoprivrede i trgovine Dušan Petrović\nAgrarni izvoz ove godine viši za 20 odsto\nIzvoz poljoprivredno-prehrambenih proizvoda iz Srbije trebalo bi i ove godine da ima rast veći od 20 odsto, kao i lane kada je izvezeno robe za 2,7 milijardi dolara, izjavio je pomoćnik ministra poljoprivrede i trgovine Miloš Milovanović.\nTrnavčević: Seljaka se svi sete u vreme izbora\nSeljake svi zaborave pre izbora, a tokom kampanje se priča o svemu osim o tome kako pokrenuti poljoprivredu, rekao je Zaharije Trnavčević\nPetrović: Cene hrane ostaju stabilne\nUredba o ograničenju maloprodajnih marži na 10 odsto za brašno, ulje, šećer, meso i mleko jeste je dala rezultat\nNestašica regresirane nafte za poljoprivrednike\nZemljoradnici u rudničko-takovskom kraju često ne mogu da preuzmu regresiranu naftu za prolećnu setvu jer je nema na pumpi koja je u Gornjem Milanovcu zadužena za ovu isporuku.\nSrbija može biti veći izvoznik hrane od Holandije\nSrbija bi u izvozu poljoprivredno-prehrambenih proizvoda mogla da prevaziđe Holandiju, čiji izvoz dostiže 62 milijarde evra, jer za to ima kapaciteta, rekao je danas zamenik šefa delegacije EU u Srbiji Adriano Martins.\nPoljoprivrednici nemaju razloga za proteste\nMinistar poljoprivrede Srbije Dušan Petrović izjavio je danas da nema razloga da se iko buni zbog novih mera agrarne politike, "jer ničiji legitimni interes nije ugrožen".\n11:38 Rasprodate jednodnevne promo ulaznice za Exit\n11:25 Kritikuju BiH zbog odnosa sa Iranom\n11:21 USS o ustavnosti Statuta AP Vojvodine\n11:16 Vučić obećao nova radna mesta na severu KiM\n10:50 Navršava se 43 godine od smrti Bojana Stupice\n10:35 Crnogorci obeležavaju 7. godišnjicu državnosti\n10:21 Đukanović kritikuje koalicionog partnera\n10:13 Nova pravila u Zabeli\n10:09 Ubijeno 10 policajaca u Avganistanu\n09:56 Preminuo osnivač benda "The Doors"


Britanska Kolumbija | Teritorije i provincije u Kanadi\nBritanska Kolumbija je provincija koja se nalazi na samom zapadu Kanade, i okružena je na zapadu Tihim okeanom, na severozapadu Aljaskom, na severu i severoistoku teritorijama Jukon i Severozapadnim teritorijama, na istoku se nalazi provincija Alberta, a na jugu granica sa Sjedinjenjim Američkim Državama.\nTreća je po broju stanovnika (oko 4.600.000) i četvrta po veličini među kanadskim teritorijama i provincijama. Glavni grad ove provincije je Viktorija, a najveći Vankuver, koji se nalazi na samom jugozapadu zemlje i ima izlaz na okean.\nPrvi ljudski tragovi u ovoj kanadskoj provinciji potiču od Prvih naroda. Da danas je sačuvan njihov uticaj u istoriji, kulturi i stvaralaštvu. Tragovi kultura Prvih naroda sa ovog područja očuvali su se i u toponimima (nazivima reka, jezera, gradova).\nPrvi istraživači koji su sredinom 18. veka došli do Britanske Kolumbije bili su Britanci, Španci, Amerikanci i Rusi. Preovladali su Britanci, pa je Britanska Kolumbija bila njihova kolonija sve do 1871. kada se pripojila Kanadi. Ime Britanska Kolumbija nastalo je tako što je naziv Kolumbija već postojao na ovom području (po istoimenoj reci), dok su Britanci dodali u nazivu Britanska za vreme svoje kolonijalne vladavine.\nGodine 1885. napravljena je prva pruga koja je povezivala istok i zapad, i tada Kanada počinje značajnije da se razvija. Britanska Kolumbija je imala veliku ulogu u razvoju Kanade kao velikog industrijskog i transportnog centra jer je ovo jedina kanadska provincija koja ima izlaz na Tihi okean, zbog čega ima ogromnu ulogu u rezvoju pomorstva, industrije i transporta.\nBritanska Kolumbija je 2010. godine bila domaćin Zimskih olimpijskih i paraolimpijskih igara.\nGeografski položaj, klima i reljef Britanske Kolumbije pogodni su za razvoj agrikulture, ribolova, šumarstva, proizvodnje, rudarstva. Pored ovoga, veoma je razvijena filmska industrija, kao i turizam. Kada je agrikultura u pitanju, zanimljivo je da su male površine ove provincije obradive, a da je sa druge strane razvijenost ove industrije na visokom nivou. Uzgaja se voće, povrće, bobičasto voće, pečurke, lukovice, cveće, itd. Britanska Kolumbija obuhvata skoro petinu ukupnog zemljišta prekrivenog šumama u Kanadi, dve petine ukupne proizvodnje i obrade drveta u celoj Kanadi.\nZbog izlaska na Tihi okean, ali i zbog reka, ribolov je takođe veoma razvijen u Britanskoj Kolumbiji. Neke od zastupljenih vrsta koje se nalaze pod okriljem BritanskeKolumbije su: iverak, haringa, razne vrste školjki.\nRudarstvo je takođe razvijeno. U prošlosti su veoma bile poularne rude uglja i zlata, a danas su pored njih zastupljeni i bakar, molibden, srebro, itd. Na tlu ove provincije takođe postoje i nazališta nafte i prirodnog gasa. Britanska Kolumbija je značajna transportna prekretnica, jer je direktna kanadska pomorska veza sa Azijom. Ovo je takođe uticalo da BritanskaKolumbija, a posebno Vankuver postane značajan saobraćajni centar, što je doprinelo i razvoju turizma u ovoj provinciji.\nVankuver je jedan od tri značajna filmska centra u Kanadi, pored Toronta i Montreala. Kolokvijalni naziv za filmsku produkciju u Kanadi je Hollywood North.\nKlima u BritanskojKolumbiji se razlikuje u različitim delovima ove provincije. Sa zapada je zapljuskuje Tihi okean, a na istoku se nalaze Rocky Mountains koje u mnogome utiču na klimu. Na zapadu vlada umerena klima sa umerenim, toplim letima i umerenim zimama, gde tremperetura retko pada ispod nule. U unutrašnjosti i centralnim delovima, leta su toplija, a zime hladne i snežnije u odnosu na obalske delove provincije. U istočnijim i severnijim krajevima leta su kraća, a zime duže, hladnije i sa više snega.\nBritanska Kolumbija ima sva četiri godišnja doba koja su više ili manje izražena u različitim delovima regije.\nNajveći grad ove provincije je Vankuver. Prema poslednjim popisnim podacima ima preko 600.000 stanovnika, dok sa okolinom broji preko 2.500.000 stanovnika. Važan je transportni, industrijski, turistički i univerzitetski centar. Ovo je najveća luka u Kanadi i četvrta u severnoj Americi. U 2019. godine proglašen je trećim najboljim gradom za život na svetu. Najstarija atrakcija u ovom gradu je viseći most Kapilano, a pored ove atrakcije Vankuver ima da ponudi parkove kao što su Stanley Park i Queen Elizabeth Park, bašte Van Dusen Botanical Garden i Dr. Sun Yat-Sen Classical Chinese Garden, kinesku baštu. Kao kulturna prestonica, u Vankuver možete da posetite muzeje poput Anthropology Museum, Museum of Vancouver.\nDrugi po broju stanovnika u Britanskoj Kolumbiji je grad Suri koji broji nešto više od pola miliona stanovnika. Nalazi se u blizini Vankuvera, na samoj granici sa Sjedinjenim Američkim Državama. Poznat je spomenik Peace Arch koji se delom nalazi u Kanadi a delom u SAD. Iako je Vankuver glavni grad ove provincije, nije i najstariji - Suri je osnovan 1879, sedam godina pre Vankuvera. Nezvaničan je rodni grad Supermena, jer je serija Smolvil zapravo veoma često bila snimana u Kloverdejl kvartu u ovom gradu. U ovom delu grada, u Kloverdejlu održava se i drugi najveći rodeo u Kanadi.\nKao i svaka zemlja, i svaka provincija i teritorija u njoj, i British Columbia ima da ponudi mnogo toga.\nJedna od najstarijih turističkih atrakcija u Vankuveru je viseći most Kapilano na istoimenoj reci. Most je dugacak oko 140 metara i nalazi se 70 metara iznad reke.\nOva zgrada je visoka 130 metarai sa nje se prostire pogled na ceo Vankuver 360oC.\nGwaii Haanas Nationalni Park\nOstaci kulture Prvih naroda mogu se videti na ostrvu Haida Gwaii, udaljenom oko 130km od kopna, do kog se može stići bordićem ili morskim avionom. Na ostrvu se nalazi i muzej koji svedoči o kulturi i istoriji Prvih naroda sa ovih prostora. Popularna aktivnost na ostrvu je i pecanje.\nOva gondola obara dva ginisova rekorda, kao najduža i najviša gondola na svetu. Nalazi se u Whistler i spaja Whistler Mountain's Roundhouse Lodge sa Blackcomb Mountain's Rendezvous Lodge. Vožnja traje 11 minuta.\nPacific Rim Rezervat Nationalni Park\nOvaj nacionalni park se nalazi na obali. Obuhvata West Coast Trail, ostrva Broken Group, i plažu Long Beach. Ovde se možete baviti različitim aktivnostima od planinarenja, pa sve do surfovanja i ronjenja.\nGrad koji spaja prošlost i sadašnjost, zanimljive arhitekture, i sa najvećim brojem biciklističkih staza u Kanadi, glavni grad ove provincije, nalazi se na Vankuverskim Ostrvima. Ima oko 85.000 stanovnika.\nVelika atrakcija su i Rocky Mountains koje se nalaze na granici sa Albertom. Kada su ove planine u pitanju, najbolje je posetiti neki od nacionalnih parkova koji se tu nalaze, poput Kootenay ili Yoho. Tu možete pešačiti, planinariti, skijati, itd.\nOva dolina se nalazi u unutrašnjosti provincije i okružena je jezerima i planinama. Najveće jezero je jezero Oknagan, dugačko čak 120km.


Ukusi Vojvodine 2019.\n07/09/2019 Ceo dan\nGastronomski praznik sa puno kvalitetne zabave i bogatom ponudom hrane i pića – 3. festival Ukusi Vojvodine, biće održan 7. i 8. septembra u Limanskom parku u Novom Sadu.\nNa trećem festivalu predstaviće se oko 100 izlagača, proizvođača hrane i pića, malih gazdinstava i restorana tradicionalne kuhinje. Gosti će moći da se uvere u kvalitet njihove ponude, koja je u najvećem delu autentična baš za ovo podneblje. Ljuti kulen, sirevi sa orasima i bosiljkom, specifični oblici testenina, nasuvo sa krompirom i kupusom, supa od morke, sušeni proizvodi od mangulice, rezanci sa makom i kitnikez, samo su deo bogatog gastronomskog menija.\nDvodnevni festival i ove godine nudi zabavni program u kome će sve generacija posetilaca pronaći nešto za sebe. Za prave gastronome organizovane su besplatne radionice o hrani i piću. Dobru atmosferu prave najbolji tamburaški i džez orkestri iz Vojvodine dok će za dečiju pažnju biti organizovani kvizovi i zabavne igre na otvorenom.\nDeo manifestacije, po tradiciji je i međunarodno kulinarsko takmičenje Vojvodina Culinary Cup. Vrhunski majstori takmičiće se u nekoliko kategorija, a međunarodni žiri proglasiće najbolje među njima. Očekuje se više od stotinu kuvara iz Srbije i sveta.\nUkusi Vojvodine održavaju se na prepoznatljivoj lokaciji, na tri hektara Limanskog parka, gde se u lepotu zelenila i prirode uklapaju i pažljivo dizajnirani štandovi, stolovi i drugi mobiljar festivala. Ulaz na Festival je slobodan, a posetioci mogu da na licu mesta kupe vaučere za degustaciju vojvođanskih specijaliteta.


Razlog tome je što njegov doktor radi samo pre podne, pa je kreator odlučio da sačeka njegovu smenu i da sutra odradi sve preglede.\n- Pao sam i jako sam se ugruvao. Trpim bol u levoj strani rebara, ispod miške odmah. Ne smem ni da se pomerim od bola. Videću šta će pokazati snimak, a nadam se da je samo ugruvano rebro u pitanju- rekao je Spasojević za "Blic".\nmarko bas me je to zanimalo,to je bas vazno\ngrujica pusti rebro snimi glavu nije sala..\nBata-Who Mojne, rebro slomio, auuuu!?\nKOGA-BRIGA i kome je ovo bitno\nnn i ja sam slomio dva pa niste pisali o tome ;-)\nBice-sve-OK Dobro je što se Maja uvek nađe pored Bate, ne samo na modnim revijama :) pa je mogla da pomogne nakon ovog neprijatnog događaja. Brz oporavak!\nRsupick Eh Bato,koji si sad pa ti!!??\nOprostite Jel ste vi realni???\nBeoGrad Ko??? Sta??? o.O


Protesti širom Italije | Starmo\nNaslovnica Život Protesti širom Italije\nRim — Širom Italije izbili su protesti zbog jedne od najstrožih mjera uvedenih u Evropi prema kojoj radnici moraju pokazati zdravstvenu propusnicu da bi otišli na posao.\nPolicija je u stanju maksimalne borbene gotovosti, škole su zatvorene, a Ambasade su objavile upozorenja na moguće nasilje usljed zabrinutosti da bi demonstracije protiv vakcinacija mogle pratiti i nasilje, kao što se to desilo tokom prošlog vikenda u Rimu.\nProtesti lučkih radnika u Đenovi i Trstu prijete da ugroze komercijalne aktivnosti, ali su, prema preliminarnim izvještajima, luke operativne. Demonstranti su uzvikivali “Sloboda” tokom uglavnom mirnih protesta u Firenci.\nTakozvana Zelena propusnica je dokaz o vakcinaciji, nedavno urađenom negativnom testu ili oporavku od covida 19 u proteklih šest mjeseci. U Italiji je proteklih nekoliko sedmica propusnica potrebna za ulaz za niz aktivnosti u zatvorenom, poput restorana, muzeja i pozorišta, te u vozovima na daljim linijama.\nU Vatikanu su tri pripadnika švicarske garde podnijela ostavke, a trojica su suspendovana, jer su odbili vakcinacuju prije nego što je stupila na snagu mjera obavezne propusnice za dolazak na posao, prenose federalna.ba i Srna.


2013. LinuxQuestions.org anketa - Slackware Srbija\n2013. LinuxQuestions.org anketa\nPost Napisano: 05 Feb 2014, 14:41\nJuče su objavljeni rezultati glasanja ankete i evo zvaničnih rezultata:\nDesktop Distribution of the Year - Ubuntu (23.59%)\nServer Distribution of the Year - Slackware (31.83%)\nMobile Distribution of the Year - Android (59.15%)\nDatabase of the Year - MariaDB (36.41%)\nNoSQL Database of the Year - MongoDB (46.15%)\nOffice Suite of the Year - LibreOffice (85.50%)\nBrowser of the Year - Firefox (63.54%)\nDesktop Environment of the Year - KDE (35.77%)\nWindow Manager of the Year - Openbox (18.88%)\nMessaging Application of the Year - Pidgin (47.83%)\nVoIP Application of the Year - Skype (44.95%)\nVirtualization Product of the Year - VirtualBox (54.38%)\nAudio Media Player Application of the Year - VLC (26.85%)\nVideo Media Player Application of the Year - VLC (66.79%)\nGraphics Application of the Year - GIMP (70.16%)\nNetwork Security Application of the Year - Wireshark (31.09%)\nNetwork Monitoring Application of the Year - Nagios Core (40.88%)\nIDE/Web Development Editor of the Year - Eclipse (21.67%)\nText Editor of the Year - vim (30.47%)\nFile Manager of the Year - Dolphin (28.05%)\nOpen Source Game of the Year - 0 A.D. (13.55%)\nProgramming Language of the Year - Python (28.63%)\nRevision Control System of the Year - git (71.33%)\nBackup Application of the Year - rsync (39.71%)\nOpen Source CMS/Blogging platform of the Year - Wordpress (57.06%)\nConfiguration Management Tool of the Year - Puppet (42.05%)\nOpen Source Web Framework of the Year - Django (30.07%)\nX Terminal Emulator of the Year - Konsole (23.87%)\nPrivacy Solution of the Year - Adblock Plus (24.36%)\nIzvor: 2013. LinuxQuestions.org Members Choice Award Winners\nPost Napisano: 05 Feb 2014, 16:01\nsve mi jasno al kako za audio da je prvi vlc ? msm da je pre clementine to nema teorije ...\nPost Napisano: 05 Feb 2014, 17:34\nPa lepo, Vlc ubedljivo najbrže portuje muzičke fajlove iz svih korišćenijih tipova formata particija, pa onda ima najširi spektar podržanih audio fajlova (tipa ako ga ne reprodukuje Vlc neće ni jedan drugi ).\nVLC je odavno prerastao puki plejer za reporodukciju video i audio fajlova, to je slobodno može se reći jako dobar alat za manilupaciju sa video i audio materijalom, sečenje, snimanje, ubrazavanj/usporavanje video priloga, hvatanje snimaka sa web kamerom... Uopšte sem što koristimo malo mogućnosti VLC-a, malo ga i poznajemo, a može on mnogo toga... on čak može da bude i preglednik slika/fotografija (mada nisam čuo da ga tako neko koristi). Besplatna televizija, pa radio, reprodukcija (i odmah snimanje) youtube i drugih video priloga, može čak da vrši i reprodukciju signala nekih TV kartica...\nJedina zamerka za nas koji strane filmove gledamo sa podnaslovima, zato što ne može da se podesi na oni idu na crnu traku kao što je slučaj kod SMPlajera.\nMeni je čudno da je desktop distribucija godine Ubuntu i to na LQ.\nPost Napisano: 05 Feb 2014, 17:52\nDa da i meni je cudno to za Ubuntu al dobro, mozda su mislili i na Mint pa u istu bransu... to mi jedino ima smisla Mada po meni i neocekivano tako visok procenta za LibreOffice, jest da su napravili veliki pomak al nisam tolko ocekivo..\nPost Napisano: 05 Feb 2014, 18:01\nKao da su isti birali i distro godine i audio player\nKad je audio i video u pitanju svako ima svoje favorite i svako je na glasanju mogao da glasa za svoje.\nPost Napisano: 05 Feb 2014, 19:26\nbad63r wrote: Da da i meni je cudno to za Ubuntu al dobro, mozda su mislili i na Mint pa u istu bransu... to mi jedino ima smisla Mada po meni i neocekivano tako visok procenta za LibreOffice, jest da su napravili veliki pomak al nisam tolko ocekivo..\nMint i ako koristi gro repozitorijuma Ubuntua je u velikoj trci sa Ubuntom, upravo zbog podrazumevanog grafičkog okruženja. Otprilike, Mint je dobro "osluhnuo" zajednicu i dao im ono što traže, dok je Ubuntu to prilično uradio na svoju ruku. I ako slični, korisnici Minta ne gledaju baš blaglonaklono na Ubuntu, jer dobar deo Mint korisnika su upravo bivši korisnici Ubuntua. Tako da ne verujem da je neko pravio grešku u glasanju između Minta i Ubuntua.\nLibreOffice je podrazumevani kancelarijaski paket u mnogim distribucijama (skoro svim glavnim) i to ne treba da te čudi.\nEto i mi Slakverši redovno pratimo AlenBob-ovu liniju pošto on uglavnom "bilduje" LibreOffice pakete za Slakver.\nPost Napisano: 06 Feb 2014, 10:45\nI mene čudi na je na LQ bilo koja distribucija ispred Sleka. Verovatno sve veća mrzovolja čak i starijih korisnika da na desktop mašini i okruženju bilduju sistem već se odlučuju za neko gotovo rešenje koje u roku od 20 minuta radi OOB.\nSledeća nelogičnost mi je to što su Ubuntu derivati na prvom mestu a za najbolje okruženje je izabran KDE. Ni Ubuntu ni Mint nisu poznati po KDE-u. Verovatno su se tu izmešali glasovi Slek, Kubuntu i Mint KDE korisnika. Ne znam da bilo ko koristi KDE na Ubuntu..\nPost Napisano: 06 Feb 2014, 13:20\nKDE na Ubutnu-u se raspada jos od verzije Ubuntu 10 .. sve je jos tad bagovalo... mozda se danas ispravilo al ako je tako dobro okruzenje, zasto onda fosiraju Unity?\nPost Napisano: 06 Feb 2014, 14:09\nzato što je Unity njihov proizvod. KDE je projekt zajednice\nPost Napisano: 06 Feb 2014, 14:34\nPara vrti gde burgija ne moze :/


Emerik Feješ – Modernizam i primitivizam | Jovan Despotović\nEmerik Feješ – Modernizam i primitivizam\nNaivizam urbanih formi\nProblem valorizacije umetnosti naivaca nastao je već na samom njenom početku koji koincidira sa pojavom modernizma. Zapravo je već od prvog trenutka iskrslo dvostruko pitanje: da li je naivna umetnost u svim njenim estetikama i pravcima zaista bila adekvatan odgovor na modernizam, i drugo, kojim se to kriterijumima uopšte može utvrditi njena umetnička vrednost. Ili, da li se, s obzirom da se radi o umetnicima bez formalnog umetničkog obrazovanja, ova vrsta umetnosti uopšte može objasniti istim vrednosnim sistemom kojim se utvrđuje značaj neke pojave, umetničkog pokreta ili autorske ličnosti od vremena nastanka Moderne umetnosti.\nUkratko, ovaj problem je u mnogim prilikama manje-više uspešno razrešavan definisanjem odnosa između modernizma i primitivizma u umetnosti (što je takođe uobičajen termin za označavanje naive). U većini slučajeva, teorija prepoznaje da je primitivna umetnost vid pobune protiv oveštalosti službene, akademske ili konvencionalne umetnosti s kraja devetnaestog i na početku dvadesetog veka. Pojava tih savremenih primitivaca (za razliku od vanevropskih umetnika koji nisu obuhvaćeni korpusom `istorije umetnosti`) koji su delovali sa pionirima modernizma, bio je odgovor na kanonizovanje stilskih pravaca u glavnom toku umetnosti tog perioda vraćanjem `izvorima umetnosti`. U pionire takvog `povratka` spada i Pol Gogen u fazi `svesnog infantilizma`, potom, ugledajući se na tradicionalnu umetnost afričkih ili azijskih urođenika, tom pokretu `oslobađanja od estetičkih dogmi` priključuje se i neki od vodećih modernista poput Pikasa i Munka, članovi nemačke grupe `Most` i mnogi drugi. No, svi su oni zapravo bili zagledani u slikarstvo `Carinika` Rusoa koji je krajem devetnaestog veka bio potpuno ismejan iako je već tada očigledno bilo da je ostvario ogroman uticaj u samom središtu evropskog, i uopšte modernog sveta tog vremena delujući na akademske slikare da sveno da rade kao primitivni.\nKod nas je ulogu pionira `primitivne` umetnosti odigrao Krsto Hegedušić oko 1930. godine kao se zainteresovao za slikarstvo hlebinskih seljaka. Ubrzo se, sada već `Hlebinskoj školi` i tom pokretu priključuju Ivan Generalić, Franjo Mraz i drugi, ali i slikari van `škole` poput Marka Viriusa i Ivana Večenaja. Potom nastaje još jedna `škola` – slovačkih seljaka iz Kovačice od Martina Paluške do nedavno preminule Zuzane Halupove koja je stekla zavidnu svetsku reputaciju. Da ovom prilikom pomenemo i da je glavni promoter, ne samo jugoslovenskih naivaca, na svetskoj sceni bio Oto Bihalji-Merin koji je najzaslužniji što je naša naiva doživela ne samo lokalnu afirmaciju već je jedno vreme, uz ogroman otpor akademskih slikara, praktično bila i glavni službeni predstavnik savremene jugoslovenske likovne umetnosti u svetu.\nKao i u drugim oblastima ove vrste stvaralaštva, u jednom trenutku bilo je neophodno metodično sistematizovati pojave, pokrete i ličnosti u našoj naivnoj umetnosti s obzirom na ogromnu podršku koju je ona dobila i na poplavu svakovrsnih stvaralaca koji su nastojali da naivu komercijalizuju i od nje pre načine unosan biznis nego da je formiraju, razumeju i objasne u održivom smislu plastičkih kategorija. Zbog toga je u Svetozarevu 1960. godine osnovana Galerija samoukih likovnih umetnika koja je ubrzo postala Muzej naivne umetnosti u Jagodini sa muzeološkim zadatkom da selektivno prikuplja, proučava, izlaže i publikuje dela ove vrste svaralaštva – od njenih začetnika poput Janka Brašića, Martina Jonaša, Save Sekulića, Ilije Bosilja, Bogosava Živkovića do najmlađih. U pionire, danas ih vidimo kao klasike, spada i slikar Emerik Feješ, rođen 1904. godine u Osijeku koji je umro 1969. u Novom Sadu gde je proveo najveći deo života.\nVeć letimičnim pogledom jasno je da se Feješ pre svega izražava bojom i urbanim formama koje su po logici geometrijske. Otuda ga kritika svrstava u `urbane pejzažiste`. Budući da uopšte nije putovao, načinio je zanimljivi niz slika kojima je za predloške koristio razglednice velikih svetskih metropola poput Venecije, Firence, Pariza, Beča, Minhena, Budimpešte, Moskve, Vašingtona, Kaira i mnogih drugih. U kategorizaciji naivnog stvaralaštva, Feješevo slikarstvo se definiše kao `instinktivni neoprimitivizam`, dakle nalazi se u grupi sa Bosiljem, Živkovićem, Sekulićem i Milanom Stanisavljevićem za koje se kaže da su:\n`Tvorci originalnih likovnih rešenja, jedinstvenih u vremenu i prostoru. Usled velike samosvojnosti njihova umetnost teško je čitljiva, naročito u poređenju sa komunikativnošću ostvarenja zavičajnih hroničara ili pejzažista. U okviru naivne umetnosti Srbije instinktivni neoprimitivisti deluju izričitim inovacijama, vizionarstvom, modernim senzibilitetom. Svojim delima postavili su u okviru naivne umetnosti visoke kriterijume.`\nFeješ je počeo da crta 1949. godine i već prve radove su mu kupovali Ivan Tabaković, Oto Bihalji-Merin, Ivo Frol, Rajko Mamuzić, Jara Ribnikar, Grgo Gamulin, Ana Bešlić i dr. Dobivši ovakvu podršku uglednih umetnika i kritičara, Feješ se osmelio da se slikarstvu potpuno posveti radeći u tehnikama gvaša, tempere i ulja na papiru, platnu i lesonitu. Kako slike nije datovao, u njegovom dvadesetogodišnjem opusu pouzdano su identifikovane samo tri motivske celine: figurativne kompozicije (kao što su žanr-scene i portreti), zatim prizori urbanog pejzaža, te lične, imaginarne impresije arhitektonskim remek-delima u svetskim metropolama – kako je istakla Nina Krstić. Prvi put izlaže u Novom Sadu 1955. godine na Četvrtoj izložbi slikara amatera Vojvodine. Tada ga zapaža Dimitrije Bašičević Mangelos, direktor Galerije primitivne umjetnosti u Zagrebu koji mu priređuje i prvu samostalnu izložbu 1956. za koju piše i predgovor kataloga u kome, pored ostalog stoji:\n`Tako opremljen donkihotovskim rekvizitima pretvara se Feješ u jednog od savremenih Don Kihota: bori se za preobražaj stvari u životu, preobražavajući tmurne bezdušne gradove, odnosno njegove nevesele razglednice u radost novorođenih prostora. U stvari on je pri tome nekoliko puta pred vetrenjačama: kada sjedi uobražavajući da putuje i kada mijenja red stvari ovoga svijeta, pokušavajući da načini jedan novi svijet, svijet d’apres Feješ.`\nOva retrospektivna izložba pokazala je da je Emerik Feješ ovakvu slikarsku misiju naknadnog formiranja predstave sveta koji je i artificijelan i postojeći, u potpupnosti ostvario.\nTreći program Radio Beograda, 17. 6. 2005, Kultura, umetnost, nauka, Politika, Beograd, 13. 8. 2005, s. 11


Erker Novi Sad Bulevar Oslobodjenja. Pogledajte slike, lokaciju na mapi i kontakt detalje oglasivača. Izdajem 1.5 stan na extra lokaciji, bulevar oslobodjenja,brace ribnikara br 1, prvi sprat, stan se izdaje prazan sa komplet opremljenom kuhinjom ,.\nPin on Srbija u Prvom Svetskom Ratu Serbia WWI from www.pinterest.com\nBulevar oslobodjenja 68a (5,595.24 mi. (house nekretnine, novi sad, reg. Svi objekti imaju prepoznatljiv stil i izgled, arhitektonsko rešenje i visokokvalitetnu opremu, te je time firma zauzela jedno od vodećih mesta u ovoj oblasti.\nFrom the latest financial highlights, d.o.o.\nNajveća ponuda stanova u novom sadu. House nekretnine d.o.o., novi sad: City gradnja je osnovana 2002. Novi sad, bulevar oslobođenja 1 frizerski salon 3m 3d studio siamos tours novi sad, bulevar oslobođenja 2 mali diskont doo novi sad, bulevar oslobođenja 2a foto mis kolor laboratorija alf doo novi sad, bulevar oslobođenja 3 dunav ad zdm export import\nCity gradnja je osnovana 2002.\nDate su dimenzije soba na slikama.\nBulevar oslobođenja (ps erker) 68, novi sad:\nIzdavanje stanova novi sad novi sad je sve popularnije mesto za život.\nBulevar oslobodjenja 68a (5,595.24 mi.\nGodine u novom sadu i od tada do danas je napravila petnaest stambeno poslovnih objekata.\nŽelimo vam prijatno i udobno stanovanje u vašem stanu!\nIl s'étend de la gare de novi sad au pont de la liberté.\n← carport diagnosticscarport double voiture →


Sportska bajka u Zoo vrtu | (Vesti - 13. 06. 2013) Subotica.com\nSportska bajka u Zoo vrtu\n13.06.2013. u 15:36h\nU organizaciji Čistoće i zelenila, grada Subotice, karate kluba „Nippon“ i Crvenog krsta u subotu će u Zoološkom vrtu na Paliću biti organizovana manifestacija „Sportska bajka“ koja će okupiti brojne sportske klubove i udruženja građana radi promovisanja zdravog života i očuvanja životne sredine.\nProslavljena karatistkinja Tanja Petrović već 15 godina u beogradskom Zoo vrtu organizuje „Sportsku bajku“ a ove godine prvi put dolazi na Palić gde će ova manifestacija humanitarnog karaktera obuhvatiti i promociju japanske kulture i umetnosti, sportskih klubova i zdravih stilova života.\n„Drago mi je što će se jedan ovakav projekat održati u našem gradu. To je dobar razlog da se mladi uključe i da roditelji dovedu svoju decu i prijatelje, provedu svoje vreme na otvorenom i upoznaju se sa radom svih udruženja građana, sportskih organizacija i kancelarijom za mlade i da se u budućnosti aktivno uključe u njihov rad.“ - izjavio je Vjekoslav Ostrogonac, član GV zadužen za omladinu i turizam.\nPreko 600 dece će učestvovati u manifestaciji kroz promociju sportova, budo radionice će prikazati japanske tradicije origamija, kaligrafije kao i kreiranje manga stripova a edukativne radionice će se baviti ekologijom posebno reciklažom.\n„Cilj „Sportske bajke“ je popularizacija i masovno bavljenje sportom kod dece školskog uzrasta. Predstavlja veliki broj radionica postavljenih na najlepšem mestu u gradu – Zoološkom vrtu koji deca najviše vole. Pored toga imaćemo 11 kreativnih, ekoloških radionica kao i 7 budo radionica koje će kroz svoj rad približiti japansku kulturu i tradiciju.“ - Sonja Conić, JKP „Čistoća i zelenilo“\nCela manifestacija ima humanitarni karakter jer je umesto ulaznice potrebno da posetioci donesu paketić sa igračkama, školskim priborom ili slatkišima koji su namenjeni deci „Kolevke“.\n„Poslednja 2 sata će biti revija svih učesnika a u međuvremenu će svaka radionica da predstavi samu sebe i da pokazuje čime se bavi. Deca će na licu mesta moći da se učlane i tamo će videti puno interesantnih stvari na jednom mestu.“ - dodala je Ljiljana Knežević iz JKP „Čistoća i zelenilo“\nCrveni krst će kao organizacija sa velikim iskustvom uzeti učešće u ovoj manifestaciji kroz edukativne i promotivne aktivnosti.\nŽolt Šebok, stručni saradnik Crvenog krsta Subotica istakao je da tokom izvođenja akcije na distibutivnom štandu biće dostupni leci i brošure vezani za zdrave stilove života, prevenciju polno prenosivih bolesti, prevenciju narkomanije, prevenciju trgovine ljudima , razvijanje odnosa prema sportu i to prilagođeni učesnicima manifestacije.\nzološki vrt Palić ZOO vrt Palić vjekoslav ostrogonac


Nemačka zabranila neonacističku organizaciju – Krstarica\nNemačka zabranila neonacističku organizaciju\nTanjug 23. januara 2020. 09:56\nBERLIN – Nemačka je zabranila neonacističku grupu Kombat 18 Dojčland, izjavio je danas nemački ministar unutrašnjih poslova Horst Zehofer.\nGrupa Kombat 18 osnovana je početkom 1990. godine u Velikoj Britaniji, kao ekstremističko krilo Britanske nacionalne partije, a od tada su osnovani njeni ogranci u brojnim evropskim zemljama, prenosi AP.\nBroj 18 označava prvo i osmo slovo alfabeta A i H, odnosno inicijale nacističkog lidera Adolfa Hitlera.\nZehofer je dodao i da policija sprovodi racije protiv te grupe u šest nemačkih pokrajina, odnosno u Brandenburgu, Heseu, Maklenburg-zapadnoj Pomeraniji, Severnoj Rajni Vestfaliji, Reinland Falc i Turingiji.\nOn je rekao da su racije počele u ranim jutarnjim satima i dodao da za desničarski ekstremizam nema mesta u nemačkom društvu.\nPozivi za zabranu grupe usledili su nakon ubistva nemačkog političara Valtera Lubkea blizu Kasela u junu 2019. godine, a i evropska policijska organizacija Evropol upozorila je da grupa Kombat 18 predstavlja opasnost širom Evrope, prenosi Dojče vele.\nNa osnovu zabrane, grupa neće moći da se sastaje, izdaje saopštenja i koristi logo grupe.\nPakistan: Spalili direktora fabrike zbog navodnog…\nAustrija: „Sive eminencije“ u OVP povratile…\nAUT: Šest novih kancelara u 10 godina, više nego u Italiji


NOVOGODIŠNJI BOKS SPEKTAKL - 7 PROFI MEČEVA\nNovogodisnji boks spektakl u organizaciji Kik boks kluba Bečej, upriličen je u sredu 30. decembra u Ustanovi za sportsku i kulturnu aktivnost omladine „Đorđe Predin Badža“. Ljubitelji boksa imali su prilike da odgledaju sedam profi mečeva.\nŠto se tiče domaćih boraca Milan Delić je izgubio na poene u 6. rundi od mnogo iskusnijeg i starijeg Milana Savića iz Beograda, tvrdom odlukom sudija.\nGlavnu borbu večeri, ubedljivo i zasluženo je dobila Jovana Trifunjagić, pobedivši mnogo stariju i iskusniji Suzanu Radovanović.


Francuska će produžiti razmak između prve i druge doze mRNA cjepiva - OG Portal\nod OgPortal 11. travnja 2021.\nFrancuska će produžiti razmak između prve i druge doze mRNA cjepiva protiv covida-19, odnosno cjepiva Pfizer/BioNTecha i Moderne, sa četiri na šest tjedana kako bi ubrzala kampanju cijepljenja, najavio je francuski ministar zdravstva Olivier Veran za tjednik JDD.\n“To će nam omogućiti da brže procjepljujemo a da ne smanjujemo zaštitu”, objasnio je Veran listu.\nFrancuska je odobrila cijepljenje mRNA cjepivima Pfizer/BioNTecha i Moderne.\nVeran je također rekao da će od ponedjeljka cjepivo AstraZenece ponuditi svima starijima od 55, a ne samo onima s ozbiljinim faktorima rizika od težih posljedica covida-19.\nNakon sporog početka francuska kampanja cijepljenja se uhodala ali prosječni dnevni broj novozaraženih je još uvijek oko 40.000 a zemlja će ovoga u idućem tjednu sigurno preći broj od 100.000 smrtnih slučajeva povezanih s covidom-19.\nVeran je rekao da ima znakova da je treće nacionalno zatvaranje uvedeno prošlog vikenda počelo usporavati širenje zaraze.\nBroj novozaraženih je “dalje i vrlo visok”, rekao je Veran i dodao da “možemo očekivati da će razdoblje stabliizacije doći na jesen”, objavljuje JDD u nedjelju . “No za sada moramo ovako ići dalje”, zaključio je francuski ministar. (N1)


Zvezda odbranila Kup, bravo i Megi! | Mondo Portal\nZvezda odbranila Kup bravo i Megi\nZvezda odbranila Kup, bravo i Megi! 175 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n09.02.2014. / 20:54 22:24\nZvezda odbranila Kup, bravo i Megi!\nIzvor mondo.rs 09.02.2014. / 20:54 22:24\nDemarkus Nelson dao odlučujuće slobodno bacanje, a Nikola Jokić promašio šut za senzaciju - 81:80 (15:31, 27:11, 19:18, 20:20).\nFenomenalno finale Kupa Radivoja Koraća, pred 6.000 ljudi u Pioniru!\nBilo je 18 razlike za Megu, pa devet za Zvezdu, ali pobednika je odlučivala jedna lopta. Na kraju su crveno-beli smogli snage i koncentracije, za tu jednu, dobru akciju više.\nBila je to odlična timska odbrana na autu Mega Vizure četiri sekunde pre kraja, a onda je Ivan Radenović maksimalno otežao prodor ka košu supertalentovanom Nikoli Jokiću i praktično ga naterao na promašaj.\nPre toga, kada je semafor pokazivao da ima da se igra još 10 sekundi, Demarkus Nelson je pogodio prvo od dva slobodna bacanja, za konačnih 81:80.\nNajstariji igrač Mege, Ratko Varda, trojkom je 47 sekundi pre kraja izjednačio na 80:80.\nPotom se bradati veteran dobro postavio u odbrani i iznudio Radenovićevu grešku u koracima, ali je u sledećem napadu previše želeo, kada je pokušao novim pogotkom za tri poena da donese svom timu možda i prelomno vođstvo...\nObe ekipe bile su oslabljene - neigranjem Bobana Marjanovića (temperatura), odnosno reprezentativca Nemanje Krstića, koji se još oporavlja od operacije.\nZVEZDA: Rebić, Lazić, Blažič 12 (7sk), Simonović 7 (10sk, 3blk), Marjanović, Radenović 6 (10sk, 3as), Katić 21 (12sk, 4izg), Tejić, Nelson 15 (4as), Dženkins 20 (5as, 3ukr), Stojanović, Dragićević.\nMEGA: Reljić, Krstić, Dangubić 10 (7sk), Đoković, Avramović 1 (5sk), Micić 18 (4sk, 9as, 4ukr), Luković 4, Radović 12 (5sk), Miljenović 7 (4as), Jokić 10 (9sk, 2as, 2blk), Varda 18 (4sk), Tijanić.\nBranilac "Žućkove levice" u prvom poluvremenu je vodio samo jednom - 11:9 u petom minutu, na šta je Mega odgovorila serijom od 7:0, za preokret na 11:16.\nIgrače Zvezde nije služio šut sa distance, dok je Vasilije Micić majstorski vodio napade svog tima, koji je bio dominantan i u skoku.\nZvezda je slobodnim bacanjima Radenovića smanjila na 15:20, da bi rival za dva minuta napravio još furiozniju seriju od prethodne - 11:0, krunisanu trojkom Nikole Jokića u poslednjem sekundu četvrtine.\nMega na "plus 16"! Ko je to očekivao...\nJokić je čak povećao vođstvo na 15:33 u 11. minutu, a onda je Zvezda promenila odbranu, podigla ukupan intenzitet igre i agresivnost na ofanzivnom skoku, čime je unela pometnju u redove relativno neiskusne Milojevićeve ekipe.\nZvezdin povratak u život započeo je Katić sa vezanih pet poena (20:33), brzo su mu se pridružili Jaka Blažič i Čarls Dženkins i Zvezda je mic po mic stigla do izjednačenja - 40:40 u 19. minutu.\nDo odlaska na odmor su koševe "razmenili" Varda i Dženkins, tako da smo posle 20 minuta bili tamo gde i na početku finala - u egalu!\nIzvor: MN Press Dženkins je drugo poluvreme počeo kao da pauze nije ni bilo. Njegove dve trojke, potom i trojka Simonovića, pa Nelsonova popravka Dragićevićevog promašaja, odveli su Zvezdu do rekordnih 57:48 u 27. minutu.\nMeđutim, Micić je uzvratio trojkom na "zonu" pored zaspalog Dženkinsa, a Miljenović slobodnim bacanjima kaznio vezane promašaje crveno-belih (57:54).\nMICIĆ MVP FINALA\nPlejmejker Mege Vasilije Micić sa indeksom 25 je proglašen najkorisnijim igračem finalne utakmice, dok je centru Zvezde Rašku Katiću pripao pehar namenjen najboljem strelcu.\nBilo je jasno da u ovom finalu neće biti relaksirane završnice, posebno nakon koša Lukovića uz sirenu koja je označila kraj treće deonice - 61:60!\nZvezda se zakucavanjem Katića u 32. minutu opet "odlepila" (72:65), međutim, opet je priključak Megi obezbedio Micić - košem sa osam metara.\nTreći put je popularni Vasa uneo zebnju u srca Delija sa pet vezanih poena u 37. i 38. minutu, kojima je sa 78:72 smanjio na samo 78:77.\nDženkins je pogodio "dugu dvojku" za 80:77, ali je Zvezda sa dva promašaja pripremila teren za trojku Varde i dramu, koja se završila "hepiendom" po jači, iskusniji i skuplji tim.\nMomci iz Mege pružili su sve od sebe, nisu zaslužili da tuguju, međutim, ne mogu biti dva pobednika. Sigurno je da u budućnosti i mnoge od njih čekaju trofeji u seniorskoj konkurenciji...\nKK Crvena Zvezda kk mega kup radivoja koraća\n10.02.2014. / 01:36\nEto vam za koga se igra ! Sjajna utakmica,kamo daleke srece da imamo sto vise ovakvih ekipa u Srbiji.Da je pobedila Mega ne bi bilo nezasluzeno.\n10.02.2014. / 00:49\nNekada ja kup donosio bodove koji su bili vazni za ukupan koeficijent za evroligu. Strasno je sto je nekada evropsko takmicenje spalo da nema toliku vaznost! A za to su krivi ljudi u srpskoj kosarci! Ali svaki pravi navijac i sportista zna da to nije samo metalni pehar, vec trofej za koji se vredi boriti i osvoji ti ga. A to ne znaci da se partizan odrekao kupa, vec je samo stavio neke prioritete ispred njega. Cestitam osvajacu kupa.\n10.02.2014. / 00:24\nSvaka cast Zvezdi, blce jos trofeja ove godine na Kalisu sigurno. Ali treba biti iskren, i da je Mega dobila, nebi bilo nezasluzeno. Vasa Micic izrasta u fenomenalnog igraca.\nUpravo gledate Stanković: Izgubili smo derbi na način koji nije naš! 14 Ostalo Pre 10 min Dejan Stanković ovako stavio tačku na poraz u polufinalu kupa


Atest za 1.6?\nod Brad1c taj Pon 02 Sep 2019, 18:38\nPozdrav, zanima me da li neko zna koliko okvirno kosta da se srede papiri, tacnije da se atestira 1.6 8v/16v motor iz brava u Yuga, video sam da je jedan clan foruma to uradio i kaze da nije toliko komplikovano koliko svi pricaju, pa me okvirno zanima koliko je potrebno para da se izdvoji za to, samo za motor, ne za ostalo sto ide uz njega(kocnice,ojacanja itd). Hvala\nRe: Atest za 1.6?\nod YUgisa taj Pon 02 Sep 2019, 20:03\nKontaktiras Zastavu i vidis da li ce ti odobriti uopste, ako ne tu se prica zavrsava i neces uspeti da resis to. To ti je prvo pre nego sto bilo sta drugo treba da proveris\nod VPetar taj Pon 02 Sep 2019, 20:54\nJa sam kupio vec atestiranu skoljku za 16v da se ne bih cimao oko atesta, ali generalno ima ljudi koji su to zavrsavali.. Procedura je da dobijes dozvolu od Zastave, zatim sa potvrdom da je ovlasceno lice to uradilo, a verovatno ce trebati i neki elaborat, sa svim tim ides na atest.. Oni ce ti najbolje objasniti sta je sve potrebno u tom trenutku jer verujem da dosta zavisi od toga gde radis, kako su raspolozeni itd.. U principu je najtezi deo posla da nadjes nekog u Zastavi jer vise ne daju te potvrde sakom i kapom.. Posle si u procesu i samo treba dovoljno volje/zivaca/para da isteras pricu do kraja..\nNemoj samo slusati ove sto kazu kako nikako ne moze jer niko od njih nije ni probao.. Verovatno ce kostati, vrlo verovatno ces morati u nekom trenutku i da podmazes, ali to sve zavisi preko koga budes isao\nod Brad1c taj Uto 03 Sep 2019, 10:49\nOkej, hvala vam puno\nod YUgisa taj Uto 03 Sep 2019, 12:34\nMozes kontaktirati Zorana Petrovica iz Zastave na mejl:\nUz mejl posalji sliku saobracajne i one plocice sa veznog lima u motornom prostoru. Pa javi sta ti je rekao\nod Brad1c taj Čet 05 Sep 2019, 18:14\nVazi, samo da prvo resim gredu i sajbnu😂hvala ti puno\nod YUgisa taj Čet 05 Sep 2019, 18:30\nod dimmu taj Čet 05 Sep 2019, 18:38\nSto se tice troska niko ne moze da kaze bas u dinar ali generalno racunaj negde izmedju 400 do 1000e sve zavisi gde zapne ili kao sto Petar kaze zavisi gde treba i koliko podmazati. Nije jednostavan proces i to nimalo i sem novca trebas da imas jako puno volje, zivaca i strpljenja.


Žreb za predsedničke izbore u petak, 17. marta, uz direktan TV prenos | Afera\nŽreb za predsedničke izbore u petak, 17. marta, uz direktan TV prenos\n15. марта 2017. Srećko Milovanović 0 Comments\nRedosled kandidata na glasačkim listićima na izborima za predsednika Srbije ne zavisi od redosleda predaje potpisa za kandidaturu i biće određen žrebom.\nZa taj redosled apsolutno je irelevantno i koliko je neki kandidat potpisa uspeo da prikupi, odnosno da li je to tek zahtevani minimum od 10.000 ili nekoliko puta više.\nRedni broj kandidata na listi utvrđuje se žrebom, u prisustvu predstavnika predlagača kandidata, stoji u Zakonu o izboru predsednika.\nTo što je Srpska napredna stranka predala 59.000 overenih potpisa prva ili što je Saša Janković podneo oko 17.000 overenih potpisa drugi, neće značiti ništa kada se bude pravila izborna lista. Pravilo s parlamentarnih izbora da redosled lista zavisi od redosleda kojim su se stranke prijavile RIK-u, na predsedničke izbore se ne prenosi. Ako je tačno da prva pozicija ima uticaja kada je reč o konačnom opredeljenju glasača, onda će ta prednost moći da pripadne svakom od kandidata.\nI na izborima 2012. godine, redosled je utvrđivan žrebom, pa je tako prvi na listi bio Zoran Stanković, nekadašnji ministar zdravlja, koga su predložili Ujedinjeni regioni Srbije, dok je aktuelni predsednik Srbije Tomislav Nikolić bio na poslednjem, 14. mestu. Tadašnji predsednik i lider Demokratske stranke Boris Tadić ispred svog imena imao je redni broj tri.\nJavni žreb koji će odrediti redosled kandidata na glasačkom listiću biće održan u petak, 17. marta, uz direktan prenos na Prvom programu RTS-a.\nObavlja se tako što se iz jednog providnog bubnja izvlači kugla u kojoj je list sa imenom i prezimenom kandidata i nazivom predlagača, a neposredno nakon toga iz drugog providnog bubnja se izvlači list na kojem je upisan redni broj koji će taj kandidat imati na listi kandidata.\nŽreb će biti obavljen na sednici RIK-a, na kojoj pravo prisustva ima i po jedan predstavnik svakog predlagača kandidata.\n← Po trideset dana pritvora za atentatore na Vlasija\nTurska: Vreme je da preispitamo sporazum sa EU →\nMladić se javio iz Haga u jutarnjem programu kod Marića i ostavio sve u šoku! Posebnu poruku imao je za Šešelja!\nŠAKO POLUMENTA POBESNEO: Prostitutke i starlete nek me ostave na miru!


Osam godina čekali na kanalizaciju, deo ulice i dalje bez nje | Srbija | Direktno\n19. 11. 2020. 11:36 1\nOsam godina čekali na kanalizaciju, deo ulice i dalje bez nje\nOsam godina čekanja kanalizacije je stanovnicima Nove Pazove došlo na naplatu u vidu druge nasušne potrebe. Izvođači radova su tako u ulici Poljski put ostavili uspomenu na to da je ova ulica dobila kanalizaciju u vidu loše pokreljenog asfalta koji zadaje muke stanovništvu. Da ne volja bude veća, deo iste ulice dugačak 30 metara nije dobio kanalizaciju.\nČlan Grupe građana "Izbor za našu opštinu" Steva Janjić je upitao da li opština u čijoj je nadležnosti kanalizaciona mreža deli građane na one prvog ili drugog reda, ili je zafalilo 30 metara cevi.\n- Da ne kažu da ne znamo da pohvalimo, pohvaljujemo izgradnju kanalizacione mreže posle 8 godina u dve ulice Nove Pazove ali...600 metara ulice Poljski put, felekirano ili pokrpljeno kako vam je lakše posle radova, a na poslednjih 30 metara ulice ka vojnom putu nije urađena kanalizaciona mreža! Da li su stanovnici poslednjih 30 metara ulice Poljski put građani drugog reda ili je zafalilo 30 metara cevi, opštini koja raspolaže budžetom od 30 miliona evra - pitao je.\nOn je takođe pitao da li se radi o mržnji prema Novoj Pazovi, budući da se u Belegišu betonira ulaz u Dunav, dodajući da ničije nije večno trajalo.\n- Pa da li je moguće da Novu Pazovu toliko mrzite, da u Belegišu betonirate ulaz u Dunav a za Novu Pazovu nema 30 metara cevi i novca za nov asfalt posle izgradnje kanalizacije? KAUBOJI, RIMSKO CARSTVO NIJE VEČNO TRAJALO, NEĆE NI VAŠE - napisao je Janjić na svom Fejsbuk nalogu.\nKanalizacija Asfalt Nova Pazova\n11. 01. 2021. 13\nNovi namet naprednjaka: Kako građanima uzeti još para


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Podgorica :: Komunalni policajci počinju da uvode red\nU TUZIMA 31. 07. 2019. 07:22 >> 07:21 1\nKomunalni policajci počinju da uvode red\nU narednih nekoliko dana počeće sa radom Komunalna policija, nova služba Opštine Tuzi, koja će se baviti održavanjem komunalnog reda. Za komunalni red u novoformiranoj opštini, kako je saopštio Redžep Čunmuljaj, načelnik Komunalne policije, biće zaduženo sedam komunalnih policajaca i dva komunalna inspektora.\n"Službenici su završili obuku u Policijskoj akademiji. U toku je nabavka opreme, tako da se u narednih nekoliko dana može očekivati da Komunalna policija počne sa radom i primjenom ovlašćenja koje im daje Zakon o komunalnoj policiji", saopštio je Čunmuljaj za Dan.\nOn je ranije saopštio da je centar Tuzi problematičan po pitanju komunalnog reda posebno za učesnike u saobraćaju i za pješake.\n"Očekujemo saradnju sa organima policije kako bi Komunalna policija bolje funkcionisala. U rasterećenju saobraćaja u samom centru predviđeni su projekti, svrstani u prioritete, kao što je kružni tok i zaobilaznica, ali do tada treba sve učiniti da se obezbijedi bolje funkcionisanje. Rad Komunalne policije mora biti efikasan, a to podrazumijeva i materijalno opremanje pa i posjedovanje 'pauka'”, saopštio je Čunmuljaj.


Radno telo kao rešenje problema malinara – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Srbija Danas > Ekonomija > Radno telo kao rešenje problema malinara\nRadno telo kao rešenje problema malinara RTV Vojvodina 07/07/2017 Ekonomija BEOGRAD – Premijerka Ana Brnabić sastala se danas sa predstavnicima proizvođača malina kako bi razgovarala o problemima u vezi sa otkupnom cenom tog voća.\nOna je, naime, ranije u svom ekspozeu najavila da će tim pitanjem početi da se bavi odmah po stupanju na dužnost.\nDanašnjem sastanku u vladi prisustvovali su i ministri poljoprivrede i trgovine, Branislav Nedimović i Rasim Ljajić, koji su posredovali u pokušaju uspostavljanja dogovora o prihvatljivoj ceni otkupa malina.\nNa sastanku je dogovoreno da se formira Radno telo, koje će činiti predstavnici Vlade Srbije, predstavnici proizvođača malina i hladnjačara, koje će pratiti formiranje cena na domaćem i konkurentnim tržištima kako bi se napravio dogovor prihvatljiv za sve.\nPredstavnici proizvođača maline izjavili su danas da je premijerka Ana Brnabić na sastanku u Vladi Srbije podržala njihove zahteve i da će biti formirana radna grupa sa ciljem da u narednih nedelju dana ispita kako se formira cena maline u evropskim, konkurentnim, zemljama.\nKako su rekli, premijerka je predložila da se do četvrtka ispita tržište malina u Evropi, ali i da se utvrdi da li u Srbiji postoji monopol otkupljivača.\nPredsednik Asocijacije malinara Srbije Dobrivoje Radović rekao je da je zadovoljan ishodom sastanka sa premijerkom Brnabić i predstavnicima hladnjačara s obzirom na to da je došlo do ”blagog pomeranja”.\n”Hladnjačari su tvrdili jedno, a mi drugo, kao i uvek, ali je došlo do blagog pomeranja i očekujem da ćemo do četvrtka sledeće nedelje imati i konkretne rezultate po pitanju cene”, rekao je Radović.\nKako kaže, najvažnije je da bude formirana akontna cena maline na teritoriji cele Srbije.\nOn je dodao da će u četvrtak biti nastavljen dijalog i objasnio da je akontna cena ona cena ispod koje u otkupu ne može da se ide od prvog do poslednjeg dana.\nRadović je podsetio da je to udruženje tražilo da prosečna cena bude 1,83 evra ili 200 dinara, ali da će Radna grupa ispitati koja je cena maline u Poljskoj, kao i da će se uzeti u obzir i veći kvalitet naše maline.\nPrema njegovim rečima, u Poljsku će otputovati predstavnici malinara, kao i ministarstava poljoprivrede i trgovine.\n“Tako da ćemo znati za nedelju dana da li će ta cena biti 200, 250 ili 180 dinara”, rekao je Radović.\nOn je naglasio da je premijerka ”u suštini podržala stavove poljoprivrednih proizvođača i stala iza te priče”.\nRadović je rekao da će malinari tražiti mišljenje i Komisije za zaštitu konkurencije i da se već radi na tome s obzirom da su inspekcije prisutne u svim hladnjačama na teritoriji cele Srbije.\nDirektor Zemljoradničke zadruge “Eko voće” iz Arilja i predstavnik Proizvođačke grupacije malinara Božo Joković je rekao da je na sastanku dogovoreno da se primene modeli formiranja cene maline u evropskim zemljama.\nOn je kazao da je, na primer, u ariljskom kraju akontna cena 160 dinara poručivši da malina treba da bude poljoprivredni proizvod broj jedan u Srbiji i da se oni za to bore.\nKako je rekao, na sastanku su se svi složili, i malinari i hladnjačari, da treba zajedno da porade na tome da Srbija ponovo bude prva u svetu po proizvodnji maline.\nBundeve sve traženije za kolačarstvo\nEpl: Odluka EK politička glupost\nČadež: Napredak u ekonomskoj saradnji sa Prištinom\nRTV Vojvodina 20/06/2017 Poslednje objavljeno Radno telo kao rešenje problema malinara\nRTV Vojvodina 07/07/2017 Drecun: Očekujem veliku optužnicu protiv “dreničke grupe”\nRTV Vojvodina 07/07/2017 Policija Banjaluke odobrila skup podrške Ratku Mladiću\nNovosti 07/07/2017 Do kraja sedmice toplo, naredne i do 40 stepeni\nRTV Vojvodina 07/07/2017 Tači: Haradinaj me obavestio da ima većinu za vladu\nRTV Vojvodina 07/07/2017 O nama InSerbia Index Vesti su deo InSerbia Network Fondacije. InSerbia je neprofitna nevladina organizacija sa sedištem u Beogradu.


HILJADE LJUDI PARADIRALO SA PUŠKAMA U RUKAMA U VIRDŽINIJI: Veliki protest pobornika slobodnog nošenja oružja! (VIDEO)\nTONE BROD? ŽALIMO, NE RADIMO ZA PRAZNIK: Transkripti otkrivaju kako se 2\t6\nPROTIVE SE OŠTRIJIM MERAMA\nana taskovic\t 21.01.2020. 14:09h\nOkupili su se s dugim cevima, a nisu ni vojnici niti policajci. U nekoj drugoj zapadnoj zemlji to bi bio neverovatan prizor, ali u SAD to je gotovo deo folklor.\nReč je o vlasnicima vatrenog oružja i aktivistima (pobornici slobodnog nošenja oružja) koji se protive regulaciji prava na posedovanje i nošenje tog oružja, uključujući poluautomatske puške, koje su prikladnije za rat ili antiterorističke akcije, nego za civilnu upotrebu, piše Indeks.\n"SAD! SAD!" skandirali su tako ove nedelje u Ričmondu u Virdžiniji hiljade okupljenih demonstranata sa poluautomatskim puškama u rukama ili lovačkim remenom za municiju oko ramena.\nAMERIČKA POLICIJA U PRIPRAVNOSTI! Danas masovni protesti pobornika SLOBODNOG NOŠENJA ORUŽJA! Moguća eskalacija nasilja\nU Americi su poznati kao branitelji Drugog amandmana američkog ustava, koji garantuje pravo na nošenje oružja.\n"Nema kompromisa, uopšte. Drugi amandman kaže: 'Neće biti povređeno'. Ne kaže 'možete da imate ovu pušku ili ne možete imati onu pušku'", rekla je jedna žena na protestu reporteru BBC-ja.\n"Ako nemate svoja prava iz Drugog amandmana, ako to prvo ide, šta je sledeće?", rekao je drugi demonstrant.\nProtest je bio organizovan kako bi se zaustavilo donošenje predloženih zakona koji bi pooštrili kontrolu prodaje i posedovanja vatrenog oružja u ovoj južnjačkoj saveznoj državi, u kojoj su lani na vlast došli demokrati predvođeni guvernerom Ralfom Nortamom. Desničari su, međutim, došli iz čitave zemlje.\n"Kao što vidite, mi masovno podržavamo Virdžiniju, ono za šta (građani Virdžinije) stoje, za svoja ustavna prava. Tako smo tu da pokažemo podršku cele države", objasnio je jedan naoružani demonstrant, obučen u maskirne boje i s prišivkom američke zastave na ramenu, poput onih koje imaju vojnici.\nPrema Vašington postu, na Kapitol skveru u centru Ričmonda okupilo se oko 6.000 demonstranata koji su morali da prođu kroz detektore metala, dok je mnogo veći broj ljudi ostao napolju, gde su mogli nesmetano da nose svoje puške AR-15, sačmarice i drugo vatreno oružje.\nUprkos najavama da će na protestu učestvovati rasisti i neonacisti i strahovima da bi protest mogao da postane nasilan i da bi moglo doći do reprize protesta ekstremne desnice u Šarlotsvilu, u Virdžiniji 2017. godine, kad je ubijena jedna devojka, ovaj je događaj protekao mirno.\n"Ovi ljudi su odgovorni vlasnici oružja. Ovo su pravi, punokrvni Amerikanci. I nisam sreo nikoga ko je pretio ikome", komentarisao je jedan demonstrant za Foks njuz.\nNa kraju je i guverner Nortam, čiju su ostavku prisutni tražili, komentarisao kako je protest "pokazao da, kad se ljudi ne slažu, mogu to da učine mirno".\nSTRAVIČNA PUCNJAVA U SAD: Četvoro ljudi ubijeno, jedan ranjen! Policija uhapsila napadača (VIDEO)\nKRVAVA NOĆ U TEKSASU: Svađa na koncertu se završila pucnjavom! Ubijeno dvoje ljudi, petoro ranjeno (VIDEO)\nMASOVNA PUCNJAVA U KANZAS SITIJU: Napadač otvorio vatru ispred noćnog kluba! Dvoje mrtvih, 15 ranjenih\nDETALJI STRAVIČNE PUCNJAVE U AMERICI: Dečak pištoljem ubio troje dece i ženu u Juti! Policija zatekla jeziv prizor VIDEO\nVirdžinijaprotestoružjeSADAmerikademonstrantiRičmondpuškepravo na nošenje oružjapobornici slobodnog nošenja oružjasloboda nošenja oružjaUstav\nOVO JE DEVOJČICA KOJA JE NESTALA SA NENADOM! Majka očajna: Brine nas što je nedostupna, nadamo se najboljem! 151\t909


Kraj jedne tradicije - lukavicaonline.com\nKraj jedne tradicije\ndec 24, 2015 | SPORT | 0 |\nUmjesto da sada pišemo najavu Božićnog turnira u Istočnom Sarajevu, nama je ostalo samo da se prisjećamo kako je to bilo nekada, jer ove godine odlukom onih koji odlučuju o tuniru, istog neće biti.\nKako je odlučio direktor JU SRC “Slavija”, Milorad Lale, u saradnji sa opštinom Istočno Novo Sarajevo, turnira u seniorskoj kategoriji za ovu godinu neće biti, već će se turnir igrati za mlađe kategorije, i to godišta 2002/03, 2004/05, 2006/07, 2008/09.\nKako je rekao Lale, do ove odluke je došlo poslije razgovora sa čelnicima opštine Istočno Novo Sarajevo.\n– Do ove promjene je došlo poslije razgovora sa pokroviteljem našeg turnira, opštinom Istočno Novo Sarajevo, i gospodinom Ljubišom Ćosićem, jer smo osjetili da je došlo do prezasićenosti i neke smjene generacija u seniorskoj kategoriji. Nadamo se da će ovo prerasti u tradiciju, jer novogodišnjim praznicima trebaju prije svega da se raduju djeca, pa tek onda mi stariji, rekao je za Eltu TV, Milorad Lale.\nZaista, ova izjava je veoma čudna i gledajući sportsku sliku izuzetno kontradiktorna. Čak i prošle godine kada su odlučili da turnir ide sa osam ekipa, i to sa pozivinicama, viđen je kvalitetan futsal sa dosta uzbuđenja. Ako je došlo do određenog zasićenja, postavlja se sa pravom pitanje zašto onda igrači iz ove regije idu da igraju turnire u Široki Brijeg, Derventu, Nevesinje, Visoko, Banja Luku, Doboj, Brčko, Ugljevik, Miliće, i na mnoga druga mjesta.\nJoš jedna stvar koja uporno upada u oči jeste i činjenica da Milorad Lale konstanto ovaj turnir najavljuje kao 16. po redu. Zapravo, ovo je 15. po redu Božićni turnir u Istočnom Sarajevu, a prošle godine je nastala ta “zabuna”, jer je smatrano da se treba poklapati broj odigranih turnira sa brojem godine, što samo još jednom potvrđuje sa kakvim se rezonom ulazi u organizaciju ovog turnira.\nSvi se prisjećaju dobrih starih vremena ovog turnira, kada je nagrada bila petocifrena, i kada na ovom turniru nisu bili samo lokalni “hakleri”. Bili su tu i reprezentativaci Srbije u futsalu kao što su Rajić i Rajčević. Ali kada je FK Slavija prestao biti oslonac organizacije ovoga turnira, a sve povjereno u ruke Milorada Laleta i opštine Istočno Novo Sarajevo, uslijedio je pad. Nagrada je smanjivana, reputacija turnira opadala, i konačno, došlo je do prekidanja jedne divne tradicije koja je na Božićno veče okupljala poklonike fudbala u dvoranu “Slavija” da svjedoče osvajanju nove titule.\nDa je priča o zasićenju totalno bez uporišta pokazuje i primjer Svetosavskog turnira u Palama. Iako vrlo mlad turnir, odigrana su tek dva , pokazao je na kakvom nivou to treba da bude organizovano. Kako pričati o zasićenju, kada svi igrači koji nastupaju u Istočnom Sarajevu, odlaze da igraju na Pale, kao i mnogi drugi ? Kako pričati o zasićenju kada među više od 2000 ljudi u paljanskom “Pekiju”, bude veliki broj iz opština Istočna Ilidža i Istočno Novo Sarajevo ? Svi su oni u srećnim vremenima punili i malu dvoranu “Slavije” kapaciteta 400 ljudi. Ali, ipak je došlo do zasićenja, kaže Milorad Lale.\nTu je i paradoks, o kojem izgleda niko nije vodio računa. Sredinom januara se organizuje “Tempo kup” za ista ova godišta. Sportski klub “Tempo” je prošle godine na vrlo kvalitetan način otvorio tradiciju tog turnira u SD “Aleksa Šantić” u Vojkovićima, i ove godine će taj turnir da ima svoje drugo izdanje. Tako će ova dječica u samo petnaestak dana imati dva turnira u praktično istom mjestu.\nČudno je i to što na plakatu za ovaj, nazovimo ga, Božićni turnir, kao medijski pokrovitelj stoji portal Slavija info. Ništa to ne bi bilo čudno, da taj isti portal nije prestao sa radom prije nekoliko mjeseci, upravo zbog nebrige lokalne zajednice i sportskih kolektiva da se čuje za sportiste koji pripadaju Slavijinoj porodici. To dovoljno govori o organizaciji, 16. po redu, turnira u Istočnom Sarajevu, iako se zapravo radi o petnaestom. A da li zapravo ovaj Božićni turnir može, ili smije, uzimati tradiciju onog starog, blistavog, Božićnog turnira koji će ostati u sjećanju svih građana ljubitelja futsala ? Da li će se nekada neko sjetiti da vrati smisao turnira i ostavi ga u amanet generacijama koje dolaze ? Da li će aktuelni višestruki šampioni “Delije”, imati priliku da odbrane titulu nekada, ili će oni biti upisani kao posljednji pobjednik Božićnog turnira u Istočnom Sarajevu ? Mnogo pitanja, a samo je jedna istina. Božićnog turnira u svom pravom obliku ove godine nema, ma koliko god se pričale priče o Božićnom turniru za mlađe kategorije.\nMožda je i bolje što nema turnira. Ruglo je pogledati dvoranu u kojoj igraju naši sportisti. Ukoliko pada kiša, teren je mokar kao da se igra pod otvorenim nebom, grijanja gotovo i nema, sportski rekviziti u vrlo skromnom stanju. Dvorana je ogledalo čitavog sporta u Istočnom Sarajevu- jadno i čemerno. Zašto onda da postoji i Božićni turnir kao dugogodišnja tradicija ?\nNextВОЈКОВИЋИ: ПЛИВАЊЕ ЗА ЧАСНИ БОГОЈАВЉЕНСКИ КРСТ\nGodina u znaku ponovnog rođenja Slavije\nKik boks klub “Kobra” spektakl u sportskoj dvorani “Slavija”.


KRVAVA NOĆ DUGIH NOŽEVA: Kako je Hitler počistio sve protivnike za nekoliko sati (FOTO) - Telegraf.rs\n30/06/16 | 11:00 ≫ 28/06/16 | 20:53\nKRVAVA NOĆ DUGIH NOŽEVA: Kako je Hitler počistio sve protivnike za nekoliko sati (FOTO)\nSA na čelu sa Ernstom Remom i levo krilo unutar nacističke partije na čelu sa Gregorom Štraserom koje je akcenat stavljalo na reč "socijalizam" u nacional-socijalizmu, od dolaska na vlast januara 1933. godine ukazivali su na potrebu "druge revolucije". Adolf Hitler je imao "bolju" ideju\nAdolf Hitler i čelnici nacističke partije. Prkosni čovek sa šeširom, jedini koji nije digao ruku i koji nije u uniformi, je Gregor Štraser, levičar među nacistima. Foto: Wikipedia/public domain\nNemačka, proleće 1934. godine. Adolf Hitler je već više od godinu dana kancelar koji je uspeo da zgrabi skoro sve poluge vlasti i da nemačkom narodu i državi nametne nacističku ideologiju. Na putu ka tronu koji je počeo petnaestak godina ranije, ključnu ulogu je odigrao SA ("Sturmabteilung", Jurišni odredi), takozvani smeđekošuljaši.\nU redovima ove paravojne formacije bilo je i mnogo ljudi koji su akcenat u nacional-socijalizmu stavljali na reč socijalizam, i želeli da postanu prava revolucionarna vojska koja će zameniti regularne nemačke oružane snage; ova "leva" struja je bila jaka i u samoj partiji.\nOvakva ideja je ugrožavala nemačku vojnu tradiciju i položaje oficira, pa čak i samu nemačku državu, a Hitler je u godinama pre nego što je došao na vlast obećavao generalima da će nemačkoj vojsci vratiti staru slavu i da će razbiti ograničenja nametnuta Versajskim sporazumom.\nSve navedeno - stavljanje akcenta na socijalizam, anti-kapitalistički i anti-tradicionalistički sentimenti, želja SA da zameni regularnu vojsku - smetalo je i ugrožavalo i samog Hitlera pošto je dovodilo u pitanje stabilnost njegovog režima, iza kojeg su stajali krupni industrijalci.\nPaljenje Rajhstaga februara 1933. godine koje je dovelo do zabrane Komunističke partije. Foto: Wikimedia Commons/National Archives and Records Administration\nHitler jeste uništio sindikalni pokret i komuniste, ali je sada njegova sopstvena paravojska na čelu sa Ernstom Remom počinjala da zvuči marksistički, a mnogi pripadnici SA su javno govorili o potrebi za "drugom revolucijom".\nI to sve u trenutku kada Hitleru, koji je već došao na vlast, više nisu bili od prevelike potrebe; njemu su sada više trebali industrijalci i generali.\nKrajem februara 1934. godine Hitler je obavestio Rema da SA neće postati nova vojska, i Rem je nerado na takav razvoj situacije pristao. Međutim, nije nameravao da se toga pridržava. U aprilu je sazvao konferenciju za štampu na kojoj je izjavio da je "SA nacional-socijalistička revolucija".\nAdolf Hitler stoji pored Ernsta Rema. Foto: Wikimedia / German Federal Archive\nE sad, unutar samog SA postojala je posebna formacija, stvorena 1925. godine, koja se zvala Zaštitno odeljenje ("Shutzstaffel", skraćeno SS); ona je počela kao minijaturna jedinica zadužena da štiti Hitlera, ali je postepeno narasla. Njen čelnik je bio Hajnrih Himler, dok mu je Rajnhard Hajdrih bio zamenik.\n4. juna 1934. godine Hitler i Rem su održali petočasovni sastanak, a Rem je nekoliko dana kasnije uzeo "bolovanje"; cela vrhuška SA je odlučila da mu se pridruži na planskom julskom boravku u odmaralištu u blizini Minhena.\n17. juna vicekancelar Franc fon Papen je održao šokantni i prkosni govor u kojem je optužio SA za anti-intelektualizam i prozvao nacističku partiju zbog cenzure štampe. Pozvao je i Hitlera da spreči "drugu revoluciju".\nAdolf Hitler i Benito Musolini. Foto: Wikimedia\nSve to je dovelo do povećanih tenzija između SA i nemačke vojske i ugrozilo Hitlerovu poziciju. Na međunarodnom planu, ugrozilo je ne samo Hitlerovu reputaciju lično već i reputaciju partije, ideologije i čitave Nemačke, iz "firerovog" ugla govoreći: možemo samo da zamislimo kako se osećao kada ga je Musolini u Veneciji, samo dva dana pre Fon Papenovog govora, upitao zašto toleriše nasilništvo, huliganizam i homoseksualnost unutar SA.\nDa, dobro ste pročitali. Vrhuška SA je bila puna homoseksualaca, a mnogi se uopšte nisu trudili da to sakriju; svi su u najvišim krugovima nemačke politike i države znali da je Ernst Rem homoseksualne orijentacije, ali je homoseksualnost njegovog zamenika Edmunda Hajnesa bila poznata svima jer se nije ni trudio da je sakrije.\n21. juna Hitler je posetio predsednika Paula fon Hindenburga na njegovom seoskom imanju, a ovaj ga je obavestio da mora da reši problem sa neobuzdanim SA koji je sejao strah na ulicama nemačkih gradova, ili će ovaj proglasiti vanredno stanje, što bi bio kraj nacističkog režima; nekoliko dana kasnije, tokom svadbe gaulajtera Jozefa Terbovena u Esenu, Hitler je obavešten o nameri konzervativnih elemenata da ubede Hindenburga da svejedno proglasi vanredno stanje.\nHajnrih Himler. Foto: http://www.welt.de/geschichte/himmler/article124223862/Insight-into-the-orderly-world-of-a-mass-murderer.html\nHimler i Hajdrih su istovremeno plasirali glasine da Rem i SA planiraju državni udar. Hitler se potom sa vojskom dogovorio da ona ostane po strani u predstojećem obračunu. SS je stavljen u punu borbenu pripravnost.\n29. juna "firer" je nakon inspekcije radnog logora odlučio da prenoći u jednom hotelu u Bonu. U ranim jutarnjim satima 30. juna telefonski je obavešten od Himlera da je SA u Minhenu saznala za planirani napad i da su izašli na ulice. Odmah je krenuo u Bad Vize kod Minhena gde su se nalazili čelnici Jurišnih odreda, i stigao tamo oko 4:30.\nPrvo je naredio hapšenje svih "smeđekošuljaša" koji su se nalazili u sedištu Nacional-socijalističke radničke partije Nemačke u Minhenu, zatim je u policiji u nastupu histerije strgao epolete jednom "jurišniku" i potom otišao u pomenuti Bad Vize. Svi čelnici SA, uhvaćeni na spavanju u ranim jutarnjim časovima, uhapšeni su i poslati u zatvor Štadelhajm, osim Edmunda Hajnesa koji je zatečen u krevetu sa nekim mladićem. Odbio je da se "upristoji" i nakon pet minuta čekanja, koliko mu je dato da posluša naređenje, Hitler je naredio njegovo momentalno smaknuće.\nEdmund Hajnes, istaknuti homoseksualac u redovima SA, koji je stradao u Noći dugih noževa 1934. godine. Foto: Wikimedia Commons/Deutsches Bundesarchiv\nNarednog dana u 10h Hitler je pozvao Geringa koji je po dogovoru bio u Berlinu i izgovorio reč "kolibri". Bila je to lozinka koja je pokrenula talas egzekucija u kojem su živote izgubili ključni neprijatelji Hitlerovog režima, vezani ili nevezani za SA, vezani ili nevezani čak i za partiju. Smaknuća su vršili SS-ovci i Geringova privatna milicija na osnovu spremljenog spiska lica za odstrel.\nNajbitniji na tom spisku svakako su bili bivši general i kancelar Kurt fon Šlajher, koji je ubijen sa svojom suprugom, i Gregor Štraser, čovek koji je predvodio levu struju unutar nacističke partije i bio zapravo jedini koji je mogao da dovede u pitanje liderski položaj Adolfa Hitlera.\n1. jula Ernst Rem je u svojoj ćeliji dobio pištolj i mogućnost da izvrši samoubistvo. Navodno je odbio rečima: "Ako treba da budem ubijen neka Adolf lično to uradi". Nakon 15-minutnog čekanja, oficir SS-a Teodor Ajke se vratio u njegovu ćeliju i pucao mu u gole grudi, pošto je ovaj već razdrljio košulju čekajući egzekuciju. Navodno, poslednje su mu reči bile: "Moj fireru, moj fireru".\nOrganizacione sposobnosti Gregora Štrasera, pobornika leve struje u nacističkoj partiji, bile su ključne u dolasku nacista na vlast. Foto: Wikimedia Commons/Erich Retzlaff "Wegbereiter und Vorkämpfer für das neue Deutschland". München, 1933\n2. jula čistka je bila završena. Procene o broju ubijenih se kreću od 200-250 do 1.000 ljudi. Bilo je čak i potpuno nedužnih, slučajnih žrtava. Recimo, SS je upao u kuću izvesnog Vilija Šmita, muzičkog kritičara, dok je svirao violončelo, i odveo ga na oči supruge i troje maloletne dece; ubijen je, jer je pomešan sa drugim Vilijem Šmitom na listi, a telo je vraćeno porodici u zapečaćenom kovčegu i s naređenjem da se ne sme otvarati.\nHitler je 13. jula održao govor u Rajhstagu, objavio da je ubijeno 74 ljudi i to opravdao rečima da su ga okolnosti dovele u situaciju da postane "vrhovni sudija nemačkog naroda" koji je morao da reaguje jer je "postao odgovoran za sudbinu" države. Takođe je lakonski izjavio da oni ovaj događaj zovu "Noć dugih noževa".\nSS je ubrzo postala nezavisna organizacija, a SA je postala smanjena i praktično nebitna formacija koja se tek povremeno koristila od strane nacista, kada je za to bilo neke potrebe, kao što se desilo tokom takozvane Kristalne noći novembra 1938. godine, kada je izvršen pogrom nad Jevrejima u Nemačkoj, kao reakcija na ubistvo nemačkog diplomate Ernsta fom Rata u Parizu od strane Heršela Grinšpana.\nMURATOVO TURBE JE U SRBIJI: Grobnica sultana koga je ubio Miloš Obilić preživela je sve ratove! (FOTO)\nZAMISLITE DA JE BRITANIJA - JUGOSLAVIJA: Evo ko bi bili balkanski Englezi, Škoti i ponosni Velšani (FOTO)


Enver Imamović /Zašto BiH ne traži povrat svog nacionalnog blaga iz inozemstva / Radio Sarajevo\nFacebook/Izgled krune bosanskih kraljeva\nFacebook/ Završni projekt o istraživanju nestalog kulturno-historijskomi umjetničkom blag u BiH\nFacebook/Original Kulinove povelje u Rusiji\nFacebook/Rad u Dubrovačkom arhivu\n28. 04. 2020. u 12:44:00 Radiosarajevo.ba\nRazvlačenje tog blaga započelo je još u XV stoljeću, padom Bosne pod Turke. S obzirom da je većina gradova neprijatelju pala u ruke bez borbe, sve riznice, arhivi, umjetnine i drugo, postalo je svojina osvajača. A bilo je toga mnogo. Turski historičar Dursunbeg, koji je sudjelovao u pohodu na Bosnu, zapisao je da se "u gradovima te Orbini 16/17. stoljeća u riznici prijestolnog Bobovca uz ostalo blago pronađen milion dukata.\nFacebook: Original Kulinove povelje u Rusiji\nSpomenimo jedan izuzetno vrijedan i drag nacionalni spomenik kojem se već davno izgubio trag, ali postoji nada da se pronađe. Riječ je o kruni bosanskih kraljeva.\nFacebook: Izgled krune bosanskih kraljeva\nIz historijskih se izvora zna da se ona čuvala u prijestolnom Bobovcu. Ustvari, postojale su tri krune: prastara banska, stara kraljevska i nova kraljevska. Njima su se krunili svi naši banovi i kraljevi kroz razdoblje od preko 600 godina. Zna se i to da je novu krunu poslao papa Pio II Stjepanu Tomaševiću, koji se njome okrunio 1461. godine.\nFacebook: Završni projekt o istraživanju nestalog kulturno-historijskom i umjetničkom blagu u BiH\nMnoga umjetnička djela, kao slike, kaleži, relikvijari, evanđelja, oružje, povelje, i dr., iznošeni su iz Bosne godinama još nakon turskog osvajanja. Godine 1619. franjevački general fra Benigno Genovese izdao je raspis svim starješinama franjevačkih samostana u Bosni da pregledaju svoje arhive i riznce, i šta u njima vrijedno da pošalju u Rim. Ne zna se da li su franjevci slijedili ovu naredbu.\nMnoge umjetnine odnesene su iz Bosne tek u 19. stoljeću. Austrijske vlasti su 1832. godine zaplijenile ogromno blago koje je pripadalo bosanskom velikašu Husein-begu Gradaščeviću. Kada se nakon neuspjelog pokreta za samostalnost Bosne ispred turskih vlasti sklonio na austrijski teritorij, čim je prešao Savu austrijske vlasti su mu oduzeli sve što je ponio.\nU sačuvanom zapisniku stoji da mu je tom prilikom oduzeto: 300 zlatnih dukata, 2 vreće srebrenog novca, 2 vreće talira, 2 vreće cvanciga, 2 handžara zlatom okovana, 4 srebrene kubure, 2 sablje draguljima ukrašene, 2 zlatna fišekluka, 7 džeferdara od zlata, 38 pari srebrenih pištolja, 38 pušaka okovanih zlatom i srebrom, 4 ukrašena handžara, 3 koplja, 2 bajraka, 1 zlatna duhankesa, 2 srebrena svijećnjaka, 1 zlatni sahat, 4 zlatom izvezena odijela itd.\nTagovi: BiH historija Enver Imamović kulturno naslijeđe povelja Evropa muzeji Kraljica Katarina