Hali Gali u Galopu | Andrea Kane\nobjavio Andrea Kane · 20 новембра, 2019\nGlavno pitanje je s koje strane dolaziš na Hali Gali? Jesi li tu zbog mladoženje, alternativne scene u Duploj Sobi, ili zbog mlade i njene još luđe sestre, izložene u Noćnim Morama i Katakombama.\nPratim klince do Dragstora, ne osećam se matoro, još uvek, jer je tek 22:30. Stižem na početak programa, ulazim posle grupice srednjoškolaca u kojoj jedan od njih nosi spajdermen helanke zbog kojih mu obezbeđenje ispred ulaza, na moje iznenađenje, daje komplimente. „Kupio sam ih u sekndhendu!“, odgovara im on dok ulazi u hodnik Dragstora, u prvi sloj mraka gde ga momentalno gubim.\nU Noćnim morama nastupa sastav „Plamen večnosti“, tročlana postava koja izgleda kao da su pripadnici nekog nindža-kulta, svi nose maske preko lica, na stolu ispred njih su upaljene sveće, mirišljavi tamjan i one metalne posude koje sam viđao samo u filmovima sa budističkim monasima, dok na video projekciji iza njih idu filmovi sa mišijim glavama u prvom planu. Uz elektro bit i snažne udarce na bas bubnju, preko kojih cvile i režu distorzirani zvuci, vođa kulta dubokim glasom poje nešto nerazumljivo, ali upečatljivo. Tu se pričestim dimom i spreman sam za Hali Gali.\nPrvi na listi su „Johanbrauer“. Zvuk je užasan, sve se odbija od pločica, buka mi bubnji po glavi, a glas njihovog frontmena Pavla Dimitrijevića razaznajem tek kad vikne ili vrisne. Tražim mesto u masi, dovoljno blizu bine, dovoljno daleko od buke, da čujem svirku. Više me vozi kako se oni provode na bini nego to što ne mogu da čujem. Do mene je, do uzbuđenja, Hali Gali je tek počeo, hladim se šeširom i gustiram zašećerenu limunadu koju sam provukao ispod sakoa.\n„Johanbrauer“ je tačan u svirci, pristojan u gruvu, nenormalan u nastupu. Posle dve pesme više nema sumnje da je ovo bio najbolji način da se uhvati zalet za celonoćni galop, jer trio jurca ispred publike koja se tek privikava na događaj, klimajući u ritmu. Gitarista Marko Obradović se preliva dok svira solaže, izgleda kao da ga jedino taj pončo drži u komadu, dok mu se celo telo uvija oko gitare. Iz mase muški glas dovikuje: „Jebi me, Pavle!“, na šta ovaj kratko odgovara „Hoću“, posle čega, kao teška konjica, uleću u „Tundru“. Ova pesma je poznata svima koji čitaju i druge moje tekstove, jer sam ovu pesmu zapazio još na subotičkoj „Omladini“, a sada je doživela i studijsku verziju sačuvanu na disku Hali Gali kompilacije koji sam za 500 din pazario odmah po ulazu.\nZnačenje imena „Dupla soba“ mi sine u glavi kada ukapiram da je na kraju prostorije drugi stejdž koji se aktivira za samo deset minuta nakon završetka prve svirke. Na njemu su spremne tri mačora iz „3mačke100godina“, benda iz Zrenjanina koji je bio jedan od razloga zašto sam se radovao Galopu.\nJoš od kada su mi poslali poruku da preslušam njihov prvi album i mog neispunjenog obećanja da ću pisati o njemu, lovim ih po obaveštenjima u nadi da ću ih naći na nekoj svirci i sve utiske koje imam do sada spakovati u jednu priču. No, to je nemoguće složiti u ovom tekstu, jer mačke sa albuma nisu 3 lika koji sviraju na bini u Duploj sobi. Na albumu to su neki bezimeni, nevidljivi, rok akrobatičari koji prave vrhunski gruv i bacaju vas u salto svojim seckama i obrtima, uz glas ženskog vokala koji zvuči kao dovikivanje. Na bini su to obična tri čoveka koji sasvim ljudskim pokretima i ponašanjem uspevaju da iznesu sve što postoji na snimcima, uz prilično kvalitetnu zamenu ženskog vokala glasom njihovog bubnjara Nebojše Durmanovića.\nPočinju sa pesmom „Pusto“, završavaju sa nekom obradom za koju nemam pojma odakle je i čija je. Čini mi se da lavina-gimnastika u gruvu, puna preskakanja i ritmičkih obrta, sa različitim gitarskim rifovima koji se nadovezuju jedan na drugi, zahteva drugačiji prostor, jer ovde se sve odbija jedno od drugog i kao da ne razaznajem ništa od mešanja zvukova. Ipak, dovoljno mi je da osećam, „dva i dva je dovoljno“, ritmičko mlevenje se proživljava čitavim telom. Pri kraju njihovog nastupa pojavljuje se tip sa pištaljkom koji je koristi kao legitiman instrument, deo benda, dopunjavajući ritmičke stajke svojim prodornim, odsečnim pištanjem.\nU tekstu o prvom Hali Galiju pohvalio sam izbor bendova i promišljenu programsku politiku organizatora, pa sam im zahvalan što su mi ovim događajem dali još jedan razlog da im čestitam, stisnem ruku i naklonim se skinutog šešira, mada zbog nastupa benda „Larska“ iz Kragujevca, ne bi mi bilo teško ni da lako kleknem pred njima pun oralne hvale (prvo za ženske članove tima, ako mogu da biram).\nHali Gali očigledno sluša šta se dešava na sceni, koja je mnogo veća od beogradskog pašaluka (na vodi), pa je dovođenjem „Larske“ omogućio publici jedan ubrzani, polučasovni kurs najkvalitetnijeg stonera, koji je počeo sa instrumentalnim uvodom, nakon kojeg je krenulo krcanje dva basa i bubnja. „Larska“ nije samo muzički atraktivna, već i vizuelno, zbog ponašanja i izgleda njenih članova na bini, pa je navala foto reportera i snimatelja brzo pretvorila prvi red u osetljivu zonu, tako da sam se povukao u sredinu, gde divljanje uz ovakvu muziku nije rizikovalo oštećenje tuđe opreme.\nPratim ovaj bend još od prvih dojava i njihovih nastupa na demo festivalima, tako da mi je na ovoj svirci poseban gušt bio da gledam lica ljudi i pratim njihove reakcije na muziku. Nema ničeg boljeg nego kada vidite gomilu ljudi kako u istom ritmu, sa istom težinom i pokretima, prate gruv pesme i savijaju se napred-nazad. Posebno mi je bilo drago da vidim Mladena Miloševića, jednog od novinara Balkanroka, sa kojim se često ne slažem u muzičkim kritikama, ali izrazito ga poštujem baš zbog pronicljivih i posvećenih recenzija kakva je ona koju je napisao o njihovom debi albumu „Can’t Steal It“. Bilo mi je drago da ga vidim kako uživa u masi i iskreno sam se nadao njegovom izveštaju, međutim taj deo posla je odradila Sara Smolović, nova članica njihove redakcije, o čijem tekstu možete više da čujete u podkast epizodi.\n„Larska“ se oprostila uz pokušaj pesme „Jeffry“, ali bas pojačalo dovezeno iz Kragujevca nije preživelo toliku količinu stonera, pa je otkazalo na samom početku pesme, zbog čega je takav kraj ostavio utisak da nam treba „Larska“ na bis, pa je njihov predstojeći nastup 6-og decembra u Elektropioniru dobar povod da se čuje celokupan sadržaj.\nU ovom trenutku Galop je već toliko uzeo maha da se ljudi sudaraju po hodnicima, masa se gura preko stepeništa, premešta po sobama, susreti su kratki i neočekivani, odjednom iz mraka izleti poznato lice i dok se pozdravljate sa nekim, svirka već počinje, autori se smenjuju, izmiče vam program. Moji pokušaji da obiđem što više stejdževa, završavali su se uglavnom brzim protrčavanjem kroz masu i letimičnim pogledom na bine gde su se smenjivali izvođači najrazličitijeg zvuka, od hevi tvrde rejverske elektronike koja mi je sabijala šešir u glavu, do psihodeličnih bitova uz koji su se ljudi njihali kao u transu.\nOrganizatori su bili dovoljno pametni da isprave prošlogodišnje propuste, pa je sada ceo prostor bio znatno bolje iskorišćen, doživeo sam Dragstor znatno drugačije, kao otvoreno i slobodno mesto, za razliku od klaustrofobičnog utiska koji sam imao od prošlog puta. Takođe bih se zahvalio za veći broj klupa i stolica, jer u mojim godinama to je posebno važan deo doživljaja, treba mi mesto gde mogu da sedeći iskuliram cigaru. Za to mi je posebno bila privlačna fotelja u jednom od prolaza do Duple sobe, ali je ona brzo postala „fotelja za overu“, sa obzirom na to da su se u njoj valjali i sabirali parovi i soliste koji su preterali sa galopom, pa su ispali iz sedla.\nMoram da priznam da se u slučaju „Proto tipa“ slažem sa stavom koji je izneo Nemanja Timočanin u tekstu za HellyCherry. Dodatna gitara u bendu je učinila zvuk nešto raznovrsnijim, ali mi je njihov zvuk i dalje neprivlačan i pomalo hermetičan. Mada je njihova svirka izgledala pakleno, makar sa daljine sa koje sam je ja posmatrao, nijednog trenutka nisam osetio potrebu da se približim i doživim je u punoj snazi.\nViše sam priželjkivao bend „Šajzerbiterlemon“ (i nisam bio jedini u tome, što možete čuti u jedinoj uspešno zabeleženoj izjavi na podkastu). Ovo je prvi put da sam imao priliku da ih čujem uživo. Došli su na svirku spremni kao za borbu: okačili su transparent sa znakom benda, naoštrili su se da od starta prevedu masu u svoj ritam koračnice i do samog kraja nastupa nisu davali lufta.\nNjihov zvuk i izraz se dosta promeni od onoga što su pružili na izdanju „EP“. „Čudni ljudi“ su i dalje hit, to se moglo videti po oduševljenoj masi i čuti u vriscima odobravanja koji su ispratili uvodni deo pesme, ali album „Iza naših zidova“, a sada i pesma „Sve senke“ sa kompilacije, donose jedan militantni zvuk, ratoborne tekstove i još suroviji zvuk koji prati i vizuelna estetika spotova, od kojih sam već izdvojio „O idolima“.\nIstina je ono što je Sara Smolović napisala u svom tekstu – pesme im slično zvuče, ali to je zato što one nisu obične pesme, već koračnice, muzika za marširanje, muzika u službi govora, propagande koju šire kroz svoje tekstove. Iz svih tih jednoličnih ritmičkih struktura koje se slažu kao betonski blokovi jedna uz drugu, iskače vokal, glas Jovana Sibinovića koji deklamuje, urla i preti rečima. Tokom nastupa mi je izgledalo kao da mu se glava preoblikuje u megafon iz kojeg su iskakale parole.\nŠajzeri su iskoristili priliku da predstave i nove stvari od kojih mi je „Svi ljudi koje volite“ ostala upečatljiva po naslovu, a zahvaljujući Timočaninovom tekstu, saznao sam i za „Ogledalo“. Njihov nastup je ostao upečatljiv i zbog 2 gostovanja, prvog od strane dela Sitzpinkera i Crva, a drugog od strane Alekse Nedića, basiste „Vizelja“ i jednog od organizatora festivala, kojem su se ovom prilikom zahvalili i bend rečima, i publika povicima i aplauzom.\nNajveće iznenađenje mi je bio bend „Crvi“. Ne u smislu da sam tada otkrio ovaj sastav, znamo se još od svirke na kojoj su mi ostavili mlaki, skoro odbojni utisak, već u smislu da sam ih sada čuo potpuno drugačije. Bili su mi novi, sveži, kao neko otkrovenje koje me je oduvalo svojom jednostavnošću i poentom. Pesma „Lažem i kradem“ koja me je tek zagrebala kada sam je čuo prvi put na svirci, a onda i na snimcima, sada mi je bila snažna, doživeo sam je kao himnu, došlo mi je da skinem šešir i odslušam je tako sa poštovanjem, ali gruv je bio previše zavodljiv, da sam morao da budem deo mase koja je đuskala pred binom.\nMožda je to do mene i doziranja kroz veče, ali od one rasvete na bini, rainbow palete boja koja je isijavala iza glave frontmena, izgledalo mi je kao da se Damjan Babić prosvetio, pa su stihovi „Sad kad sam dobro šta ćemo s tim“ zvučali kao deo propovedi. Možda je do nove postave i mog stalnog oduševljenja sviranjem bubnjara Andreja Mladenovića, ali „Crvi“ su mi pružili puno razloga da ih iščekujem na nekoj sledećoj svirci.\nFascinantno mi je da niko nije pomenuo bend „Slonz“ i, što se mene tiče, najbolju svirku te večeri. Možda je do mene, uželeo sam se ovog trija; možda je do njih i popičnog gruva koji vas zavodi svojom prijemčivošću, da bi vas gitara i tekstovi našamarali; možda je do Hali Galija i cele atmosfere koja u tri sata posle ponoći vibrira od koncentrovanog ludila i energije.\nOno zbog čega mi je ovo ubedljivo najbolji nastup koji sam doživeo na Galopu je sirova snaga i hrabrost sa kojom je izveden. Ja sam priželjkivao „Lepotu u glavi“, a dobio sam samo dve pesme sa tog albuma, doduše moje omiljene – „Nikad nisam nju“ i „Sledećeg dana niko nije umro“, koje su zvučale drugačije zbog improvizovanja na sceni. Ima i do toga što sam taj album toliko silovao sa preslušavanjem da sam upropastio disk, ubacujući ga u nesigurne plejere automobila i još gore čitače mini linija, pa sam mogao da prepoznam svaki trenutak kada bi odstupili od studijske verzije, što je za mene i poenta živog nastupa. Nema razloga da sviraju istu pesmu onako kako su je svirali kada je nastala, to je razlog za istinsko uzbuđenje, jer je svaka svirka zapravo posebno izvođenje i jedinstveni doživljaj istog benda.\nKažem vam: „Slonz“ je bend za uživo. Super je slušati ih kod kuće otpanjene do kazne za uznemiravanje komšiluka, ali uživo je pravi doživljaj, kada vidite kako se Nikola Mijailović iživljava na gitari, svirajući je iz lakta, i osetite kako se braća-Tošič preslikavaju u gruvu, vozeći nas od pesme do pesme. Veći deo nastupa bio je posvećen novim pesmama. Ako pričamo o hrabrosti, pričajmo o mudima sa kojima „Slonz“ dođu u sred beogradskog festivala i odsviraju pesmu u kojoj su noseći stihovi: „Beograd je provincija// Beograd odnose vetrovi“. To rep-recitovanje koje je postojalo i na prvom albumu, sada se uobličilo u poetiku, pa već sada iščekujem to buduće izdanje, jer želim opet da čujem tu stvar i da se setim jeseni 2019-te godine kada sam u Dragstoru, na obali jednog glavnog grada, slušao kako kroz reči jednog frontmena izlazi sav bes i nezadovoljstvo jednog naroda. Za one koji ne vide: Beograd je pod okupacijom. Ako niste primetili žičane ograde, iskopane rovove i sigurnosne kamere opremljene kineskim softverima za prepoznavanje lica, vama ništa ne znači što je Hali Gali bio festival na kojem su se, zahvaljujući šabačkom bendu „Slonz“, čule reči pobune, reči prkosa.\nIako sam hvalisavac i često mašem šeširom kako poznajem andergraund scenu, nisam imao pojma za bend „Koikoi“, pa se ovim putem zahvaljujem Hali Galiju što mi ga je otkrio i pružio. Bilo je zabavno iščekivati ga, jer nakon njihovog spota za pesmu „Bog te ubio“, objavljenu na pomenutoj kompilaciji, imao sam velika očekivanja.\nU četiri ujutru jedini razlog da budeš budan je seks, droga ili dobar rokenrol, a „Koikoi“ nam je pružio makar dva od ovih razloga. Svirku su počeli sa obaveštenjem koje sam morao da zapišem zbog izbora glagola: „Ako je neko deknuo viski, neka ga vrati…“. Očekivali biste da ovo kaže hard rok bajker, a ne jedna od genijalnih devojaka iz benda.\nPošto sam imao priliku da opljujem bend „The end is near“, u kojem je jedna od članica bila Ivana Miljković, sada članica benda „Koikoi“, iskoristiću ovu priliku da izbalansiram nekadašnje kritike sa iskrenim hvalospevima koje imam za nju i ovaj bend. Već sama činjenica da se članice benda smenjuju na različitim instrumentima tokom svirke (bas, gitara, klavijatura, daire), a da sve to prate vodećim ili pratećim vokalima, dovoljan je razlog da skinem šešir u znak poštovanja, ali kada su pesme tako dobro izvajane i sprovedene, ne znam za način kako da dovoljno pohvalim ono što su nam dali na Galopu.\nSamo u pesmi „Bog te ubio“ postoji toliko slojeva koji me oduševljavaju da bih mogao da posvetim ceo tekst njoj (što ću i uraditi za rubriku „Video Stop“, obećavam). Od onog rifa koji vozi, do upečatljivog teksta i kreativne upotrebe narodnih povika, na koje sam ja slab, pogotovo na izraz „rđa te izjela“, koji ne možete da nađete ni u Vukovim zbirkama, pa sve sa onim prelazom na ženske vokale koji ponavljaju „Ubile te moje suze“, dok pesma ide u rokačku završnicu. Jebote, kakva pesma i kakav dolazak jednog benda na scenu.\nIako sam se nadao da su im i druge pesme u sličnom fazonu, njihov repertoar je prilično šarenolik, meša u sebi različite žanrove, a svaki od njih je lepo izdoziran i prilično je pitak, čak i u četiri sata ujutru. Osim pesme u kojoj se ponavlja obraćanje „Hej, Misisipi“, koja mi je bila pomalo tanka sa tekstom, sve druge stvari su me pošteno zavozale i u svakoj je postojao bar jedan element zbog kojeg bih joj se vratio ponovo. Bilo je 4:20, pravo vreme za doradu, pred pesmu „Krinolina“ kojom su se odjavili, uz magičeskije zvuke praćene elektro bitom. Sumnjam da sam se prevario, ali ću prvom prilikom proveriti da li mi je „Koikoi“ zaista novi najomiljeniji beogradski bend.\nOvo je momenat za završne reči, ali ću taj deo ostaviti za početak podkasta, jer sam se u suprotnom džaba cimao da snimam i pišem paralelno, zbog čega i objavljujem utiske sa razmakom od deset dana. Međutim, to nije problem kada pišete sa namerom da vas uvrste u čitanke, ili makar u ukoričana izdanja rokenrol hronika – ovaj tekst može da se čita i sledeće godine, pred treći, još bolji Hali Gali koji smete da propustite, ali je to propust zbog kojeg ćete se kajati, kad-tad.\nOznake: Aleksa NedićBeogradcrviDrugstoreGalopHali GaliJohanbrauerKoikoiLarskapodkastProto TipSajzerbiterlemonSlonz\nSledeći članak Šešir moj na MENT 2020\nPrethodni članak Sedlanje za Galop


Vanredno stanje u Maliju produženo za još 3 mjeseca\nU saopštenju sa vanrednog sastanka ministarskog savjeta Malija se kaže da se novim vanrednim stanjem želi "zavesti i održati socijalni mir" u čitavoj zemlji\n22.01.2013. 12:15h Ažurirano: 22.01.2013. 12:15h\nVanredno stanje u Maliju koje je na snazi od 12. januara produženo je za još tri mjeseca na cijeloj teritoriji zemlje da bi, kako je obrazloženo, bile završene vojne operacije za oslobođenje okupiranih teritorija.\nOdluka o produženju vanrednog stanja donijeta je juče na vanrednom ministarskom savjetu, prenosi italijanska agencija Ansa. U saopštenju sa ovog savjeta se kaže da se vanrednim stanjem želi "zavesti i održati socijalni mir" u čitavoj zemlji.\nU Maliju se vladine snage, uz pomoć Frnacuske, bore sa islamskim ekstremistima koji su zauzeli neke djelove zemlje.\nVojska Malija patrolira u gradu Diabali\nVojska Malija patrolira danas u mjestu Diabali, dan pošto su francuski vojnici od islamista preuzeli taj grad na zapadu zemlje.\nFrancuska vojska zauzela je Diabali, koji je 14. januara pao u ruke pobunjenika, i grad Duencu, u centralnom dijelu Malija.\nIslamistički borci napustili su Diabali poslije višednevnih vazdušnih napada francuske vojske koja je od je od početka intervencije u Maliju uspjela da spriječi napredovanje islamista ka jugu.\nGeneralštab vojske Malija ocijenio je da za oslobađanja bastiona islamista na sjeveru zemlje, u mjestima Gao i Tombuktu, neće biti potrebno više od mjesec dana, kao i da je cilj malijske vojske da potpuno oslobodi taj region od islamista.\nGao (1.200 km od Bamakoa) i Tombuktu (900 km od Bamakoa) su gradovi na prostranom sjeveru Malija koji je više od devet mjeseci pod kontrolom islamista.\nPredsjednik Francuske Fransoa Oland je početkom januara odobrio vazdušne napade u Maliju, pošto su islamisti, koji kontrolišu sjever zemlje, krenuli u ofanzivu ka jugu i zauzeli grad Kona.\nEvropska unija (EU) je predložila da u Briselu 5. februara organizuje međunarodnu konferenciju o Maliju, uz učešće Ujedinjenih nacija, Afričke unije i Ekonomske zajednice zemalja zapadne Afrike.\nGotovo 150.000 ljudi izbjeglo je iz Malija u susjedne zemlje, a broj raseljenih lica zbog sukoba u toj zemlji je oko 230.000, saopštila je prošle nedjelje Kancelarija UN za koordinaciju humanitarnih pitanja.\n03.12. 06:15 h\t16949\n02.12. 15:47 h\t16867\n02.12. 19:05 h\t11087\n02.12. 18:47 h\t5423


Rusija: Američka ambasada odmah obaveštena o pritvaranju američkog špijuna - Sputnjik Srbija\n08:05 26 Avgust 2019\n13:28 31.12.2018 Preuzmite kraći link\nOdgovarajući na zahtev da komentariše situaciju, Odeljenje je navelo da se „sve informacije koje trenutno mogu da se daju u vezi sa pritvaranjem američkog državljana Pola Vilena nalaze u komentaru FSB Rusije“.\n„Sa svoje strane možemo dodatno da saopštimo da je američka ambasada u Moskvi, u strogom skladu sa bilateralnom konzularnom konvencijom, odmah obaveštena o pritvaranju“, dodalo je saopštenje.\nRanije je objavljeno da su pripadnici Federalne službe bezbednosti Rusije (FSB) priveli američkog državljanina Pola Vilana tokom špijunske operacije u Moskvi i protiv njega je pokrenut krivični postupak.


STAND UP COMEDY - Konkurs & Takmičenje Prijavi se, pobedi i postani član!\nUrban BUG :: Magazin :: EDUKACIJA i KONKURSI :: STAND UP COMEDY - Konkurs & Takmičenje Prijavi se, pobedi i postani član!\nZagrevanje za StandUpFest2012 Beograd u oktobru počinje... ODMAH!\nPobednici stand up takmičenja u Domu Omladine Beograda podeliće stejdž sa najboljim stand up komičarima iz celog regiona na StandUpFestu!\nKonkurs za nove stand up komičare je ponovo aktuelan, svi zainteresovani mogu do 10. septembra da šalju kratke originalne snimke na adresu standup@standup.rs (tek da se stekne utisak da li imaju “ono nešto” za bavljenje stand up komedijom). Najboljim kandidatima zatim predstoji vatreno krštenje 20. septembra u Domu omladine Beograda: nastup pred publikom i žirijem koji odlučuje o najduhovitijem takmičaru/takmičarki. Pobednik dobija šansu da se profesionalno bavi stand up-om, priključi Standup.rs ekipi i već u oktobru nastupi na StandUpFestu u društvu iskusnih kolega iz regiona i Velike Britanije. Do sada su održane tri veoma posećene Večeri otvorenog mikrofona(open mic-ovi). Najduhovitiji takmičari učestvovali su u pokretanju i radu radionica stand-up komedije, a mnogi od njih već nastupaju na festivalima, u pozorištima i klubovima širom Srbije, ali i u Hrvatskoj, Sloveniji, Bosni i Hercegovini.


ZLOČINI BEZ KAZNI — Bosnjaci.Net\nObjavljeno: 08. June 2021. 03:06:16\nVELIJA MURIĆ, adv.: U više slučajeva, uslijedila je serija tzv. kljastih optuženja (deportacija, Morinj, pljevaljska Bukovica, Štrpci, Kaluđersski laz, pa čak i kontroverzni policijsko - pravni zločin nad Bošnjacima, tačnije prema rukovodstvu SDA,) koja su prema svojoj sadržini, za nas koji razumijemo pravo i koji imamo istančan profesionalni osjećaj za oblast ljudskih prava i sloboda, praktično samim pokretanjem nagovještavala njihov neželjeni ishod.\nTako recimo, u slučaju zločina deportacije, optuživani su redovi a ne institucionalno najodgovorniji, što karakteriše i slučaj Morinj, čemu treba pridodati i veoma problematični pravni stav (osnov za oslobađanje optuživanih) najviših sudskih instanci tj. da se u Crnoj Gori, tadašnjoj SiCG, nije vodio rat i da ona nije bila u ratu iako je u njoj registrovano Udruženje boraca iz toga rata.\nAkcija za ljudska prava izradila je sveobuhvatnu analizu "Primjena Strategije za istraživanje ratnih zločina", kojom su zbog nesporvođenja tužilačke Strategije iz 2015. g., dati potpuni odgovori na sva postavljena i nepostavljena pitanja koja višedecenijski čekaju tužilačke odgovore. U vezi sa tim, polazeći od koncepcije i sadržine same Strategije, ako se na trenutak zanemerari otsustvo nepropisane odgovornosti za njeno nesprovođenje, i ako se čita samo kao spisak namjera i obaveza, skoro da joj se ništa nebi moglo prigovoriti. Ali isto tako, bez imalo licjemerstva, kod eventualne istinske riješenosti, da slijedeći svoju zakonsku obavezu, tj. da tužilaštvo predano i odgovorno vrši svoju ustavnu ulogu i dužnost, posebno u oblasti otkrivanja i gonjenja za ratne zločine, sve to se bez problema i onako moglo raditi. Stoga, sama Strategije, ako ostane mrtvo slovo na papiru (što se i desilo) mu dođe kao kada bi se tužilaštvo i sud sporazumjeli da svako radi svoj posao i ako su njihovi poslovi definisani zakonom. Ili pak, kao kada se neko dogovori sam sa sobom da radi ono za što inače postoji, odnosno kada bi se dva državna subjekta kakvim planskim dokumentom dogovorili, da su se o nečemu dogovorili. Donekle, takav pristup me podsjeća i na ona samoupravna vremena, tj. da kada se hoće nešto predstaviti kao kakav rad ili aktivnost a da se opet to ne uradi, formirala bi se komisija ili kakvi koordinacioni odbori ili sačinile strategije sa zadatkom da se sprovede nešto što je inače zakonom propisano kao obaveza a da se personano izbjegne svaka odgovornost. Stoga, Strategija i ako u načelu dobra ali bez istinskih rezultata, po mnogo čemu nalik je smislu, radu i odgovonrosti prevaziđenih samoupravnih odbora i komisija, posebno što ona nemože poslužiti kao izgovor da se eto nešto radi a faktički ništa se ne radi ili pak neobjašnjivo nema vidljivih rezultata.\nNa drugoj strani, kao da je riječ o kakvoj tabu temi, za koju ako bi se saznalo propao bi čitav plan, za širu pa čak i stručnu javnost, aktivnosti tužilaštva zacrtane Strategijom o otkrivanju ratnih zločina, smještene su u dubokoj tami. Čak šta više vremenom, izostala su zvanična saopštenja a onih što je i bilo, događala su se uzgred i bez jasnih naznaka o optimističkim očekivanjima. Takvo stanje je endemski zabrinjavajuće, posebno što u oblasti istraživanja i gonjenja ratnih zločina, domaćoj i široj javnosti tužilaštvo još uvijek duguje konkretne odgovore.\nNaglašavam, da uz predhodne kvalikative u smislu otkrivanja i gonjenja, u skoro nijednom slučaju, ratnih zločina za koje se zna, policijski ili pak tužilački organi Crne Gore, nijesu inicirali postupke, a oni što su kako tako i pokretani, to se dešavalo nakon dugog vremena ćutnje i uz indirektno bježanje od „zabranjene“ teme. Ali i kada su se, pod pritiskom nevladinog sektora ili međunarodne relevantne javnosti, nevoljno dešavala kakva procesuiranja, tužilačko-sudski postupci su volšebno zatvarani na krajnje pravno bizaran ili nepošten način.\nU više slučajeva, uslijedila je serija tzv. kljastih optuženja (deportacija, Morinj, pljevaljska Bukovica, Štrpci, Kaluđerski laz, pa čak i kontroverzni policijsko - pravni zločin nad Bošnjacima, tačnije prema rukovodstvu SDA,) koja su prema svojoj sadržini, za nas koji razumijemo pravo i koji imamo istančan profesionalni osjećaj za oblast ljudskih prava i sloboda, praktično samim pokretanjem nagovještavala njihov neželjeni ishod.\nTako recimo, u slučaju zločina deportacije, optuživani su redovi a ne institucionalno najodgovorniji, što karakteriše i slučaj Morinj, čemu treba pridodati i veoma problematični pravni satav (osnov za oslobađanje optuživanih) najviših sudskih instanci tj. da se u Crnoj Gori, tadašnjoj SiCG, nije vodio rat i da ona nije bila u ratu i ako je u njoj registrovano Udruženje boraca iz toga rata.\nU slučaju zločina Kaluđerski laz, tužilaštavo je ćutalo punih pet godina, da bi tek po mojoj prijavi iz 2005. g. krenulo, ispostavilo se prema nasumično odabranim, što je rezultiralo njihovim oslobađanjem. Prepoznavši suštinu i naum takvog tužilačkog postupanja i odnosa prema samom slučaju i žrtvama, i pored toga što sam dostavljanjem dokaza i drugim aktivnostima, praktično servisirao tužilačke aktivnosti, u samom startu zaključio sam da je slučaj pravno propao. Stoga, sve ove godine, zatečen neviđenom indolentnošću tužilaštva, jer je po svemu sudeći ono slučaj zločina Kaluđerski laz zatvorilo (u ekstremno dugom vremenu ništa se konkretno ne radi) ostalo mi je da knjigom „Zločin bez kazne“, koju privodim kraju, iznesem istinu, pa neka narod sudi. Namjera mi je, da ako Crna Gora, sve ove godine nije smogla snage da crnogorske državljane, izvršioce zločina nad 22 civilne žrtve izvede pred lice pravde, u mjesto toga, knjigom koju smatram svojevrsnom presudom, ostavim trajni trag o zlom vremenu i zlim ljudima.\nTakođe, kada je riječ o zločinu Kaluđerski laz i mojoj novoj krivičnoj prijavi iz 2015. g., koja je uslijedila nakon oslobađanja optuženih, neizostavno je pomenuti i detalj (veoma je poznat tužilaštvu) da su leševi ubijenih sa mjesta zločina i mjesta vršene obdukcije, bez svake sumnje uz odobrenje ili znanje tadašnje uviđajne ekipe, u mjesto da se predaju porodicama koje su tada boravile u Rožajama, iz veoma sumnjivih razloga, deportovani u mjesto Novo selo kod Peći. Dobro se zna ko je i kako to učinio, kao što se takođe zna da su uviđajem tada rukovodili vojni istražni sudija i vojni tužilac, u kom vremenu civilnim pravosudnim organima nije bio dozvoljen pristup mjestu događaja. Da li je to bio vid lobiranja zločinu, njegovo prikrivanje ili pak vršenje samog zločina, mada je o tome raspolagalo jasnim podacima i dokazima, tužilaštvo do danas nije dalo jasan odgovor.\nPoznato je da zločine mogu vršiti vojne, paravojne strukture, pojedinci i ko zna ko još. Ali kada se zločin sprovede planski, smišljeno preko struktura vlasti, uz to prema manjinskom narodu kao što su to Bošnjaci, onda je sa aspekta kvalifikacije i odgovornosti, to veoma ozbiljno i nešto sasvim drugo. Konkretno, poznatom državno – policijskom akcijom pod kodnim imenom „Lim“, iz 1994. g., izvršen je strašni državni zločin nad kompletnim rukovodstsvom Stranke demokratske akcije (SDA) u CG. Ljudi su hapšeni bez stvarnog razloga i povoda, zlostavljani na najgrublje moguće načine, držani u pritovoru, tada satanizovani ne samo oni već i narod kome su pripadali. Prvosepeno osuđeni na skoro stotinu godina, a potom zbog tako sramnog državnog čina abolirani, čime je sudska pravda zaustavljena, jer o njihovoj krivici u drugostepenom postupku nikada meritorno nije odlučivano. Mada je od tada proteklo vrijeme od peko dvije decenije, od tog državnog zločina Bošnjačka politička svijest se još uvijek nije oporavila. Ono zbog čega posebno pominjem ovaj slučaj jeste potreba, da se vršena zlostavljanja ljudi i naroda, konačno ispitaju, da se utvrde odgovornosti (tužilaca i mučitelja) ljudi iz tadašnjih vladinih struktura i da se sa tužilačkog aspekta obznani, ko je i zbog čega vršio te strašne zločine sa višestruko teškim posledicama, jer je samo tako moguće da se ovo vrijeme suoči sa onim vremenom, vremenom državnog zla i terora.\nAutor je izvr. dir. Crnogorskog komiteta pravnika za zaštitu ljudskih prava


Svi su poludeli za njim, i Srbija ima igrača od 100 miliona! - Sportske.net\nSvi su poludeli za njim, i Srbija ima igrača od 100 miliona!\nNeverovatno je kako igra u ovom trenutku, normalno je da su svi poludeli za njim.\nLacio ima pećinu sa blagom, 80 miliona za "bombardera"!Počelo je - Sergej dobio prvu mega ponudu!Serija A za vikend na originalan način podseća na užase holokausta!Znate li kako Sergeja zovu u Laciju?Strašni Lacio, Imobile nastavio da rešeta\nNajveći klubovi ovog sveta, poput Mančester sitija, Juventusa, Mančester junajteda i PSŽ-a su zainteresovani da u svojim redovima vide Sergeja Milinković-Savića.\nOvaj momak igra u Laciju fantastičnu sezonu, dokazuje svoj potencijal, ima kvalitet da igra u najjačim klubovima sveta i pitanje je trenutka kada će uslediti veliki transfer i kada će Milinković-Savić oboriti rekord Nemanje Matića kada se radi o najskupljem Srbinu.\nIpak, Milinković-Savić ima potencijal i da postane jedan od najskupljih fudbalera na svetu ikada, pošto je Lacio odredio cenu za njega koja.\n100 miliona evra će morati da izdvoji ekipa koja želi Sergeja u svom timu, jasni su iz Lacija, kako prenose italijanski i francuski mediji u današnjim izdanjima.\nPrema informacijama engleskih medija, Gvardiola je želeo da plati za njega 80 miliona evra.\nDakle, ta ponuda će glatko biti odbijena, Lacio i Srbija imaju fudbalera koji vredi više od 100 miliona evra.


Spasovdan - Dan i krsna slava opštine Istočno Novo Sarajevo\tIstaknuto\nČetvrtak, 17 Maj 2018 08:00\nSrpska pravoslavna crkva i njeni vjernici danas proslavljaju Spasovdan ili Vaznesenje Hristovo, koji se slavi 40. dan po Hristovom Vaskrsenje - Vaskrsu. Spasovdan se danas slavi i kao Dan i krsna slava opštine Istočno Novo Sarajevo.\nPo hrišćanskom vjerovanju, vaskresenjem Gospod je pokazao da je jači od smrti i 40. dana od vaskrsenja njegovi su se učenici nalazili za trpezom. Tog dana im se Hristos ponovo javio i rekao:\n"Idite po svemu svijetu i propovijedajte Jevanđelje svakom stvorenju. Ko povjeruje i krsti se, biće spasen, a ko ne povjeruje biće osuđen."\nPovodom proslave Spasovdanskih svečanosti, u 09:00 časova u crkvi Svetog Velikomučenika Georgija u Miljevićima služiće se Sveta liturgija, a nakon toga, u 11:30 časova u Spomen-kapeli poginulim borcima Odbrambeno-otadžbinskog rata, predviđeno je služenje parastosa i polaganje vijenaca poginulim borcima Prve sarajevske mehanizovane brigade.\nCentralni program obilježavanja Dana i krsne slave opštine počinje od 18:00 časova, kada slavska litija kreće ispred zgrade Opštine. Nakon toga, preko puta zgrade Opštine, na spomeniku ''Slava srpskim borcima'' biće položeni vijenci.\nU okviru današnjih Spasovdanskih svečanosti, večeras od 20:00 časova u Sportskoj dvorani ''Slavija'' održaće se godišnji koncert istoimenog kulturno-umjetničkog društva.\nU petak, 18. maja, u okviru Spasovdanskih svečanosti u vrtiću "Patrijarh Pavle" u 11.00 časova počeće manifestacija Dječiji dan. Istog dana u 19.00 časova u Kulturnom centru biće otvorena izložba fotografija pod nazivom "Monografija Istočnog Novog Sarajeva".\nU subotu, 19. maja, predviđen je Dan sporta od 10.00 časova u parku "Gavrilo Princip", a Dan izvorne pjesme biće održan u mjesnoj zajednici Toplik-Tilava sa početkom u 17.00 časova.\nSpasovdanske svečanosti završavaju se u nedjelju, 20. maja, služenjem liturgije u Hramu Svetog Varnave Ispovjednika na Vranješu u 9.00 časova.\nPosljednja izmjena Srijeda, 16 Maj 2018 23:57\nViše iz kategorije: « Ćosić: Ove godine radimo na bitnim projektima Obilježena godišnjica formiranja Prve sarajevske brigade »


Prof. Vukica Jovanović | Fakultet tehničkih nauka | FTN\nProf. dr Vukica Jovanović\ndr Vukica Jovanović\nDr. Vukica Jovanović je diplomirala septembra 2001 godine na Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu na departmanu za Industrijsko inženjerstvo i menadžment na usmerenju Mehatronika, robotika i automatizacija. Za vreme svojih studija bila je član prvog tima iz robotike Univerziteta u Novom Sadu na Evropskom takmičenju u robotici Eurobot. Takođe je radila u fabrici aviona u Vitoriji, Španija u okviru IAESTE razmene studenata i boravila na Mašinskom fakultetu u Ljubljani, Slovenija u okviru istog programa. Magistrirala je februara 2006. godine na istom fakultetu i departmanu, usmerenje Proizvodni sistemi. Na Fakultetu tehničkih nauka je radila od septembra 2001. do avgusta 2006. kao asistent i predavala sedam predmeta na departmanima za Industrijsko inženjerstvo i menadžment i Mehatornika. Avgusta 2006. godine se zaposlila kao istraživač na Purdue University, West Lafayette, Indijana, Sjedinjene Američke Države gde je radila do doktoriranja, do decembra 2010. godine. Od januara 2011 do jula 2012 je radila kao Docent na Trine University, Angola, Indijana, Sjedinjene Američke Države na departmanu Design Engineering Technology gde je predavala pet različitih predmeta i u školi profesionalnih studija na magistarskim studijama gde je držala dva kursa iz oblasti Liderstva u internacionalnom okruženju. Od jula 2012 je docent na Old Dominion University, Norfolk, Virdžinija gde predaje predmete iz oblasti Mechanical Engineering Technology, oblast istraživanja - Mehatronika. Zajedno sa dva druga profesora sa Elektrotehnike, vodi tim studenata na takmičenju iz autonomnih robota IEEE SouthEast Con koje će se održati u aprilu u Floridi, SAD i kao predstavnik IAESTE-a za svoj unirzitet. Koautor je dva udžbenika, jednog na Fakultetu tehničkih nauka, drugog na Fakultetu za prizvodni menadžment u Kruševcu. Ima objavljeno jedno poglavlje u knjizi, četiri naučna rada, 37 konferencijskih radova, dva tehnička izveštaja i sedam poster prezentacija na konferencijama. Radila je u fabrici aviona, konsultantskoj inženjerskoj firmi. Bavi se istraživanjem u oblasti mehatornike, upravljanja životnim ciklusom proizvoda, digitalne proizvodnje i montaže.\nAutomatizacija postupaka projektovanja tehnoloskih montaznih sistema primenom aplikativnog softvera Pro/Engineer\nPrilog automatizaciji postupaka projektovanja tehnoloških montažnih sistema\nIspitivanje uticaja koje zahtevi vezani za ekološku podobnost proizvoda imaju na projektovanje mehatroničkih proizvoda i njihovu implementaciju kroz Upravljanje životnim ciklusom proizvoda\n(M33) Saopštenje sa međunarodnog skupa štampano u celini Jovanovic, V., DeAgostino, T.H., Thomas, M.B., Trusty II, R.T. Educating engineering students to succeed in a global workplace, 2012, ASEE Annual Conference and Exposition, Conference Proceedings\n(M33) Saopštenje sa međunarodnog skupa štampano u celini Jovanović V., Savić B.: Determining the Optimal Interval for the Technical Diagnostics of Bearings, 4. ASME International Manufacturing Science and Engineering Conference (MSEC), West Lafayette: American Society of Mechanical Engineers (ASME), 4-7 Oktobar, 2009, ISBN 9780791843611\n(M33) Saopštenje sa međunarodnog skupa štampano u celini Jovanović V.: An Overview of Possible Integration of Green Design Principles into Mechatronic Product Development through Product Lifecycle Management, 4. ASME International Manufacturing Science and Engineering Conference (MSEC), West Lafayette: American Society of Mechanical Engineers (ASME), 4-7 Oktobar, 2009, ISBN 9780791843611\n(M33) Saopštenje sa međunarodnog skupa štampano u celini Jovanović V., Ncube L.: The Curriculum as a Product: The Application of PLM to the Comprehension Collaborative Design Education Project, 7. Annual ASEE Global Colloquium in Engineering Education, Cape Town: American Society of Engineering Education (ASEE), 1 Januar, 2008\n(M33) Saopštenje sa međunarodnog skupa štampano u celini Jovanović V., Tomović M., French M.: Collaborative Product Design and Realization In Mechanical Engineering Technology Curricula, 115. Annual ASEE Conference\n(M33) Saopštenje sa međunarodnog skupa štampano u celini Jovanović V., Tomović M.: A Competency Gap in the Comprehensive Design Education, 115. Annual ASEE Conference\n(M33) Saopštenje sa međunarodnog skupa štampano u celini Lazarević M., Ostojić G., Jovanović V., Stankovski S.: Implementation of RFID Technology in Disassembly Systems, 2. International Conference on Changeable, Agile, Reconfigurable and Virtual Production (CARV), Toronto: Intelligent Manufacturing Systems (IMS) Centre, University of Windsor, Canada, 22-24 Jun, 2007, pp. 1191-1200, ISBN 978-0-9783187-0-3\n(M51) Rad u vodećem časopisu nacionalnog značaja Jovanović V., Filipović S., Ostojić G., Stankovski S., Lazarević M.: Analysis of Possible Use of Identification Technologies in Disassembly, Facta universitatis - series: Mechanical Engineering, 2009, Vol. 7, No 1, pp. 81-82, ISSN 0354–2025, UDK: 658.515\n(M51) Rad u vodećem časopisu nacionalnog značaja Ostojić G., Lazarević M., Jovanović V., Stankovski S., Ćosić I.: Design Process in the Assembly and Disassembly Systems Using RFID Technology , Journal for Fluid Power, Automation and Mechatronics – Ventil, 2006, Vol. 6, pp. 385-389, ISSN 1318-7279\n(M51) Rad u vodećem časopisu nacionalnog značaja Ostojić G., Lazarević M., Jovanović V., Stankovski S., Ćosić I.: RFID Tehnology Use In Assembly and Disassembly Processes , Journal for Fluid Power, Automation and Mechatronics – Ventil, 2006, Vol. 6, No 12, pp. 385-389, ISSN 1318-7279, UDK: 62-82 62-85 62-31/33 681.523\nGostujući profesor Mehatronika, robotika i automatizacija Fakultet tehničkih nauka 10.11.2012.


Vlada TK: Povećana sredstva za liječenje neosiguranih građana - Akta.ba\n17.08.2021. 13:20 / Izvor: Akta.ba\n"Povećan je iznos sredstava namijenjen za plaćanje pruženih zdravstvenih usluga neosiguranim licima s područja Tuzlanskog kantona. Umjesto ranije predviđenih 900.000 KM, za ove namjene sada je osigurano 990.000 KM, dok je iznos za preglede lica umrlih izvan zdravstvene ustanove iznos povećan sa 170.000 na 200.000 KM", izjavila je Melika Saračević, sekretarka Ministarstva zdravstva u Vladi TK.\n"Došlo je do potrošnje predviđenih sredstava u prvoj polovini godine, s obzirom na to da se povećao broj neosiguranih lica, a stanovništvo zbog nemogućnosti bolničkog liječenja je sve više umiralo kod kuće, tako da se povećala potreba i za povećanje naknade po osnovu mrtvozorstva", izjavila je Saračević.\nKako bi obezbijedili plaćanje tih naknada i usluga zdravstvenim ustanovama za neosigurana lica Ministarstvo zdravstva TK predložilo je Vladi TK da ova sredstva budu uvećana, što je usvojeno


Ko su najveći poreski dužnici u RS - UPSMedia Ko su najveći poreski dužnici u RS – UPSMedia\nKo su najveći poreski dužnici u RS\nIza ove fabrike, sa samo nekoliko hiljada maraka manje duga je Univerzitetski klinički centar Republike Srpske, koji, prema evidenciji PURS, ima 33,10 miliona maraka dospjelih a neplaćenih poreskih obaveza.\nNa trećem mjestu je takođe zdravstvena ustanova, i to Klinički centar u Istočnom Sarajevu, koji duguje 23,19 miliona KM, a prati ga preduzeće “Swisslion IAT” Trebinje sa 15,86 miliona maraka poreskog duga.\nU prvih deset najvećih dužnika su još i preduzeće “Dobojputevi” u stečaju (11,7 miliona KM), “Balkal AD” u stečaju (11,3 miliona KM), Fudbalski klub Borac (10,9 miliona KM), “Željeznice Republike Srpske” (10,8 miliona KM), “Kosmos” (10,8) miliona KM i “Famos Koran” (10,2 miliona KM).\n← Stanari koji su u požaru izgubili dom – Gdje sada?\nZakazana IV redovna sjednica SO Srebrenica →\nmaj 7, 2021, 5:34 pm


Pajtić: Jelena Milić nema kvalifikacije za mesto ambasadora\nVesti Autor:Beta17. mar. 202213:5121 komentara\nProfesor Pravnog fakulteta Univerziteta u Novom Sadu Bojan Pajtić izjavio je da srpsku spoljnu politiku u poslednjih deset godina karakteriše to da se za ambasadore postavljaju osobe koje ni u formalnom smislu nisu kvalifikovane za tu poziciju.\nPajtić je kazao da ambasadori koje postavlja vlast Srpske napredne stranke (SNS) nemaju integriteta da bi predstavljale zemlju na način koji bi imponovao građanima Srbije.\nKomentarišući izbor Jelene Milić za ambasadora u Zagrebu, Pajtić je rekao da Srbiju ne može da predstavlja osoba koja je diplomirala u svojoj šestoj deceniji.\n„Uobičajeno je u međunarodnoj diplomatskoj praksi da u ambasadore idu najbolji i najškolovaniji. Nekada su nas u svetu predstavljali Ivo Andrić, Miloš Crnjanski i Jovan Dučić, a kasnije, nakon 2000. godine i najeminentniji pisci i intelektualci kao što su Vida Ognjenović, Milan St Protić, Svetislav Basara, Dragan Velikić… Danas, kao i u svim oblastima, i u diplomatiji imamo izrazito negativnu selekciju“, ocenio je Pajtić.\nPo njegovim rečima, odluka državnog vrha da postavi Jelenu Milić za ambasadora Srbije u Hrvatskoj, uopšte ne iznenadjuje.\n"Ta odluka je na tragu dosadašnje prakse u spoljnoj politici, gde čitava plejada ambasadora izniklih iz političke volje Aleksandra Vučića i SNS-a ne može na valjan način da predstavlja Srbiju u inostarnstvu. Ne sećam se da je ovaj režim postavio na mesto ambasadora nekog vrhunskog diplomatu, umetnika, književnika ili bilo koju drugu ličnost od autoriteta i integriteta", istakao je profesor.\nUkazom predsednika Republike Aleksandra Vučića, Jelena Milić je postavljena za ambasadora Srbije u Zagrebu, objavljeno je juče u Službenom glasniku.\nMilić (58) je osnivačica Centra za evroatlanstke studije, koji se bavio praćenjem i analizom trendova u liberalnim zapadnim demokratijama i zagovarao punopravno i aktivno članstvo Srbije u NATO. Diplomirala je i masterirala na Univerzitetu Union – Nikola Tesla, smer inženjerski menandžment.\nambasadorBojan PajtićJelena Milić\n18. maj. 2022 674


NOVA UREDBA EU ŠTITI DEČJE PODATKE Roditelji neće imati pristup ocenama đaka u e-dnevniku!\nDok roditelji u Hrvatskoj strahuju da neće smeti da gledaju ocene svoje dece bez njihovog odobrenja, kod nas im možda neće biti omogućen pristup e-dnevniku!\nKakav uticaj ova uredba ima i da li ovako nešto može uskoro da se očekuje u Srbiji, pitali smo pomoćnika generalnog sekretara sektora za nadzor poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Zlatka Petrovića.\n- Ova uredba predstavlja strani pravni propis pošto nismo u Evropskoj uniji i ona kod nas ne može imati neposrednu primenu. Za sada utiče samo na naše kompanije koje imaju korisnike na području Evropske unije - priča on.\n- Odredbama našeg porodičnog zakona propisano je da roditelji imaju pravo da dobiju sva obaveštenja o detetu od obrazovnih ustanova, ako je dete pod roditeljskim staranjem. Povodom starosne granice za pristanak za obradu podataka, koju uvodi GDPR, ona je propisana za nuđenje usluga informacionog društva detetu, a ne za uvid u ocene. GDPR propisuje starosnu granicu od 16 godina, koja se može zakonima članica EU snižavati do 13 godina - objašnjava Petrović i dodaje da će se zakonodavstvo Srbije usklađivati sa evropskim zakonima, ali da to ne mora da znači da će deca moći da zabrane roditeljima uvid u ocene.\nNEMA VIŠE PLAVE I CRVENE HEMIJSKE Evo šta se sve promenilo u srpskim školama koje su uvele E-DNEVNIKE\n- Poverenik sprovodi postupak nadzora prema Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, a povodom uspostavljanja takozvanog es-dnevnika koji omogućava upravo to da roditelji gledaju podatke elektronskim putem. Razmatramo pravnu osnovanost jednog takvog servisa i zaštitu ovih podataka u postupku nadzora, na koji već imamo određene primedbe, o čemu će javnost biti blagovremeno obaveštena - kaže Zlatko Petrović.\nBojan Radić, rukovodilac projekta "e-Prosveta", u martu je za "Blic" istakao da se razmatraju četiri varijante kako bi pristup mogao da izgleda.\n- Naša ideja je da nađemo takav set informacija koje šaljemo roditeljima, da ne ugrozimo one uspehe koje smo sada postigli. Živa reč i komunikacija sa nastavnicima i razrednim je jako važna - rekao je on tada.\nAmerički sajtovi već su ustuknuli pred uredbom\n"Što se kompanija koje posluju na internetu tiče, dok jedni masovno šalju mejlove korisnicima i žickaju odobrenje za korišćenje podataka, drugi su počeli da blokiraju pristup evropskim korisnicima da se ne bi smarali GDPR-om, ta uredba važi za sve kompanije koje imaju korisnike na području EU. S obzirom na to da su u slučaju nepoštovanja uredbe predviđene drakonske kazne, čak do 20 miliona evra, neke američke internet kompanije već su počele da blokiraju svoje stranice za područje EU. To je među prvima učinio ‘Čikago tribjun‘, ali i Unroll.me, veb-servis koji je koristio pristup mejlovima korisnika za istraživanje tržišta. Sad su obavestili korisnike da više neće biti operativan u Evropi jer ne može da se pridržava pravila iz ove uredbe", pišu "24sata.rs"\nuvid u ocene\n"DRAGI SVI, NEKO JE POKUŠAO UPAD!" Otežan pristup elektronskom dnevniku: Puca sistem ili HAKERSKI NAPAD?


- Najčešće se oboljenja od ovog virusa registruju u drugoj polovini jula i u avgustu - rekla je Rakićeva i dodala da je ovo jedan od načina da se skrene pažnja građanima kako da se zaštite.\nPrema njenim rečima, mere zaštite su opštepoznate.\n- Izbegavanje svih područja gde je aktivnost komaraca pojačana, šume, reke, močvare, pogotovo uveče i u zoru. Potrebno je koristiti širu odeću, a da na otkrivenim delovima tela koristimo zaštitu u vidu krema - navela je dr Rakić.\n- U manje od jedan odsto mogu da se pojave ozbiljni simptomi bolesti poput meningitisa encefalitisa, naglog gubitka svesti, koma, i to su stanja koja zahtevaju hospitalizaciju - istakla je epidemiološkinja.\nNapominje da je od 2012. do do 2020. godine registrovano više od 1.000 slučajeva, kao i da 2020. nije bilo registrovanih slučajeva, kao ni ove godine do ovog trenutka.\nAko građani primete veliki broj komaraca mogu da prijave Gradskoj čistoći.


On je ocenio da je reč o jednom od strateški najznačajnijih projekata za budućnost i razvoj Srbije.\n"Srbija kroz ovaj projekat dobija sigurno snadbevanje gasom, rešava sve one rizike s kojima smo se suočavali do sada, a postaje i tranzitna država kada je gas u pitanju. Srbija će od toga ostvarivati prihode i Srbija kroz ovo otvara mogućnost za dalji razvoj gasa. Ovo omogućava novu gasifikaciju, nove industrijske privredne zone, dalju reindustrijalizacije zemlje", istakao je Antić.\n"Prve količine cevi počele su da stižu, one su na trasi, tako da izvođači radova, među kojima je i jedan značajan broj domaćih kompanija, realizuju taj projekt u skladu s dinamikom i našim očekivanjima", dodao je Antić.\nNi sa finansiranjem ne očekuje probleme, 30 odsto sredstava obezbeđuju akcionari "Gastransa" - domaći "Srbijagas" i ruski "Gasprom", dok je ostalo projektno finasiranje.\n"Reč o jednom projektu koji je apsolutno komercijalan, koji je zasnovan na zakupu kapaciteta tog gasovoda i takav projekat obezbeđuje, pre svega, da se iz tranzitnih taksi taj gasovod i čitava investicija otplati", rekao je Antić.\nKiki Recite vi nama koliko ce da kosta taj gas? Da li ce biti cena kao u celom svetu oko 200dolara ?Sumnjam,jer alavost i lopovluk vas i vasih politicara ce premasiti cenu preko 300kao i do sada. Privreda koja zavisi od gasa je kolaps zbog vas i samo vas.


Koje pravo se primjenjuje? - Couples in Slovenija\nOsobne i imovinske odnose uređuju zakoni zemlje čiji su bračni drugovi državljani. Ako su bračni drugovi državljani različitih zemalja, primjenjuju se zakoni zemlje u kojoj imaju trajno prebivalište. Ako nisu državljani iste zemlje i nemaju trajno prebivalište u istoj zemlji, primjenjuju se zakoni zemlje u kojoj su imali zadnje prebivalište. Ako se mjerodavno pravo ne može utvrditi prema ovim pravilima, primjenjuje se pravo zemlje s kojom bračni drugovi imaju najbliže veze (čl.38(1) Zakona o privatnom međunarodnom i postupovnom pravu).\nIsto tako, imovinski odnosi između partnera koji žive u izvanbračnoj zajednici uređuju se zakonima zemlje čiji su oboje državljani. Ako nemaju isto državljanstvo, primjenjuje se pravo zemlje u kojoj imaju zajedničko prebivalište.\nAko je bračni par sklopio ugovor u vezi njihove imovine, mjerodavno je ono pravo koje je bilo mjerodavno za njihove imovinske odnose u vrijeme sklapanja ugovora.\nBilateralne konvencije o međunarodnoj pravnoj pomoći koje sadrže sukob zakona o bračnoj stečevini zaključene su s Češkom Republikom, Francuskom, Mađarskom, Mongolijom, Poljskom, Rumunjskom, Ruskom Federacijom i Slovačkom (vidi http://www.mp.gov.si/).\nBračni drugovi mogu odabrati pravo koje će se primjenjivati na njihove imovinske odnose ako takav odabir dopušta pravo koje je izvorno mjerodavno za njihove imovinske odnose (čl. 39 Zakona o privatnom međunarodnom i postupovnom pravu). Međutim, odabrano pravo neće se primjenjivati ako bi učinak njegove primjene bio protivan javnoj politici Republike Slovenije (čl. 6 Zakona o privatnom međunarodnom i postupovnom pravu). Slovensko pravo ne predviđa mogućnost odabira mjerodavnog prava.


Milorad Živković i Beriz Belkić u zgradi RSE\nPredsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Milorad Živković i njegov zamjenik Beriz Belkić su prošle sedmice boravili u u zvaničnoj posjeti Parlamentu Češke Republike u Pragu.\nU subotu su posjetili i sjedište Radija Slobodna Evropa.\nPročitajte i poslušajte razgovor o entiteskom glasanju u Parlamentu BiH, o neusvajanju Rezolucije o Srebrenici kao i o tome da li oni i drugi poslanici predstavljaju njihove stranke ili građane.\nRSE: Ima preko 40 zakona i odluka koje čekaju blokirane u Parlamentu zbog entitetskog glasanja?\nBelkić: Mislim da je to pogrešan podatak. Ima na desetine zakona koji nisu usvojeni zbog entitetskog glasanja. Procedure su efikasne. Ni parlament, ni poslanički dom nemaju zaostataka. Sve ono što je proceduralno stiglo u Predstavnički dom, u roku od pet do sedam dana ide na razmatranje. Druga je stvar ishod. Postoje zakoni koji nisu usvojeni, a takvih ima oko 200 u posljednjih 10 godina.\nŽivković: Ne bih mogao izaći iz ove sale, a da ne kažem suprotno mišljenje. Sreća pa imamo entitetsko glasanje. Da ga nije bilo, vjerovatno Dejtonski sporazum ne bi ni bio potpisan. Zakoni koji su odbijeni takozvanim entitetskim glasanjem su ustavni zakoni koji su preglasavanjem članova Savjeta ministara dospjeli u parlamentarnu proceduru i iz tog razloga su bili sklonjeni. Oni koji potežu pitanje entitetskog glasanja u Bosni i Hercegovini, i traže njegovo ukidanje, s druge strane dobiju bumerang u obliku referenduma.\nRSE: Drugim riječima to znači - ako hoćete ukidanje entitetskog glasanja, imat ćete referendum?\nŽivković: Tako Republika Srpska razumije to pitanje.\nBelkić: Razumijem o čemu gospodin Živković govori, ali treba dodati i slijedeće. Možda Dejtonski sporazum ne bi bio ni potpisan da nema Aneksa 7. On se nije realizirao. Stranka za Bosnu i Hercegovinu, koja smatra ovo pitanje vrlo važnim, traži razgovor o entitetskom glasanju i njegovu reformu. Argumentacija za to više nije samo naše uvjerenje da je to ključni instrument blokade, nego su to ocjene relevantnih institucija, počev od američkog kongresa, preko Parlamenta Evrope, Parlamenta Vijeća Evrope, Venecijanske komisije.\nŽivković: Ugovor se mora poštovati, kao i Dejtonski sporazum. Dajte da nađemo načina i da se Aneks 7 Ugovora ispoštuje, da vidimo gdje je nestalo 17 milijardi u Bosni i Hercegovini. Ko je kriv zašto nije naišao stvarni povratak i da li su se oni, koji su potpisivali Dejtonski sporazum, prešli u tom svom računanju, a da svi ostali sada moramo zbog toga da ispaštamo.\nBeriz Belkić: Namjere i ciljevi reforme entitetskog glasanja, i njegovog eliminisanja, apsolutno nisu u pravcu da se u Predstavničkom domu desi majorizacija. Spremni smo da razgovaramo i o modelu gdje bi se spriječila većina da vrši teror nad manjinom u smislu preglasavanja. Foto: Midhat Poturović\nBelkić: Ne možemo čekati istragu, nemamo vremena. Namjere i ciljevi reforme entitetskog glasanja, i njegovog eliminisanja, apsolutno nisu u pravcu da se u Predstavničkom domu desi majorizacija. Spremni smo da razgovaramo i o modelu gdje bi se spriječila većina da vrši teror nad manjinom u smislu preglasavanja. Zaboravlja se da imamo dva Doma, da imamo Dom naroda, kroz koji prolazi svaki papir, ne samo zakon, svaka odluka, komisija, sve prolazi kroz Dom naroda, koji ima efikasno sredstvo za zaštitu nacionalnog interesa. Ovdje se radi o entitetskom interesu, pa se i zove entitetsko glasanje. Ono se konzumira od pripadnika samo jednog naroda.\nŽivković: Moramo da napravimo jednu paralelu. Vijeće naroda u Republici Srpskoj, ne samo da blokira rad Narodne skupštine, nego sve zaključke šalje Ustavnom sudu. Govorimo samo o jednom nivou organizovanja u Bosni i Hercegovini. Činjenica je da u Federaciji imate 10 kantona, 10 vlada, 10 parlamenata koji objektivno komplikuju političku scenu Bosne i Hercegovine. Ako se gdje treba napraviti promjena, to je sigurno Federacija Bosne i Hercegovine.\nBelkić: Slažem se da i to bude dio paketa reforme cijelog sistema.\nRSE: Ali gospodo, uz dužno poštovanje, dok se vi dogovarate, Bosna i Hercegovina ne samo da zaostaje, nego je u glibu do koljena.\nŽivković: Mislim da moramo biti pošteni, i prema samom statusu Bosne i Hercegovine, na početku ove trke prema euro-atlantskim integracijama. Startna pozicija Bosne i Hercegovine je bila daleko iza svih ostalih zemalja. Zemlja, koja je ratom porušena, infrastruktura devastirana, koja tek izgrađuje institucije, nije mogla imati istu startnu poziciju kao jedna Srbija, Crna Gora, pa i Makedonija. To se zaboravlja.\nBelkić: Mi na žalost nismo riješili ni prethodno pitanje, nismo dali ni kapacitet, ni kompetentnost jednom broju institucija, nismo napravili ni minimalni regulatorni okvir koji bi činio Bosnu i Hercegovinu jedinstvenim ekonomskim prostorom. Entiteti ne mogu po definiciji, mada mogu značajno urediti stvari, uvesti Bosnu i Hercegovinu u integracije. Bosna i Hercegovina je adresa. Moramo naći mjeru koliko nju da osnažimo. To je cijela priča o Bosni i Hercegovini.\nO REZOLUCIJI O SREBRENICI\nRSE: Najavljen je nastavak sjednice Parlamenta. Jedna od tački dnevnog reda je i Rezolucija o Srebrenici. Da li će biti na dnevnom redu i da li će biti usvojena?\nŽivković: Ne govori se o Rezoluciji o Srebrenici, govori se o inicijativi jednog od poslanika Predstavničkog doma da se donese odluka o tome. Mi samo raspravljamo o pokretanju jedne inicijative da raspravljamo o tome. Vidjet ćemo u sklopu te rasprave koja će podržati inicijativu o tome.\nRSE: A za šta se vi zalažete? Pitam Vas kao prvog čovjeka Parlamenta.\nŽivković: Moj stav je da mogu da dopustim da se o tome otvori priča, ali želim isto tako da čujem argumente koje iznose i ostale političke partije. Političke partije koje dolaze iz Republike Srpske, smatraju da bi trebali da se osvrnemo na sve žrtve, bez obzira na ime i prezime i nacionalnost, da odamo počast svim žrtvama koje su u nesretnom ratu nastradale. Pričati samo o jednim žrtvama i o jednom narodu, a da ne kažemo kakav je karakter rata bio, na neki način znači minimizirati ostale žrtve.\nRSE: Osobno mislim, a možda griješim, da je odbijanje usvajanja Rezolucije o Srebrenici u Parlamentu Bosne i Hercegovine - antisrpska politika. To je politika koja ide protiv interesa srpskog naroda u Bosni i Hercegovini. To je činjenica, to se dogodilo, grijeh treba priznati, kao i druge grijehove.\nŽivković: Mislim da ste otvorili na veoma jednostran način problem koji se tiče žrtava u Bosni i Hercegovini i vezali ste ih samo za žrtve proteklog rata. Šta se desilo sa Rezolucijom o Jasenovcu?\nRSE: To je antihrvatska politika, bez dileme.\nŽivković: To je anti-bosansko-hercegovačka, anti-jugoslovenska politika. Ko je tražio da se popis od 1948. godine tretira od onda pa na ovamo?\nRSE: Zašto mi idemo stalno u prošlost?\nŽivković: To Vas i ja pitam?\nRSE: Zato što se ovo dogodilo u posljednjem ratu.\nŽivković: A ništa prije se nije desilo?\nRSE: Ljudi koji su to činili su još živi, još rade i politički i vojno i policijski. To je zahtjev Evropskog parlamenta.\nŽivković: Ni u kojem slučaju ne želim da minimiziram žrtve koje su se desile u Srebrenici. I sa te strane jasno nastupamo i ja i moja partija. Samo želimo da se u Bosni i Hercegovini prizna da su bile žrtve i na drugoj i na trećoj strani, i da je i treći narod u tom istom ratu imao svoje žrtve. O tome želimo da razgovaramo i otvoreni smo za razgovor.\nBelkić: Nije riječ o strankama. Govorimo o Parlamentu i o situacijama koje su pred nama. Radi se o dvije inicijative, ne samo o Danu sjećanja na genocid u Srebrenci tragom Rezolucije Evropskog parlamenta, nego se radi i o obilježavanju inicijative da se na dnevni red stavi odluka o obilježavanu 27. januara kao međunarodnog Dana sjećanja na žrtve holokausta. Pomalo me muči i zabrinjava to što se bojim da je vrijednost tog čina potpuno devalvirana i sada ako mi i donesemo Rezoluciju o Srebrenici to ce imati jednu gorčini i neće biti iz potpunog uvjerenja i da će na kraju biti rezultat kompromisa i kalkulacija.\nČIJI SU POSLANICI\nRSE: Vas dvojica ste prvi i drugi čovjek Parlamenta. Dolazite iz dvije stranke koje imaju u gotovo svemu potpuno različita mišljenja. Parlament ne djeluje kao mjesto odlučivanja. Parlament, kada se gleda izvana, djeluje kao mjesto gdje se glasa ono što šefovi i stranka kažu.\nŽivković: Možemo mi reći da je u načelu zakonodavna vlast iznad izvršne vlasti. Ako gledamo praktično, vidjet ćemo da je mjesto odlučivanja na predsjednicima stranaka i na liderima.\nRSE: Oprostite, ali zakonodavna je vlast iznad izvršne.\nMilorad Živković rekao je u razgovoru sa Nenadom Pejićem: "Ni u kojem slučaju ne želim da minimiziram žrtve koje su se desile u Srebrenici. I sa te strane jasno nastupamo i ja i moja partija. Samo želimo da se u Bosni i Hercegovini prizna da su bile žrtve i na drugoj i na trećoj strani, i da je i treći narod u tom istom ratu imao svoje žrtve."\nŽivković: To je u zemljama, gdje parlamentarna demokratija postoji duži niz godina, i gdje se pokazala kao nešto što može da bude kontrolor izvršne vlasti.\nBelkić: Mislim da će u perspektivi biti sve manje pojedinačnog odlučivanja o bitnim odlukama, nego da će to biti rezultat dijaloga i rasprava u parlamentima. Jača se uloga i definicija poslanika, koji je rezultat volje desetine hiljada građana.\nRSE: Oba ste kandidirani od svojih stranaka, i to poštujem, ali izabrani od građana. Iako nisam glasao, predstavljate i mene. Zbunjuje me to što se i jedan i drugi, kao i ostali parlamentarci, ponašate kao da odgovarate samo strankama koje su vas kandidirale, a ne građanima, koji su vas birali.\nŽivković: Mislim da je to vaše viđenje izbornog procesa i onoga što poslanik treba da radi. Pokušavam da na mjestu na kojem sam, a to je predsjedavajući Predstavničkog doma, govorim o stvarima koje se tiču odluka svih u Predstavničkom domu. Pa kada govorim u ime stranke i onoga koga predstavljam sa te političke razine, onda to i naglasim.\nRSE: Ali mi još niste odgovorili na pitanje. Jeste li vi moj predstavnik?\nŽivković: Faktički i formalno predsjednik sam Parlamenta, što podrazumijeva da sam i vaš predstavnik.\nRSE: Ako ste i moj predstavnik, onda znači da ne možete da zauzimate samo stavove vaše stranke.\nŽivković: Nisam ni rekao da zauzimam. Kažem iz pozicije iz koje sam i govorim ono što smo uradili u Parlamentu, ali kada pitanje ide prema mojoj stranci, onda kažem stavove stranke.\nRSE. Da li ste vi gospodine Belkiću moj predstavnik?\nBelkić: Jesam, sigurno. Ipak sam prvenstveno poslanik onih koji su podržali program Stranke za Bosnu i Hercegovinu i na neki način sam tumač i implementator političkih stavova moje stranke u Parlamentu, iako sam praktično član Parlamenta svih građana Bosne i Hercegovine.


(FOTO) PREDSEDNIK SRBIJE U DO SADA NEVIĐENOM IZDANJU: Retke su večeri kada se opuštam, ja sam običan čovek - mediji.net\n- Retke su večeri kada se smejem i opuštam. Sedim u podrumu svog oca, pijem srpski šardone i pripremam se za teške obaveze. Tek da ljudi ne pomisle, kako se pravim, da uvek radim. Htedoh da kažem, a unapred znam da će malo ko da poveruje, samo sam običan čovek - napisao je Vučić na Instagram profilu.\nVeć sutra Vučić će predsedavati sednicom Predsedništva...\npodrumPročitajte još na ovu temu\nvinoPreko 200 vesti\nZaštitnik građana dobio je obaveštenje od Uprave za strance MUP-a Srbije, u okviru postupka pokrenutog posle saznanja iz medija o postojanju sumnje na propuste nadležnih organa, da državljanki Ruande Efrozini Stanković koja je udata za našeg državljanina Bojana Stankovića može biti odobren...\nKošarkaši Srbije moraće da sačekaju odluku FIBA o tome ko će da zameni Novi Zeland u predolimpijskom kvalifikacionom turniru, pošto Novi Zeland ipak neće moći u Beograd.\nSUTRA ZAHLAĐENJE: Srčanim bolesnicima i astmatičarima se savetuje OPREZ!


Faktor | Oduzimanje povelja ratnim zločincima: Inzko će poduzeti korake, ali čeka...\n30.04.2021. / 10:27\nVisoki predstavnik u Bosni i Hercegovini Valentin Inzko je početkom februara uputio pismo rukovodstvu Narodne skupštine Republike Srpske (NSRS) i predsjednicima svih klubova u NSRS-u u kojem traže da se u roku od tri mjeseca ponište povelje koje je NSRS dodijelio osobama osuđenim za ratne zločine.\n- Vama i NSRS-u dajem rok od tri mjeseca, do kraja aprila 2021. godine - naveo je tada Inzko u pismu predsjedniku NSRS-a Nedeljku Čubriloviću.\nMeđutim, Narodna skupština RS-a nije ispoštovala ovaj rok. Na posljednjoj sjednici NSRS-a našla se i tačka koja tretira Inzkovo pismo, ali zastupnici o njoj nisu raspravaljali, te je nastavak sjednice zakazana za maj.\n- Visoki predstavnik prati sve aktivnosti političkih subjekata kao i institucija u vezi sa svojim zahtjevom da se pravomoćno presuđenim ratnim zločincima oduzmu odlikovanja koja im je dodijelila Narodna skupština Republike Srpske. Kada procijeni da je najoptimalniji trenutak, u korist građana Bosne i Hercegovine i u funkciji pomirenja, poduzet će sljedeće neophodne korake - kazali su za iz OHR-a na upit o tome koje će korake poduzeti Inzko nakon što nije ispoštovan rok.\nU Inzkovom pismu se inicira vraćanje povelja od određenih pojedinaca, koje im je, 24. oktobra 2016. godine, dodijelio Organizacioni odbor za obilježavanje 25 godina rada NSRS-a. Navedene povelje dodijelio je Organizacioni odbor, kao ad hoc tijelo, koje su činili svi dosadašnji predsjednici Narodne skupštine, rukovodstvo Devetog saziva i šefovi klubova zastupnika tog saziva.\nValentin InzkoNSRSpoveljeratni zločinci\nSjećanje na 30. april\nSDS "preuzeo vlast" u Prijedoru: Prije 29 godina počeo je genocid nad Bošnjacima i Hrvatima


Solin: Oduzeo mu automobil radi navodnog duga - Splitski Dnevnik\nkod kuće arsenal oružja\nPolicijski službenici PP Solin dovršili su kriminalističko istraživanje nad 27-godišnjakom provedeno zbog sumnje da je počinio kazneno djelo iznude na štetu 26-godišnjaka i kazneno djelo nedozvoljeno posjedovanje, izrada i nabavljanje oružja i eksplozivnih tvari, objavili su iz PU Splitsko – dalmatinske.\nNaime, utvrđena je sumnja da je u lipnju 2019. godine u ime navodnog dugovanja od oštećenog zatražio ključeve osobnog automobila, nakon čega je uzeo automobil koji je pronađen 1.listopada na solinskom području.\nObavljenim očevidom na automobilu utvrđena su oštećenja karoserije i unutrašnjosti, te se šteta procjenjuje na oko 1500 kuna.\nU sklopu kriminalističkog istraživanja obavljena pretraga doma i drugih prostorija koje koristi, te je tom prilikom pronađena i oduzeta automatska puška s pripadajućim okvirom i 30 komada streljiva i 13 komada tableta ecstasy.\nPo dovršenom kriminalističkom istraživanju 27-godišnjak je uz kaznenu prijavu zbog sumnje u počinjenje navedenih kaznenih djela doveden policijskom pritvorskom nadzorniku, objavili su iz PU SD.


Svetislav Jovanov: Ouden pros ton Dionuson ili o “Četiri i po drame” Almira Bašovića | Strane\nSvetislav Jovanov: Ouden pros ton Dionuson ili o “Četiri i po drame” Almira Bašovića\nAutor/ica: Svetislav Jovanov\nalmir basoviccetiri i po dramesvetislav jovanov\nOuden pros ton Dionuson(1)\nDosadašnji dramski opus Almira Bašovića predstavlja jedinstvenu pojavu ne samo u okviru bosanskohercegovačkog teatra, već i u kontekstu savremenih pozorišnih prilika na prostoru koji se označava terminom „ex-yu“. Obuhvatajući, prema naznaci samog pisca „četiri i po“ drame, ovaj opus ubedljivo svedoči o autorskom sazrevanju koje ne teži zatvaranju u poetičke konvencije niti izražajne manire, već se razgranava u otvoren skup dramskih strategija koje istovremeno propituju model savremenog teatra, ali i okruženje savremenog društva. Delotvornost ovih strategija proističe iz Bašovićevog stanovišta da je kritičko preispitivanje prirode (dakle granica) teatra nerazdvojivo od problematizovanja situacije pojedinca u savremenom društvenom (kulturnom, ideološkom) kontekstu. Pritom, ne samo osobena savremenost, već i univerzalna probojnost Bašovićevih dramskih iskaza u bitnoj meri proističe iz kreativnog i nesputanog dijaloga sa motivima, delima i poetikama ključnih autora iz povesti zapadnoevropske drame.\n(1) Kakve to veze ima s Dionisom?\nBdenje, bez oplakivanja\nDa je problematizacija pozorišne iluzije za savremenog dramatičara često druga strana raskrinkavanja ideoloških manipulacija i moralnih posrnuća na stranputicama Istorije – pokazuje već prvo, i reprezentativno, ostvarenje Almira Bašovića Priviđenja iz srebrenog vijeka. Konkretno polazište ili motivacijski okvir dramskog zbivanja u komadu je genocidni masakr, u kojem su, jula 1995. godine, vojne snage bosanskih Srba, uz sadejstvo paravojne formacije „Škorpioni“, na širem području Srebrenice ubile preko osam hiljada bošnjačkih muškaraca između 12 i 77 godina, a uprkos „zaštitničkom“ prisustvu holandskog bataljona UNPROFOR-a. Almir Bašović, međutim, u svom komadu suštinski prevazilazi dimenzije istorijske drame, implicitna ograničenja tragičkog lamenta nad neizmernom patnjom žrtava, pa čak i – predvidljive, iako nužne – puteve moralne osude zločina. Birajući „put kojim se ređe ide“, autor gradi Priviđenja iz srebrenog vijeka kao egzistencijalni dramski krik nad neizmernošću „više nego ljudskog“, ali i kao briljantni dramski meta-govor o krahu temeljnih dogmi proteklog stoleća – nacionalnih, ideoloških, religijskih, kulturnih i, last but not least – pozorišnih.\nRazapinjući zahtevnu i suptilnu mrežu motiva, parafraza, asocijacija i nagoveštaja, a posredstvom različitih metoda građenja, podrivanja, obnavljanja i preplitanja iluzionističkih nivoa, Bašovićev komad u svom – gotovo ispražnjenom, pikarski neuhvatljivom! – jezgru čuva lutalačku figuru Fatime, žene koja bezuspešno traga za bilo kakvom vešću o sudbini sina i muža, nestalih bez traga u srebreničkom masakru. Ali Fatima – kako u razgovorima sa Senom, svojom mlađom sapatnicom, tako i tokom uzaludnih raspitivanja kod vojnika UN-a i civilnih birokrata, ili prilikom samotnih bdenja nad fotografijom izgubljenih bližnjih – ne luta kroz srebreničke šume, tuzlanske ulice ili „unproforske“ kancelarije. Ona hoda kroz uspomene (koje blede) i snove(koji mame na drugu stranu), a na toj putanji, bol i nada ustupaju ulogu vodiča, neumitno, mirenju i izvesnom višem razumevanju. Iako upečatljiv lik, Fatima je za Bašovića prvenstveno svojevrsni metaforički ključ: ona, u suštini, nije smeštena unutar jednog vremenskog okvira, već se vremenski tokovi – a time i iluzionistički nivoi – razgranavaju u njoj. Otuda težište Priviđenja iz srebrenog vijeka nije ni izdaleka vezano za set pitanja „šta/kome/gde/kada“ se zbiva – već kako i u odnosu na šta postoji nešto što ćemo označiti kao „zbivanje“.\nFatimina potraga, iako markantno začeta ritualnim momentom – benjaminovskim oplakivanjem – predstavlja u stvari inicijalnu kapislu za sudar i preplitanje dramsko-iluzionističkih nivoa koji pokazuju svu težinu suočavanja tragičnog pojedinca sa mnogostrukom surovošću/hladnoćom sveta; upečatljivost autorove strategije počiva, pak, na ukazivanju da je nosilac te surovosti uvek i svuda čovek, ljudska životinja, Ja kao Drugi. Tako, iluzionistički iskorak realizovan „edukativnim“ iskazom profesora Hofmana o „humanom ratovanju“ pomoću bojnih otrova ne samo što posredstvom „bihnerovskog“ manira prevodi radnju u probojni akord brehtovske kritike, već i efikasno razobličava ideju Progresa, kao bitnu posledicu faustovske pogodbe sa Moći. Paralelno s tim, prizori sa vojnicima u bazi UNPROFOR-a, predvođenim majorom Frankom i Poručnikom, suptilno izbegavaju samorazumljiva pitanja njihove ravnodušnosti (psihološki nivo) ili kukavičluka (mo- ralni nivo), predočavajući ih, najpre, u ironičnom svetlu kao deklamatore beskorisnih rezolucija. Povrh toga, iluzionistička granica se dvostruko prekoračuje „iznutra“: pokazivanje da su vojnici, za razliku od Fatime, nesposobni da primete utvaru/priviđenje/ krivca, korespondira sa briljantnom parafrazom Hamletovog govora koju izgovara major Frank – parafrazom koja akcentuje kao načelne vrednosti vidljivo i zakonito, a prenebregava priviđenje, Duha: suptilna kritika jalovog Zakona „svetskog poretka“. Najzad, prizor „Čudo u Bosni“, uobličen kao parafraza reprezentativne scene iz Čekajući Godoa, u kojem se prvi put pojavljuju (Fatimini) muž i sin, u situaciji večnog lutanja onkraj granice života i iluzija, ne duguje svoju avetinjsku lakoću nastojanju da se dosegne metafizička gustina Beketove apsurdne tragike, već, naprotiv, piščevoj spoznaji da, slično hamletovskom Pitanju, ni „skitnička večnost“ moderne tragedije nije dovoljna da bi se doseglo iskupljenje i saznanje: „kvintesencija prašine“ nije više kamenčić u cipeli, nego otrovni – srebrni prah Progresa.\nDok se kritički uvid u lice i naličje te Istorije poentira kroz „Bajku o srebrenoj zemlji“, svojevrsnu parabolu o zlu prećutkivanja i zaborava, autor u međuvremenu prekoračuje još jednu iluzionističku granicu: suočavanjem same figure Pisca sa Fatimom, problematizuju se ravnomerno etička pozicija svedoka i demijurška pozicija pisca kao vlasnika iskaza – i, konačno, i sama održivost dramske fikcije naspram užasa Istorije: „Neka mi objasne, kako ubistvo postaje opravdano. Bez tog objašnjenja ne mogu ni živjeti, a kamoli ubijati.“ U krajnjoj liniji, ne poistovećuje se samo, kroz vrtloge parafraza, Hamletovo pitanje „Šta je čovek?“ sa Bašovićevom dilemom „kako (i od čega) živi (svetski) Duh?“: stvarni su samo bol i uspomene, ostalo su priviđenja koja se kovitlaju u otrovanom vazduhu.\nSličnoj tematsko-motivacijskoj, ali i – što je na prvi pogled manje primetno – poetičkoj dimenziji pripada monodrama Lica: u ulozi protagonista pojavljuje se krivac – za ratni zločin nad civilima, ali i za zločin protiv sopstvene ljudskosti. Sa nekoliko strateški promišljenih poteza Bašović nam predočava njegova univerzalna obeležja, ne samo u smislu karakterne reprezentativnosti, već i u pogledu stvarnosnog statusa: Glumackojiigraubicu. Reč je o tome da se, uključujući, ali i prevazilazeći očekivana moralna samomučenja i mehaničku dramaturgiju putanje od prividnih opravdanja do užasa samospoznaje, Bašovićev antijunak uobličava pred nama kao funkcija demaskiranja, kao osoba koju nijedna maska, pa ni ona iluzionistička, ne može sačuvati od njene sopstvene praznine. U krajnjem svođenju, Sartrovom oslobođenom Orestu iz MuvaBašović suprotstavlja protagonistu koji je, opisavši „pun krug“ negativne emancipacije, spoznao da može biti slobodan samo ako je mrtav – ali i svet zajedno s njim.\nS obe strane rampe: lutka, glumac i božanstvo\nKomadom RE: Pinocchio Almir Bašović otvara novu dimenziju istraživanja dramske iluzije, ali i same prirode i funkcije pozorišta. Nimalo slučajno, ulogu dramskog povoda, ali i metaforičkog ključa, preuzima protagonista Kolodijevog romana Pinokijeve pustolovine (priča o lutku), napisanog 1883. godine. Jer, premda lutak dugog nosa duguje svoj arhetipski (književni, ali i masmedijski) status retko uspešnom spoju magije pustolovine i etičke poželjnosti sazrevanja (put od amoralnosti neživog do empatije odgovorne individualnosti), Bašović uočava momenat koji većina tumača i prerađivača Kolodijeve pripovesti previđa: izvor Pinokijeve fascinacije (ili paradigmatičnosti, ako hoćete), predstavlja sama magija preobražaja, a jedan od najvažnijih impulsa te magije predstavlja Pinokijevo suočavanje sa pozorištem (prinudna uloga u Manđafokovom marionetskom teatru koja okončava prekidom predstave, kao i podjednako neslavna cirkuska tačka koju Pinokio izvodi u obličju magarca). Polazeći od ovog uvida, Almir Bašović oblikuje ironičnu dramsku parafrazu koju bismo pre mogli nazvati meta-frazom.\nVeć primarni nivo scenske radnje/iluzije u komadu RE: Pinocchiopredstavlja ako ne negaciju, a ono pouzdano problematizaciju „procesa sazrevanja“. Umesto nestašne marionete koja vrludajući teži očovečenju, pred nama je porodica koja pati od viška funkcionalnosti:brižna i stroga majka, koja štedi kako bi improvizovani komad drveta koji služi Ocu umesto noge – izgubljene u ratu! – zamenili pravom protezom, i, najzad, Dečak koji je, pod uticajem bajki, ubeđen da pomenuti komad drveta predstavlja Pinokija. Sa tako postavljenim figurama, igra iluzionističkih nivoa može da otpočne, bez obzira da li se, prema merilima realističke konvencije, faze te igre mogu označiti kao snovi Dečaka/Pinokija, ili snovi samog Oca. Onirična atmosfera scenskih blokova „U zemlji igračaka“ i „Velika predstava“ gradi se kao parafrastični odgovor na dva pomenuta susreta Kolodijevog protagoniste sa pozorištem. Pošto ti susreti, u suštini, okončavaju kao parabaze – iskoraci iz scenske iluzije i obraćanja publici – Bašović na temelju asocijativne veze s njima uobličava svoj vrtoglavi niz iluzionističkih iskoraka, preklapanja i preplitanja: san se pretvara u napetu igru uloga (između Pinokija i Zrikavca), ali iskorak iz igre/parabaza donosi samo relativno buđenje, koje će se, posredstvom magijskih opozicija živo-neživo, preobraziti u novu dimenziju scenske nestvarnosti. Smisao ovog neprestanog propadanja kroz iluzionističko dvostruko dno nije edukacija, pa čak ni avantura: autor „samo“ nastoji da nam ukaže kako čarolija pustolovnog kontinuiteta nije ništa drugo nego nesklad različitih dimenzija (strategija?) iluzije.\nPostupak parabaze i figura vlasnika pozorišta/producenta predstavljaju elemente, tačnije motivacijska jezgra komada RE: Pinocchio, koja će se, u daleko razvijenijem vidu, pojaviti u komadu Kreketanje, podnaslovljenom kao „komedija s tezom“. Ulazeći ovog puta u dijalog sa možda najznačajnijom satirom u povesti teatra, Aristofanovom „diskurzivnom komedijom“ Žabe, Almir Bašović uspeva da uobliči nešto što je i u savremenom evropskom pozorišnom kontekstu retka pojava: sočnu satiričnu komediju sa snažnim meta-teatarskim impulsima. Tri su osnovna dramaturška postupka pomoću kojih autor ostvaruje ovaj cilj. Najpre, preraspodela/permutacijauloga: kod Aristofana je tragalac sam bog Dionis, koji, zabrinut za sudbinu grada Atine i njene civilizacije, saslušavši savete Herakla polazi u Had praćen robom Ksantijom, kako bi odatle doveo Evripida kao spasioca. Bašović temeljno ali svrhovito preokreće sve funkcije: Talije, „vlasnik pozorišne umjetnosti“, zabrinut za opstanak svog teatra (malo novca, ali i nikakva poseta!), ne mogući da himnama i molitvama prizove Dionisa u pomoć, otiskuje se, zajedno sa suflerkom Izzy, svojevsnom pantagruelovskom „animom“ – a nimalo ohrabren savetima melanholičnog Pisca – na putovanje u podzemni svet, kako bi lično doveo božanstvo da spase samu instituciju pozorišta.\nDakle, Aristofanov tragalac postaje ovde objekat potrage, dok se figure pesnika-kontestatora iz Žaba, Eshila i Evripida, zamenjuju daleko prozaičnijim likom vlasnika pozorišta, producenta. Takvim postupkom se hiruški precizno ukazuje ne samo na srozavanje vrednosnog statusa reprezentanta današnjeg pozorišta, već i na imanentnu prirodu krize koja mu preti: pozorište ne mogu više spasiti pesnici, kreatori značenja, već samo onaj koji ga je i oblikovao – tvorac i simbol ritualne strukture, Dionis. To jest, u slučaju da pomenuti Dionis i želi to da uradi. Takva želja se, međutim, mora začeti među samim nosiocima pozorišnog mehanizma, kao što ukazuje i programska izjava Talijevog nevoljnog savetnika i saputnika, (dramskog) Pisca: „Šta će vama drama? Vi prodajete priču o postdramskom teatru. Dionizu je trebalo par stoljeća da od rapsoda, dakle pripovjedača, napravi glumca. Vama je pošlo za rukom da za svega nekoliko godina od glumca napravite pripovjedača.” Ovo sagledavanje unutrašnjeg rascepa pozorišnog mehanizma/iluzije jeste drugi efikasan autorov „poetički motor“. Razapeto do paralize između dramatičarskog elitizma i producentskog pragmatizma Talijevog, pozorište ne može pronaći mogućnost preživljavanja u parafrazi, već u parabazi – čiji je reprezentant upravo figura suflerke Izzy. Stoga nije slučajno što upravo Izzy predstavlja središnji lik uvodne scene: od razgovora sa nevidljivom prijateljicom na mobitelu, preko pozdravljanja publike i komentarisanja predstave koja treba da usledi, Izzy „prevodi“ pseudo-zbivanje do nivoa diskurzivne rasprave. Kao što se na ovaj način u poziciju odsutnog protagoniste Kreketanja uvodi publika, tako se, u višeznačnoj korespondenciji, na granici podzemnog sveta – tačnije na Haronovoj „rečnoj naplatnoj rampi“ – uobličava pitanje/dimenzija granice (koja je, uz to, uvek, i „rampa“) – kao treći strateški čvor komada. Oboružavajući protagoniste crnim humorom („Ovdje je hladno, k’o u grobu.“), profanišući mitske konvencije (prelaz u Had se naplaćuje, ali se ne primaju bankovne kartice) i snižavajući stvarnosni „modus“ likova (Haron koji se cenjka i prima mito), Bašović kroz urnebesnu tragikomičnost preobražava topos pomenute Granice u mesto obećanja i mogućnosti drugog teatra: život je uvek s onu stranu smrti, pozorište je uvek i samo jedan prelazak, putovanje. A Dionis, može se zapitati čitalac/gledalac, da li će se vratiti i kada? Na to se može odgovoriti samo primedbom, kojom su još davno sumnjičavi gledaoci propraćali izvođenja Sofokla i Aristofana: kakve to veze ima s Dionisom?\nSećanje na potragu, potraga za sećanjem\nUpravo pojam/paradigma granice figurira kao jedna od ključnih a skrivenih strategija u najnovijem Bašovićevom komadu Sarajevo Feeling (komad sa slu- šanjem i pucanjem). Ovog puta je reč o vremenskoj granici – neuhvatljivoj, istovremeno kobnoj i iskupljujućoj granici između rata i mira, između sklada koji izmiče i haosa koji se sluti, između budućnosti koja je izgubljena i prošlosti koja (ponovo) preti. Na takvoj neodredljivoj međi opstojavaju likovi ovog komada – skup mladih Sarajlija između dvadesete i tridesete, „zakovanih“ unutar traumatičnog razdoblja jul 1991. – april 1992. godine. Nakon parafraze i parabaze, ovde preovladava, na prvi pogled, stasis, nedogađanje: u okviru triju blokova prostor-vremena, prisustvujemo jednoj „povratničkoj žurki“ (povodom povratka Alena iz JNA i „slovenačkog rata“), jednom novogodišnjem dočeku (u Mikijevom stanu) i jednom rođendanskom slavlju (u Aidinoj vikendici nadomak Sarajeva). Ispod prividnog odsustva događaja, međutim, teku naizmenične struje strahovanja, propalih veza, ambicioznih sanjarenja, pragmatičnih kombinacija – rečju, Bašovićeva osnovna strategija ispoljava se kao višeglasje, štaviše glasanje dramskih i značenjskih energija. Takvo glasanje postepeno i suptilno razvija sopstvenu fakturu i dinamiku: dok je prvi blok (čin) posvećen pretežno prefinjenim karakterizacijama i građenju atmosfere unutar koje se likovi definišu kroz pojmove, signale i manifestacije umiruće jugoslovenske kulturne matrice (rok-muzika, filmovi, sportske legende), u drugom delu narasta osećanje nejasne zebnje kod svih likova u odnosu na spoljašnji svet (metafora petardi), ali i na sebe (nagovešteni odlasci i razilaženja); najzad, u trećem bloku zebnje prerastaju u strahove, raskidi postaju vidljivi, a scenom dominira majstorski dočarano osećanje pasivnosti pred užasom, koji samo čeka da se opredmeti u finalnoj grmljavini topova nad još usnulim gradom.\nU svakom od pomenutih blokova postoji ipak jedna središnja događajna nit: nije reč o praktičnom delanju, čak ni o krizi, već o nejasnoj želji/nameri za koju Džefri Borni, tumačeći Čehovljev dramski metod, kaže da „nije čvor oko kojeg se plete radnja – već je to uglavnom samo nit u tkanju – utopljena u mrežu svakodnevnih, prividno beznačajnih, ponovljivih događaja.“ U prvom bloku takvu nit predstavlja Alenovo nastojanje da čitavo društvo izađe na zabavu „u grad“, u drugom sličnu funkciju ima Slavišina (bezuspešna) težnja da nađe saučesnika za bacanje petardi sa terase, dok se u trećem – i to je jedan izvrstan primer funkcionalnosti autorovih kontrasta! – sličan impuls paradoksalno otelotvoruje u Pipinom upornom zapadanju u (košmarni?) dremež. O čemu nam, onda, posredstvom svih navedenih „ne-događanja“, govori Sarajevo Feeling? Ako za trenutak obratimo pažnju na podnaslov, možda ćemo uvideti da je samo pitanje pogrešno postavljeno: jer ovaj apartni, raskošno nostalgični komad ne govori – već peva. Peva o neostvarenim radostima i zaboravljenim tugama, o zaturenim svetovima razumevanja i prezrenim odrastanjima, konačno – peva o izgubljenim pesmama. I to je, od Bašovića, više nego dovoljno. A šta će biti nakon toga? Zna se: Love Will Tear Us Apart.


Novi imidž Mela Gibsona: Šta je muškarac bez brade?\nPopularnost brade tokom istorije rasla je i padala, ali ove jeseni ovaj simbol muževnosti pravi je hit. To je potvrdio glumac i reditelj Mel Gibson, kada se na crvenom tepihu filmskog festivala u Veneciji pojavio neprepoznatljiv, sa dugom sedom bradom.\nPopularnu, holivudsku bradu nosili su i Kristijan Bejl i Robert Dauni Džunior, a temelji se na punoj bradi čije su ivice jasno definisane. Iako mnogi smatraju da se muškarci odlučuju za bradu zbog lenjosti jer ne zahteva trud, to nije tako. Prema rezultatima istraživanja, muškarci puštaju bradu da bi pokazali dominaciju.


Republika / Oglasio se i doktor: Evo šta je rekao o povredi Ivane Španović\nIZVOR: Sportski žurnal/Kurir/Republika\nčetvrtak, 2. 7. 2020.| 21:07\nRazlog je pucanje metatarzalene kosti, kosti u stopalu, a do povrede je došlo na bizaran način. U pitanju je desna noga, neodrazna što je sreća u nesreći. Stavljena joj je longeta koju mora da nosi četiri nedelje. Povreda se dogodila pre dve nedelje, devet dana posle prvog takmičenja ovog leta, a ”čizmu” skida 14. jula.\n- To se desilo pre dve nedelje, sad nosim čizmu i hodam na štakama. Izvrnula sam nogu kod kuće, okrenula mi se pločica pod stopalom. Uskoro idem na kontrolno snimanje i verujem da ću se brzo opraviti jer je tako uvek bilo sa prethodnim povredama.\nAko se za nešto može reći da je sreća u nesreći je činjenica da se sve desilo u periodu kada nema takmičenja. Upravo to ističe i naša šampionka:\nHome alone #gymtime 🙃👻\nA post shared by Ivana Španović (@ivanaspanovic) on Feb 14, 2020 at 1:04am PST\n- Glavno je to što nema takmičenja i nismo otkazali sezonu. Čekamo taj snimak, pa ćemo videti kako će dalje teći oporavak, rekla je Španovićeva u sredu uveče za Kurir.\nDan kasnije oglasio se i doktor reprezentacije Doktor reprezentacije Jovan Đurović.\n– Dobra je vest da nema dislokacije. Biću u Srbiji i sledeće nedelje na novoj kontroli, tada će procene biti konkretnije – rekao je Jovan Đurović.\n(VIDEO) Neverovatan skok Ivane Španović koji obećava!\nSport Atletika Ivana Španović Povreda\nSVET PLAČE ZA ZLATKOM; Iznenada preminuo legendarni rukometaš\nŠOK: Ivana Španović zbog povrede propušta Svetsko prvenstvo!\nZASTAJE DAH: Se*si Ivana Španović oduševila jednom promenom\nLEPA VEST: Ivana Španović je spremna da ponovo "poleti"\nEvo koliko pauzira Ivana Španović posle jezive povrede!\nJuventus je birao između Edina Džeka, Alvara Morate i Luisa Suareza.\nAmerikanac ispada smešan pored "Džokera".


dipitySign In|Join DipityHomeCreate a TimelineHot TopicsDipity PremiumKulijana348 ViewsShare:FollowstumbleuponmyspacediggfacebooktwitterEmbedSearchTimelineFlipbookListMapIn: From: Until: Search for: 1 YearCurrent DateLoading...Show/Hide Sources -\nDeleteVideo | PictureDescriptionMapComments Link: Added by: Share:linktwitterfacebookdiggmyspacestumbleupon<>Loading...Remove this AdDescriptionRecent Event Highlights: DAROKRAM KulIjaNa 3 - Srecan Bozic!, DAROKRAM KulIjaNa 2 - Crna udovica - WIDOWMAKER 2/2, DAROKRAM KulIjaNa 2 - Crna udovica - WIDOWMAKER 1/2, DAROKRAM KulIjaNa 1 - Sastavljanje, Cvija ft. Elitni Odredi & Ana Masulovic - Kulijana (Sanja), Ghetto kulijana.023 akii & king 2011. dj-eki.wmv, and 53 more...Created by dipity\nLast updated: 01/08/11 at 07:15 PM\nFollowersKulijana has no followers yet. Be the first one to follow.\nRecent Events on KulijanaDAROKRAM KulIjaNa 3 - Srecan Bozic!Jan 7, 2011 5:08 PMDAROKRAM KulIjaNa 3 - Srecan Bozic!DAROKRAM KulIjaNa 2 - Crna udovica - WIDOWMAKER 2/2Jan 7, 2011 4:58 PMDAROKRAM KulIjaNa 2 - Crna udovica - WIDOWMAKER 2/2DAROKRAM KulIjaNa 2 - Crna udovica - WIDOWMAKER 1/2Jan 7, 2011 4:47 PMDAROKRAM KulIjaNa 2 - Crna udovica - WIDOWMAKER 1/2DAROKRAM KulIjaNa 1 - SastavljanjeJan 7, 2011 4:00 PMDAROKRAM KulIjaNa 1 - SastavljanjeCvija ft. Elitni Odredi & Ana Masulovic - Kulijana (Sanja)Dec 28, 2010 1:42 PMGhetto kulijana.023 akii & king 2011. dj-eki.wmvDec 13, 2010 2:26 AMserbija rap 2011Cvija ft. Elitni Odredi & Ana Masulovic - Kulijana Dj Sasa MixNov 10, 2010 11:35 AMMy Facebook Profil- www.facebook.com My Facebook Pages- www.facebook.com My Web - www.salles97.webs.comKulijana by coneNov 6, 2010 9:51 AMOwo je moj 1. video nezamerite :DCvija-Kulijana feat. Elitni Odredi & Ana Masulovic (parodija)Oct 29, 2010 5:43 PMwww.facebook.comKULIJANA BRACALAAAOct 6, 2010 4:11 PMCvija ft. Elitni Odredi, Ana Masulovic - Kulijana [ Srpski Rep ]Sep 11, 2010 2:53 AMCvija ft. Elitni Odredi, Ana Masulovic - Kulijana [ Srpski Rep ]MILADIN KULIJANA.3gpSep 9, 2010 7:09 PMCrazy kid 3Cvija ft. Elitni Odredi - Kulijana (KC Blaze 2009 House Remix)Aug 23, 2010 11:52 AMMp3 na profil facebook.com/djordjeblazeromandicDj ShaLkE - KulijanaAug 20, 2010 8:35 AMPozz Svima,Ovo je moj Prvi Mix...Nadam se da vam se svidja :)kulijana-cvija & ana ohrid "planet"Jul 26, 2010 12:51 PMCwija-Kulijana (OFICIAL VIDEO)Jul 22, 2010 2:58 AMElitni Odredi - Kulijana UZIVO Sabac Dickoteka Div 01.07.2010Jul 13, 2010 11:42 AMElitni Odredi - Kulijana UZIVO Live Sabac Dickoteka Div 01.07.2010 Snimak sa nastupa u Sabcu...LooDilooo...:D Svako veche,svakog dana sam0 kulijana,i svako veche,svakog sata samo kulijana!!!Elitni Odredi - Kulijana UZIVO [Amnesia]Jun 25, 2010 2:00 PMCvija- X-ZIBIT -Kulijana ParodijaJun 6, 2010 8:47 AMCvija-kulijana-X-zibitElitni Odredi - Kulijana(uzivo Amnesia NS 15.5.2010).3GPMay 16, 2010 5:08 AMElitni Odredi ft. Cvija & Ana Mašulović-Kulijana 2008May 6, 2010 9:56 AMElitni Odredi feat Cvija & Ana Mašulović-Kulijana (Serbian rap) 2008 Tekst: Ja sam kulijana batice, znaš me, ako ne, onda shvatićeš, nosim air max patike, u grudima je srce, u rukama novčanice. Da da, da da, prepoznaj me po obrvi, ne ne, mala ne nedam odmah mobilni, znam ti bi sve od jednom, možemo kod mene pa polako sve to redom. Da, danas svako ti je rođeni, sutra ti rođeni, nisu ni na dođem ti, samo iskuliraš to, pustiš bit da vozi, slušaš hit dok voziš, to je trip novi, ovo su novi hitovi, mi dobri ko stil novi koji voliš, Cvija i elita ulovi mala, probaj da nas uloviš... REF. Svako veče svakog dana, samo kulijana svako veče svakog sata, kulijana i ti mi reci, kulijana nebitno gde si, kulijana šta da se desi, kulijana samo,samo, kulijana... Ja sam ortak skockan fino ko Paćino, život je kocka, ja za ribe sam kazino, kažu da ja s Drimom fino, kada ih privodimo, kurve sam pridobio, ti si se lobir'o, Cvijo matori, reci im kako je (brate) kulijana, da tako je, šta kako je sipaj viski s ledom, svako dno tako je, pa mala je sa Reljom. Evo devedeset prvo, drugo, treće, svako drugo veče, tu stvarno dugo kleče baš puno dece, bi sa mnom puna sreće, već sam im reko samo lay back bejbe, a znaš da posle vole, da ih čekam posle škole, ja je spustim posle dole, bude dobra, posle ode, ovde ostanem ja, da ima koga da sanja, kad legne da spava, samo kulijana... REF. Svako veče svakog dana, samo kulijana svako veče svakog sata, kulijana i ti mi reci, kulijana nebitno gde si, kulijana šta ...kulijanaMay 6, 2010 5:24 AMaCvija ft. Elitni Odredi & Ana Masulovic - KulijanaApr 6, 2010 5:19 AMCvija ft. Elitni Odredi & Ana Masulovic - Kulijana lyricsElitni Odredi - Osecaj (Serbian Rap) 2010Apr 3, 2010 2:16 AMElitni Odredi - Osecaj (Serbian Rap) 2010 TebreXElitni Odredi - Moja Zvezda (Serbian Rap) 2010Apr 3, 2010 1:58 AMElitni Odredi - Moja Zvezda (Serbian Rap) 2010 TebreXCvija-Kulijana ft.ElitniOdredi,Ana MasulovicMar 31, 2010 10:31 PMCvija-Kulijana ft.ElitniOdredi,Ana MasulovicMarko Nastic - Smekerica KulijanaMar 27, 2010 5:34 AMCvija - Kulijana (ft. Elitni Odredi & Ana Mashulovic) Mar 19, 2010 1:25 AMCvija - Kulijana (ft. Elitni Odredi & Ana Mashulovic) Cvija & Rasta - Baci pare (Promo Video 2010) DjoloVideos, Viser & Hit Music ProductionMar 7, 2010 7:09 AMDownload Link: www.4shared.com Video by: DjoloVideos & Viser Beat: Eevke GI Mix i Mastering: Cvija Hit Music Production Specijalni gosti: Gru, Sava Radovic, Struka i Dada. Uzivajte ;)PIDJI - Cuvaj mi ft. Padrino (2010) NEW SONGFeb 22, 2010 6:32 PMPIDJI Cuvaj mi ft. Padrino (2010) Uzivajte Download link : www.zshare.net Facebook : Predrag Pidji Djordjevic ( DODAJTE )kulijana.wmvJan 30, 2010 3:49 PMElitni_Odredi_feat_Cvija_&_Ana_-_Kulijana.wmvDec 30, 2009 7:15 AMSvAkO vEcE sVaKoG dAnA sAmO kUliJaNa...SvAkO vEcE sVaKoG sAtA KuLiJaNaKulijana brateDec 21, 2009 3:36 AMCamerMan:Mastek Actor:Memo hahahhaha^^Nino ft. Cvija - Hladan (Produced by Priki) 2009 RMXNov 29, 2009 4:48 PMDownload Link: www.4shared.com Uzivajte ;)Elitni Odredi - KulijanaNov 18, 2009 11:49 AMelitni odredi kulijanaNex - Moja pricha (serbian rap)Nov 2, 2009 11:53 AMNex - Moja pricha (serbian rap) Download: www.4shared.comMav - Kulijana(SERBIAN RAP)Oct 31, 2009 8:26 AMSrpski rep! :) Dobrodosao na pravo mesto opusti se sada ti, probleme sa strane ostavi i nemoj se nervirati, jer veceras slavimo,razlog moze biti bilo sta, hladno pivo tu je,tu je i muzika, pa sta ti vise treba tu su ribe i ortaci, mi smo ulicna ekipa i ne trebaju nam seljaci, mi smo deca poznatija ko klosari, dizelasu nosi se i na miru me ostavi, veceras resio sam da se opustim i popijm, uz dobro drustvo i curu da svoju jetru nalijem, pa da lumpujemo do apokalipse, da bitovi udaraju sve vise i vise, pa makar sve to bilo klise, i kada sunce sija i kada padaju kise, mi smo tu,mi smo tu, uvek nas mozes naci na niskom keju, amfi ili Nada,pivopijska brigada, pa da,sta drugo bismo mogli da radimo, posle vruceg dana kraj Nisave se 'ladimo, i tako sve u krug i tako svaki dan, put je dug,ali siguran, i tako sve u krug i tako svaki dan, pijem,smejem se,jednostavno uzivam. ref: heeeej,kulijana kulijana, hoooou,kulijana kulijana... skockao sam sulju,tri cetvrt i skejterke, spreman sam za akciju,muzika vodi me, toliko mi je dobro,zato sada pusti me, i kao sto rekoh covece....opusti se. nema brines ni za sta, frizider je tamo,idi otvori ga, evo ti kinta za 2L jelena, ajmo ljudi dajte jos kinte,neko hoce pljuge, pozivam sada sve moje ljude, da se pridruze casu totalne stondiracije, da budu deo ove pobesnele akcije, pa neka je na radost i veselje, neka pije se,nek se neko na sto penje, neka svako vece nam bude kao zadnje, neka svi se jebeno,sada bre razvale. ref. ***bitovi na prodaju www ...JIL FRIDAY CLUBBING - Kulijana RMX by DJ SHONE!Oct 16, 2009 3:01 AMDownload Link Rmx-a Kulijane www.4shared.com Kulijana, nije samo pesma, nego i deo slenga vokabulara danashnje omladine. Shirom sveta i evrope po domacim klubovima i zurkama. Evo RMXa ove pesme by DJ SHONE www.facebook.comElitni Odredi Feat Cvija and Ana Masulovic KulijanaOct 7, 2009 4:54 AMElitni Odredi Feat Cvija and Ana Masulovic KulijanaElitni Odredi feat. Ana Masulovic - Samo Ona Zna (Serbian rap)Sep 26, 2009 1:04 PMElitni Odredi feat. Ana Masulovic - Samo Ona Zna (Serbian rap)Cvija - KulijanaAug 7, 2009 8:12 AMCvija - Kulijanakulijana rington for iphoneJul 28, 2009 6:49 PMmy ringtoneStilovi - Sve je isto (official video prod by ISAco-Serbian rap)Jul 20, 2009 2:06 PMSubscribe kliknite...hvala :DDDCvija ft Elitni Odredi & Ana Mashulovic - KulijanaJul 6, 2009 5:50 PMElitni Odredi, Ana Mašulović - KulijanaJun 23, 2009 4:28 AMJa sam kulijana batice, znas me, ako ne, onda svatices, nosim airmax patike, u grudima je srce, u rukama novcanice. Da da, da da, prepoznaj me po obrvi, ne ne, mala ne nedam odmah mobilni, znam ti bi sve od jednom, mozemo kod mene pa polako sve to redom. Da, danas svako ti je rodjeni, sutra ti rodjeni, nisu ni na dodjem ti, samo iskuliras to, pustis bit da vozi, slusas hit dok vozis, to je trip novi, ovo su novi hitovi, mi dobri ko stil novi koji volis, Cvija i elita u lovi mala, probaj da nas ulovis... REF Svako vece svakog dana, samo kulijana svako vece svakog sata, kulijana i ti mi reci, kulijana nebitno gde si, kulijana sta da se desi, kulijana samo,samo, kulijana Ja sam ortak skockan fino ko Pacino, zivot je kocka, ja za ribe sam kazino, kazu da ja s Drimom fino, kada ih privodimo, kurve sam pridobio, ti si selo bir'o, Cvijo matori, reci im kako je (brate) kulijana, da tako je, sta kako je sipaj viski s ledom, svako dno tako je, pa mala je sa Reljom. Evo devedeset prvo, drugo, trece, svako drugo vece, tu stvarno dugo klece bas puno dece, bi sa mnom puna srece, vec sam im reko samo lay back bejbe, a znas da posle vole, da ih cekam posle skole, ja je spustim posle dole, bude dobra, posle ode, ovde ostanem ja, da ima koga da sanja, kad legne da spava, samo kulijana... REF Svako vece svakog dana, samo kulijana svako vece svakog sata, kulijana i ti mi reci, kulijana nebitno gde si, kulijana sta da se desi, kulijana samo,samo, kulijana A ja sam jako mali bio kad sa shatio ...Elitni Odredi KulijanaJun 10, 2009 4:22 AMMATORI RECI IM KAKO JE!!!KULIJANA!!!!!!!!!DA TAKO JEPIDJI- Boze 2009 ( SERBIAN RAP )May 29, 2009 1:03 PMPIDJI-Boze 2009elitni odredi ft cvija-kulijana by shomyMay 15, 2009 1:45 PMCvija - Idi od mene ( SERBIAN RNB RAP - LYRICS ) May 11, 2009 1:13 AMCvija - Idi od mene Download : www.avaladsf.com ...pa skinite... :)))Cvija, Elitni Odredi i Ana Mashulovic Subotica @ Gentlemens PubMay 9, 2009 8:32 AMNastup Cvije, Elitnih Odreda i Ane Mashulovic u Subotici **Gentlemens Pub*! 08.05.2009.Related Topicsj5uliana0 followers, 65 views, 912 eventsKaliana0 followers, 92 views, 0 eventsJuliana Hatfield0 followers, 412 views, 15 eventsYoshiki KURIHARA0 followers, 171 views, 0 eventsChiaki Kuriyama0 followers, 1010 views, 4 eventstaliana0 followers, 205 views, 2 eventsyuliana R.0 followers, 111 views, 0 eventsiuliana g.0 followers, 100 views, 1 eventJuliana S.0 followers, 353 views, 0 eventsKrvijaya0 followers, 688 views, 0 eventsABCDEFGHIJKLMNOPQRSTUVWXYZ


Šta znači Bisegmentacija\nšta znači Bisegmentacija\nNa latinici: Definicija i značenje reči Bisegmentacija (latinski) matematika: deljenje na polovine ili na dva (obično jednaka) odsečka, polovljenje.\nReč Bisegmentacija napisana unazad: ajicatnemgesiB i sastoji se od 14 slova.\nНа Ћирилици: (лат.) мат. дељење на половине или на два (обично једнака) одсечка, половљење.


Žalgiris zaustavio Zvezdu - nema leka za Lekavičijusa! | MONDOBA\nZalgiris zaustavio Zvezdu nema leka za Lekavicijusa\n11. July, 23:29\nŽalgiris zaustavio Zvezdu - nema leka za Lekavičijusa! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nOBJAVLJENO: 15.01.2020. / 18:37 POSLEDNJA OBJAVA: 15.01.2020. / 20:33\nCrvena zvezda mts imala je odličan početak treće deonice i "plus sedam" u odnosu na Litvance, ali je posle toga stala i ostala bez daha. Žalgiris je to iskoristio i prekinuo je njihovu seriju u Evroligi.


Antić: Ne može policija da tuče mirne gradjane, žene i sveštenike | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 08.07.2020 11:10 > 08.07 11:10\n"Nasilno delovanje i kršenje zakona ne mogu imati opravdanje. Narod je ishod i utoka vlasti i demokratiju stvaraju pre oni koji su spremni da se za nju bore i sa naoružanom policijom, nego oni nažalost brojniji, nesrećni i potčinjeni koji za litru ulja ili seosku rasvetu mogu da glasaju i za Ramuša Haradinaja, samo ako im lažni dobrotvori tako narede", ocenio je Antić.\n"Kakva god bila situacija, ljudi u civilu u službi MUP-a Srbije ne mogu da bez razloga prebijaju mirne gradjane, žene i sveštenike. Odvratne scene u kojima naoružani civili sa značkama stoje na licu građanina koji ne pruža otpor ili u kojoj dvometraš kleči na kičmi četrdeset centimetara niže osobe, govore o temeljnim propustima u reformi naše policije", saopštio je on.\n"Preduslov demokratizacije Srbije je da partijski direktor MUP-a Vladimir Rebić i dvadesetak ostalih batinaša budu izvedeni pred častan i pošten sud", zaključio je Antić.


Bambo Nature ulje za kupanje 145ml | AKSA\nŠifra artikla: A042099\nBambo Nature ulje za kupanje 145ml Bambo Nature ulje za kupanje čuva kožu bebe nežnom i glatkom.Blaga, hidratantna formulacija poseduje sertifikovano visok kvalitet prirodnih i organskih sastojaka. Skin friendly.\nBambo Nature ulje za kupanje čuva kožu bebe nežnom i glatkom.Blaga, hidratantna formulacija poseduje sertifikovano visok kvalitet prirodnih i organskih sastojaka. Skin friendly.Dermatološki testirana, bez parfema i veštačkih boja.Veganska formula.Poseduje sertifikate da je bezbedno za životnu sredinu. Sadrži prirodne organske sastojke biljnog porekla. Upotrebljava se kao: savršen dodatak za kupku- par kapi u kadicu sa vodom, za nežnu masažu nakon kupanja, pogodno za tretiranje temenjače kod beba.


Predsednik Si čestitao Prolećni festival liderima nekomunističkih partija - Kineski Radio Internacional\nPredsednik Si čestitao Prolećni festival liderima nekomunističkih partija\n2019-01-29 15:13:45 | CRI\nKineski predsednik Si Đinping je u ponedeljak prisustvovao skupu u Pekingu i čestitao Prolećni festival liderima nekomunističkih partija i Svekineske federacije za industriju i trgovinu i osobama bez stranačke pripadnosti.\nSi, koji je i generalni sekretar Centralnog komiteta KPK i predsednik Centralne vojne komisije, izrazio je nadu da će te partije dati nove i veće doprinose u izgradnji umereno prosperitetnog društva u svakom pogledu.\nSkupu su prisustvovali i visoki zvaničnici Vang Jang i Han Dženg. Gao Junlong, predsednik Federacije, obratio se skupu u ime centralnih komiteta nekomunističkih partija, Federacije i osoba bez stranačke pripadnosti.\nU ime Centralnog komiteta CPK, Si je izrazio zahvalnost na njihovom radu, uključujući i aktivnu ulogu u ublažavanju siromaštva.