Kratak pregled TV programa | B92 Blog\nSlučajni uzorak izgleda otprilike ovako, uz kratak osvrt na neke sadržaje, malo ozbiljnije osmortio kanale na kojima je prikazivan sport.\nCCTV 1 – odbojka na pesku, Kineskinje igraju sa Južnoafrikankama, još su u toku eliminacije, zadržao se dva poena, manje od minut\nCCTV 2 – košarka, Litvanija – Rusija, malo sam košarke gledao, čini mi se da će Kinezi dogurati do četvrtfinala, Rusi bolji od Litvanaca, gledao tri ili četiri minuta\nCCTV 3 – badminton, Kineskinja i Maležanka, medalje još nisu deljene, kada do toga dođe, polovina ostaje domaćinima, ostao minut\nCCTV 4 – film, ep, ako se ne varam, reklo bi se XIX vek, bar tri minuta, dugo trajao monolog nekog gospodina u mraku, nisam uspeo da shvatim ništa, naravno\nCCTV 5 – umesto broja pet je pet olimpijskih krugova, odbojka Kina – Japan (m), trenutni skor domaćina je tri pobede i dva poraza u obe konkurencije, i jedni i druge bi mogli u četvrtfinale, drugi set, nerešeno, ostao minut, dva\nCCTV 6 – dokumentarac o nestvrstanima, prva ekipa, Nehru, Tito i Naser, verovatno da oraspolože par stotina gostiju iz Indije, Egipta i Zemalja Naslednica, gledao pet minuta, nisam shvatio ništa, pojavio se neki gospodin u zelenom džemperu (istoričar?)\nCCTV 7 – dizanje tegova, do 69 kilograma, moram priznati da je mnogo zabavnije bilo gledati ekipu lakšu od, recimo, 56 kg, skoro da bih mogao da se klackam sa dvojicom odjednom, a mogu da podignu više na zagrevanju nego ja iz dva pokušaja, Kinezi i Kineskinje blistaju, šest ili sedam medalja do sada, zlatnih jedna manje, ljube tegove, pozdravljaju publiku, dostojanstveno trpe obožavanje navijača... gledao pet minuta\nCCTV 8 – film domaći, drama, na prvi pogled, minut i bilo mi je ’jasno’\nCCTV 9 – analiza Igara, voditelji koji su od prvog dana u studiju, gosti, lagano ćaskanje, ne tako tipično za ovaj deo planete bar kada je sam ton u pitanju, slike sa borilišta... dva do tri minuta\nCCTV 10 – reklame, na pola puta između evropskih i američkih, lokalni junaci, deterdžent, banaka nekakva, možda osiguravajuće društvo čak, dva proizvođača vozila, jedan za drugim, dva minuta, nepuna\nCCTV 11 – hokej na travi, Kina – Holandija, Holanđanke velesila, domaćice borbene, dramatično, uleteo sam na finiš, odgledao, dobile Holanđanke\nCCTV 12 – vesti, liče na CNN vesti po grafici, nekim vizuelnim rešenjima, sadržaj ne razumem, gledao dva minuta\nCCTV 13 – znak Igara u donjem desnom uglu, emisija o vojsci, grade nešto, dosta nasmejani, građani sasvim veseli, manje mesto, kuća tek niče, nemoguće proceniti kolika će biti, dva minuta\nCCTV i nema broja, samo neki znak – muzika, pop-rok, domaći, pomalo blesavo izgleda spot, neka svađa pa pomirenje, pa nejasan kraj, dva minuta\nCCTV neki znak – dokumentarni film, za milion dolara ne bih shvatio o čemu je, možda neka socijalna tematika, česti kadrovi ljudi koji šetaju ulicama, Peking drugačiji nego sada, manje visokih građevina, gledao sigurno pet minuta.\nNema više CCTV kanala, petnaest, dosta. Otišlo 45 minuta.\nBTV – politički ’talk show’? Voditeljka i neka gopoda, fino obučena, pristojni, jedan malo nervozniji, drugi glasniji. Moj utisak, ne tvrdim ništa, možda nema veze sa politikom, dva minuta\nBTV 2 – odbojka na pesku, ista ona sa CCTV 1, par sekundi, preskočio\nBTV 3 – emisija iz studija, tema Olimpijske igre, moguće da se priča o tome kakva je turistička ponuda ’van Igara’, tri minuta\nBTV 4 – spot, muzika čist pop, zvuči veoma zabavno. Sledeća pesma liči na prethodnu, izvođači ne liče jedni na druge. Ili malo liče, ne preterano. Manje od pet minuta.\nBTV 5 – odbojka Poljska – Srbija, repriza, preskačem, dosta mi je bilo jednom da odgledam\nBTV 6 – reklame, preskočio\nBTV 7 – muzika, možda reklama, jake boje, preskočio\nBTV 8 – film, istorijski, neki rat, stariji, možda XVII ili XVIII vek, zadržao se dva, tri minuta\nBTV 9 – košarka, Kina – SAD, detalji, gledao minut, gledao sam utakmicu već\nBeijing TV, da ne kažem Pekinška televizija, devet kanala, savladao za 15 minuta\nKAKU – spot, minut, nije mi se dopao\nCETV 1 – neka nagradna igra, možda kviz, gledao minut, znam i za gluplje ali me nije zainteresovalo, možda zbog toga što ne razumem pitanja\nCETV 3 – kuvanje neko, puno činija, proizvodnja rezanaca uživo, gledao sto puta kako se prave, ostajem pri stavu da to ne može da se uradi osim na televiziji, dva minuta\nNeki znak – vesti, saobraćajka, čini mi se da nije Peking, ali ne bih se usudio da tvrdim. Manje od minut.\nNeki znak – narodnjaci, u odnosu na evropske lagana varijanta, ona peva, on uglavnom gleda u nju, minut\nNeki znak – serija ili film, liči na latinoameričku produkciju po glumi, scenografiji, lirska deonica, mlađi par, faza sreće, nije mi se čekalo da se nešto desi... Minut.\nNeki znak, opet – film ili serija, ratni, minut\nCQTV – igrana forma ponovo, već sam prilično umoran, minut, manje\nNeki znak – spot, nekolicina njih u ludom đuskanju, muzički komplikovano za mene, minut\nF – igrana forma, istorijski film, recimo...\nNeki znak – ples, ocenjivanje, ništa ne razumeh, gledao pet minuta\nNeki znak – kviz, minut\nNeki znak – muzika, narodnjaci, skok\nNNTV – drama, gledao dva minuta, ona vikala pa plakala, on bio tužan pa ljut. Logično.\nNeki znak i pero – igrana forma, skok\nS pa još neki znak – mlad momak i činija sa osam komada jaja ispred njega, presnih ili kuvanih, pričao, pričao, pričao, odustao sam posle tri minuta\nSDETV – rvanje neke dve punačke gospođe, Amerikanke, nema prevoda, nema titla, minut\nS – igrana forma, drama? Minut.\nNeka riba koja se vrti u krug – reklame, kratko\nStilizovana duga TV – igrana forma, pola minuta\nNeka šarena lopta – Otvaranje Igara uz muziku, gledao pet minuta\nPlavo žuti crtež – igrana forma, kratko\nČetiri srebrne zvezde – leopard u lovu na zebru, ne volim da vidim kada je dohvati, pobegao\nOpet neko f ali drugačije – igrana forma, preskočio\nAlfa, stilizovana – ratni film? Minut\nNeki znak – igrana forma\nNeki znak – reklame\nĆirilično G – igrana forma, policija u lovu na nekog brku, nejasno zbog čega, meni, verovatno gledaocima koji razumeju jezik nije nejasno, brka pobegao, ostavio sam ih da rade svoj posao, i policajci i brka, tri minuta\nZvezda – reklame\nŽuta lopta – reklame\nLA – spot, neki američki bend, ne prepoznah ih\nNow – reklame\nŽuta lopta u kovitlacu – puno ovaca koje idu besciljno, pa neki gospodin u plavo-crvenom duksu, zabrinut, dva minuta\nHBO – film neki\nCNN – reklame\nSat i po vremena da obrnem krug. Dobra ponuda.\nAko žitelj Kine ima prosek od oko dva i po sata gledanja televizijskih programa dnevno, realno teško može da ’obrne’ dva kruga. Neobično.\nNeću više gledati televiziju bez ozbijnog povoda, ovo mi je bilo sasvim dovoljno.\nStrongman 22:06 14.08.2008\nA na daljinskom\nslova ili briojke?\nA sad svi na radne zadatke i pricaj o Pekingu.\nBright Spot 22:08 14.08.2008\nPolicajci jure Minga ulicama grada Beijinga.\nNemoguće da od toliko kanala nisi nabasao na neki gdje Walter zavodi red?\nSrđan Mitrović 22:12 14.08.2008\nRe: A Walter?\nstvarno si dokon.\npored 300 olimpijskih disciplina ti izabrao da maltretiraš daljinski.\nto možeš i kod kuće\nivy2010978 22:30 14.08.2008\ni onako odgledash opushteno uz koje pivce... :]\nm-milos 11:22 15.08.2008\novo pivo naravno ne postoji, a poznajem coveka, autora.....\nAlexDunja 22:14 14.08.2008\nNeću više gledati televiziju bez ozbijnog povoda\nael za uvek,\nel samo dok si tamo?\nssvetlana92 23:11 14.08.2008\nMalo sam se zabrinula za tvoje zdravlje, posle toliko prevrtanja programa! I to kineskih! :)\nyanjing 23:13 14.08.2008\nu Pekingu jako dosadno.\nmedjutim92 11:26 15.08.2008\nNedjeljko Kostic? I tamo?\nm-milos 12:19 15.08.2008\nNema ni jednog od dva kanala državne televizije. Srpske. Medijski javni servis azijske Kine solidno je zastupljen".\nZasto nema nasih kanala, tj. zato sto se u ovoj zemlji uglavnom vodi racuna o dijaspori u koja je na zapadu (mislim razumljivo zbog brojnosti), dok je ne tako mali broj ljudi koji zivi i radi na Dalekom Istoku totalno zanemaren kao da ne postoji. Svojevremeno je program RTS, BK TV i Pinka bio emitovan preko tajlandskog satelita Thaicom medjutim, cini mi se da vec par godina to vise ne funkcionise. Mislim da trenutno ide neka sema RTS-a sa emitovanjem programa u Australiji i to je to.\nposto si lepo izbrojao do cctv 13, ostala dva kanala obelezena karakterima su: kanal kulture i kanal vesti.\nvidim da se pekinske kanale savladao, mada mi se cini da bi trebao da bude i btv 10.\nOstali su kanali provincija koji se emituju iz glavnih gradova. (npr. ciliricno g, to ti je sa juga provincija Guangdong, sa glavnim gradom Guangzhou.\nJedino me cudi u ovoj tvojoj prici je da nije bilo kanala Star TV iz Hong Konga, obicno ih ima, npr. Star World koji po semi izgleda kao Fox Life i koji je u potpunosti na engleskom...(inace Star TV iz Hong Konga je partner americke FOX TV). Inace, tv program se razlikuje od hotela do hotela i od naselja do naselja...\nTV program je stvarno slaba tacka, mada se po naseljima poprilicno trude da udovolje strancima koji tu zive, tako npr. u mom naselju je bilo puno Japanaca, Rusa, Ukrajinaca, Belorusa, pa su kroz kabl pusteni neki japanski i ruski kanali. Bilo je tu programa iz Juzne Koreje, Nemacke, Francuske, Amerike - neizbezni CNN i HBO Asia i dr., pored svim mogucih kineskih i pekinskih kanala. Pokusali mi da zatrazimo, posto nas je bilo vise, da nam puste neke nase kanale (tada RTS, BK i Pink), medjutim, kada su Kinezi izasli sa cifrom, mislim da je bilo tipa, izgradnja mini satelitske stanice ala Ivanjica. Zahvalili smo im se .....\nKineska naselja su drugacije organizovana od nasih, tamo postoji menadzment koji vodi brigu o celom naselju, tako da pored vlasnika stana imate i nadlezni menadzment kome placate komunalije, struju, vodu, telefon i sl. To poprilicno dobro funkcionise, jer bukvalno ne treba da brinete, o svemu vode racuna (nema da boli glava kada npr. pukne vodovona cev u sred noci, eto dezurnih majstora iz naselja za par minuta, nema okretanja telefona, da li ce majstor da dodje ili nece i sl., ma ne morate ni sijalicu da promenite i nista ne kosta, sve ide na teret mesecnog izdatka koji gazda placa mesecno menadzmentu, a to je otprilike 5 juana po kvadratnom metru). Privatno postavljanje satelitskih antena nije bilo moguce, a i sve satelitske antene koje se vide na pekinskim zgradama su ilegalne. Od tih ponudjenih 80-tak kanala gledao sam u principu 3-4, sto je otprilike i ovde slucaj sa nasom kablovskom, mozda koji kanal vise....\nNiikola 02:08 16.08.2008\nTo poprilicno dobro funkcionise, jer bukvalno ne treba da brinete, o svemu vode racuna (nema da boli glava kada npr. pukne vodovona cev u sred noci, eto dezurnih majstora iz naselja za par minuta...\na u realnosti to izgleda otprilike ovako:\n- zoves management office (nisam bas siguran kako bi to preveo na srpski);\n- javi se ako imas srece neko ko natuca engleski, ako nemas cekas par minuta da nalove doticnog ili doticnu;\n- objasnis da ti je baterija na vratima prazna, da ne mozs da udjes i da posalju nekog sa baterijom (baterija se prisloni spolja na predvidjene kontakte, koliko da omoguci otkljucavanje);\n- dobijes odgovor "yes"\n- ponovis sve sto si prethodno rekao, polako i strpljivo;\n- dobijes odgovor da mozes da otkljucas vrata sa unutrasnje strane okretanjem tockica;\n- ponovis sve sto si prethodno rekao, polako; naglasak na "ne mogu da udjem" sto me sprecava u okretanju doticnog tockica.\n- dobijes odgovor da ce poslati dezurnog inzinjera\n- za svaki slucaj pozoves stanodavca i komsiju (susedna vrata) koji prica engleski.\n- stanodavka salje svoju kucnu pomocnicu da se nadje i zove menadzment\n- komsija zove menadzment, komsika kuva caj, komsijsko kuce (prelepi mladi caucau) ti balavi patike i pantalone\n- nakon deset minuta dolazi inzinjer\n- nakon stotinak bezuspesnih pokusaja da otkljuca vrata mojim i kljucem iz menadzmenta (nisu bas kljucevi u klasicnom smislu, dugmici sa RF cipom), kao i dodatnih par ukucavanja sifre inzinjer odlazi.\n- inzinjer se vraca sa baterijom\n- komsika sprema meze\n- i dalje ne moze da se otkljuca, inzinjer ima zivu konverzaciju preko telefona\n- dolazi stanodavka\n- dolaze dvoje iz menadzmenta\n- komsija rasklapa par montaznih stolica\n- dolaze jos tri inzinjera\n- caucau je uzbudjen, juri od srece naokolo\n- zenski liftboj proviruje iz lifta\n- svi pokusavaju da otkljucaju vrata\n- pokusavam da im objasnim da probaju drugu bateriju, bezuspesno\n- objasnjavaju mi da je brava verovatno pokvarena i da ce morati da zovu ljude iz servisa, ali posto je nedelja nisu sigurni kada ce oni moci da dodju\n- dolazi strazar\n- svi se redjaju na bateriji i bravi\n- strazar odlazi\n- inzinjeri cuce oko vrata i ceskaju se, usput medjusobno pricaju\n- smeju se, verovatno je vic bio dobar, ai nisam shvatio poentu (verovatno posto ne razumem kineski)\n- odlazi jedan od dvojice iz menadzmenta\n- gazdarica i komsika zivo diskutuju\n- komsija prica sa menadzmentom\n- inzinjeri pricaju preko telefona\n- proslo je skoro dva sata od kako sam ih zvao\n- gazdaricina kucna pomocnica odlazi\n- ja odlazim da kupim bateriju\n- vracam se posle desetak minuta, vrata su otkljucana, svi me cekaju veseli i razdragani (ukljucujuci i gazdaricinu pomocnicu koja se vratila)\n- tri inzinjera menjaju baterije na bravi\n- na pitanje kako su otvorili dobijem odgovor da su upotrebili drugu bateriju\n- na pitanje odakle im druga odgovaraju da je inzinjer imao dve baterije od pocetka\n- komsika objasnjava nesto gazdarici\n- komsija pokusava da utera caucau u stan\n- inzinjeri medjusobno cestitaju jedan drugom\n- ja zakljucavam vrata i odlazim pod hladan tus


SEDMIČNI RETREVIZOR: U sjeni Ukrajinske krize\nMnogo događaja kao i uvijek obilježilo je proteklu sunčanu sedmicu, a neki tek nadolaze pa ćemo ovaj put i najaviti neke od njih.\nU sportskoj dvorani u Tešnju organizuje se koncert Amara Gileta Jašarspahića, a datum održavanja koncerta je 18.04.2014 godine. Ovim potezom popularni Gile će ispuniti želju tešanjske publike da nastupa u ovome gradu. Koncert je zakazan za 20.00 sati a cijena ulaznice je 10 KM. Kao i do sada generalni medijski pokrovitelj i ovog koncerta je 072info.com\nMedijska pažnja protekle sedmice bila je usmjerena na nestanak malezijskog putničkog aviona, a kojem se svaki trag gubi od osmog marta ove godine. Razne su špekulacije o nestanku aviona, od otmice, terorističkog čina i raznih teorija zavjera. Ni 10 dana od nestanka aviona malezijske vlasti, kao ni države koje tragaju za istim, nemaju konkretnih informacija šta se zapravo dogodilo?!\nRusko-Ukrajinska kriza postaje svakim danom sve ozbiljnija. Ruska većina na Krimu (poluotoka sa ograničenom autonomijom koji pripada Ukrajini) održala je referendum o pripajanju Rusiji, a neslužbeno saznajemo da je 93% posto birača za pristupanje Rusiji. Ovakav potez krimskih vlasti zasigurno će povući oštre osude SAD-a i EU koji već najavljuju sankcije zvaničnoj Moskvi zbog podržavanja i produbljivanja ove krize.\nZabrinutost EU za ovo pitanje je još ozbiljnije jer pojedine članice imaju slične teritorijalne jedinice sa apetitima da se odvoje. Kako će se razvijati situacija u ovoj sedmici ostaje da vidimo, a mi ćemo vas zasigurno izvijestiti o tome.\nPrethodni članakSedam upotreba kore od limuna\nSljedeći članakKako evropski gradovi rješavaju problem zagađenosti zraka?


Tema odgovornosti za genocid u Srebrenici još jednom gurnuta u dnevno-političke vode\n"Mi ćemo na profesionalan način odgovoriti. Čini mi se, dobićemo i očekivani odgovor. Odgovor koji, ne mogu kažem da ide u korist Srbije, ali svakako odgovor koji nije štetan po Srbiju. Ali, ceo ovaj proces svakako nas udaljava od ubrzavanja pomirenja i razumevanja. A čini mi se da smo mnogo, mnogo energije i truda po tom pitanju uložili”, rekao je Vučić.\n"Prvo, u Srbiji je u zvaničnim krugovima genocid zabranjena reč kada se govori o Srebrenici, srpsko pravosuđe takođe tu reč ne upotrebljava ni u optužnicama, naravno ni u presudama, ni u drugim pravnim dokumentima. Postoji problem nepriznavanja sadašnjeg srpskog rukovodstva, kao i prethodnih, da odgovornost za srebrenički genocid snosi vlast Slobodana Miloševića“, kaže Stjepanović.\n"Da bi jednu situaciju koja je konfliktna prevazišli, mora onaj ko je u suštini tog konflikta, izazivač konflikta, da kaže: oprostite, ja sam kriv! Srbija je tu ključna“, smatra Prpa.\n"Ta politička igranka traje do dana današnjeg. Na kraju, i krvnici su postali žrtve, i žrtve su postale krvnici“, navodi Prpa.\nVučić: Revizija nije ono što smo želeli, Srbija će odgovoriti\nosvježeno SPD proglasio izbornu pobjedu nad konzervativcima Angele Merkel


Ne ugrožavaju nas migranti, već hrišćani sami sebe - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Ne ugrožavaju nas migranti, već hrišćani sami sebe\nStanislav Hočevar, beogradski nadbiskup, povodom Božića za Danas\nNe ugrožavaju nas migranti, već hrišćani sami sebe\nBog uvažava slobodu koju nam je dao, a na nama je da li ćemo prihvatiti poruku koju nam Božić daje.\n0Piše: Jelena Tasić 25. decembra 2019. 08.24\nPapa je svestrano pristupio tom pitanju u posebnoj enciklici koju treba uvek iznova studirati, a što se tiče naše regionalne specifičnosti, mislim da bi Jugoistok Evrope, ali i Istok kao takav, trebalo jače da unaprede interni dijalog koji nedostaje.\nJasno je da ništa ne dozreva bez procesa i određenog vremena, ali drago mi je zbog inicijative koju su pokrenuli Papa i Italijanska biskupska konferencija da se iduće godine u februaru u Bariju održi razgovor sa predstavnicima Crkve iz čitave ove regije.\nU prvom delu to će biti razmena iskustava svih biskupskih konferencija iz čitave regije, a u drugom delu susret sa predstavnicima Pravoslavne crkve. Mislim da je mudro da se integralni dijalog postepeno vodi da bi moglo da dođe do stvarnih sagledavanja svih pitanja i njihovog rešenja – kaže u božićnom razgovoru za Danas nadbiskup beogradski Stanislav Hočevar.\n* Zbog čega je došlo do izvesnih izmena u organizaciji Međunarodne biskupske konferencije „Sveti Ćirilo i Metodije“ – prošle godine otvoreno je i njeno sedište u Novom Sadu, a dve grkokatoličke biskupije u Makedoniji i Srbiji, kao i Barska nadbiskupija i Prizrensko-prištinska biskupija sad su direktno pod upravom Vatikana?\n– Pojedinačne crkvene strukture dobile su svoju, da kažem, definitivnu formu. To je egzarhat za katolike istočnog obreda u Makedoniji i Srbiji, a Apostolska administratura na Kosovu postala je biskupija. Sada traži odgovarajuće rešenje za Crnu Goru. Tamo su dve biskupije – jedno je nadbiskupija, Bar, ali nije mitropolija, druga je biskupija Kotor, koja zbog istorije pripada pod Mitropoliju splitsku. U Makedoniji je sada jedna biskupija rimokatolička, a druga katolička istočnog obreda. Sveta Stolica želi da jačim pastoralnim delovanjem pronađemo najbolja rešenja za sada jednu Međunarodnu biskupsku konferenciju. Pogotovo što je sad jedan poseban trenutak jer toliko mladih odlazi iz svih naših biskupija. Mi treba da promislimo kako će se sve to pokazati u budućnosti. Lično, uvek sam za regionalni sabor – koncil, kakvi su bili u prvim vekovima. Zato sam uveren da će i konferencija u Bariju pomoći da se sagledaju teška pitanje za sve nas hrišćane, kako da budemo solidarni i jače povezani.\n* Koliko savremeni migracioni procesi utiču na „ugroženost“ hrišćana u samoj Evropi?\n– Ne bih se usudio upotrebiti izraz ugrožavanje. Ne samo zato što bi mogao nekoga da povredi, već zato što mislim da se danas treba vratiti najelementarnijim pitanjima života – danas su ugroženi sam čovek i sva njegova antropološka dimenzija. Zato se moramo svi zauzeti da bi vratili čoveku dostojanstvo – da bi prihvatili svakog čoveka onako kako je Bog Tvorac zamislio. Ne ugrožavaju nas toliko migranti koliko ugrožavamo mi hrišćani sami sebe unutar Crkve i istočne i zapadne jer smo izgubili snagu svedočenja Jevanđelja kakvu su imali hrišćani u prvim vekovima. Sve dok hrišćani ne budu jače povezani, mi smo nužno skandal za ovaj svet i nužno ćemo gubiti tu snagu. Mi ne možemo živeti kao hrišćani punoću, ako stvarno ne čeznemo za jedinstvom. Ti izazovi ovog sveta za nas hrišćane su pre svega pitanje da li dosledno živimo po Jevanđelju, da li ga svedočimo, da li smo dovoljno povezani. Za nas u Katoličkoj crkvi opasnost je i to što se previše vezujemo unutar granica neke nacije ili države. Mi nikad ne smemo dozvoliti da zbog toga izgubimo osećaj za komšije, čitavu Evropu i čitav svet. Ta prevelika zatvorenost rađa upravo suprotne rezultate – manju snagu za svedočenje zbog čega u te naše „rupe“ dolazi voda migracije.\n* Šta kao predsednik Veća za katehizaciju mladih u Međunarodnoj BK „Sveti Ćirilo i Metodije“ mislite o inicijativi Hrvatskog biblijskog društva da se Sveto pismo prevede na savremeni hrvatski jezik?\n– To je uvek potrebno, ali Crkva mora da vodi računa da ne menja prečesto neke najelementarnije reči koje imaju veliko liturgijsko značenje, jer time se gubi osećaj o vrednosti reči. Ako se u prevodu samo bolje stilski izražava, to nije problem. Čak je potrebno da bi mladi ljudi lakše shvatali Sveto pismo. Ali, neki pojmovi moraju da ostanu, iako možda govore o nekoj anahronističnosti, ali to je ušlo u naša bića. To je dublje pitanje zbog kog se u Katoličkoj crkvi često rađa želja da liturgija ponovo bude na latinskom jeziku, jer danas živimo u opasnosti da bi svakog dana sve menjali. Onda ljudi gube osećaj da je Bog tu – stalan, večan i neprikosnoven, da je garant našeg života . U tom smislu moramo svi poznavati i psihologiju i mistiku.\n* Koliko se u Nadbiskupiji beogradskoj koriste hrvatski prevodi?\n– Narodni jezik uključen je u liturgiju posle Drugog vatikanskog crkvenog sabora, a istorija pokazuje da Hrvatska ima vekovno iskustvo u prevođenju. Za nas katolike u Srbiji, gde pripadamo tolikim nacionalnim zajednicama, najlakša odluka je da svaka ta nacionalna manjina koristi svoj maternji jezik. Ali, među nama je puno vernika koji potiču iz nacionalno mešovitih brakova, zbog čega se sve više širi želja da imamo svete knjige na srpskom jeziku. Mi imamo sada Sinodu i na njoj i o tome razgovaramo. Koliko je najviše moguće moramo uvažavati identitet svakog čoveka, ali i graditi ono što je svima zajedničko. Budući da smo u Srbiji, srpski jezik treba da bude osnova svima koji pripadamo različitim manjinama. Zato volimo da često upotrebljavamo i latinski jezik jer to nas povezuje, a i ne isključuje ni jednu nacionalnu manjinu i specifičnost.\n* Kako vidite situaciju u Crnoj Gori? Papa Franja se na poziv patrijarha Irineja obratio crnogorskim vlastima upozoravajući na štetnost Predloga zakona o verskim slobodama, premijer Crne Gore je odmah otišao u Vatikan iz kog se vratio sa porukom da će papa na proleće doći u Crnu Goru, a onda sad čujemo da poseta zavisi od SPC da papa pre Crne Gore treba da poseti Srbiju?\n– Čitava naša regija ima još puno turbulencija, a ono što je važno jeste da ih Sveta stolica sada jače prati. Papa je uvek spreman da dođe u bilo koju državu, ali neki tu njegovu spremnost prebrzo tumače kao da je to već fakat. To se dogodilo i sa Crnom Gorom. Papa je kao uvek samo rekao: „Ja sam spreman, ali treba da se svi zajedno dogovaramo“. Za njega je važan integralni dijalog, a ono što bi posebno trebalo savetovati svim tim „našim državama“ jeste upravo jači dijalog između Crkve, države i manjina bilo nacionalnih ili konfesionalnih. Treba da prihvatimo sugestiju Svete Stolice i raditi intenzivnije, ne plašeći se ni jednog problema stvarnosti već biti spreman za suočavanje sa svim konfliktima i rešavati ih na takav način da nikoga ne ponižavamo i da ne stvaramo nove konflikte.\n* Da li je tvrdnja da papa može da dođe u Crnu Goru samo posle posete Srbiju medijska konstrukcija ili realno stanje?\n– Mislim da je to stvar dogovora. Papa je bio u Bosni, gde je prisutna i Pravoslavna crkva.\n* Ali tamo nije većinska. Da li se posle pola godine zna ko je u Makedoniji dao saglasnost za papin dolazak – kanonski nepriznata Makedonska pravoslavna crkva ili Pravoslavna ohridska arhiepiskopija SPC?\n– Tu nije bilo nikakve zvanične saglasnosti, već su pokazali toleranciju da Papa može da dođe, nisu se suprotstavljali.\nSlučaj Novo Brdo\n* Predsednik Srbije tražio je pomoć pape Franje radi zaštite srpske baštine na KiM, a i poglavar i deo episkopata SPC sličnog je uverenja da Vatikanu može da pomogne. Da li događaji na terenu gde u Novom Brdu pripadnici Prizrensko-prištinske biskupije, koja je pod direktnom ingerencijom Vatikana, služi misu na ostacima pravoslavnog hrama, pokazuju da se zvanični Beograd obraća na pogrešnu adresu?\n– Zamolio bih sve da tu budu pažljiviji, jer do poslednje knjige Marka Popovića o Novom Brdu koji je definitivno sve razjasnio, postoji mnogo nejasnoća oko tih crkava. Ne treba misliti da je to organizovala Katolička crkva.\n* Misu su služili biskupi.\n– Problem je što smo svi mi otvoreni za improvizovane brze odluke. Sveta Stolica je odgovorila srpskom ministru za kulturu, a znam da su bili i neki episkopi SPC pri Svetoj Stolici i da je ona potpuno zaštitila srpsko nasleđe, kao što je već uradila u prošlosti. Veliki probleme je što mnoge istorijske činjenice nisu dovoljno razjašnjene, što sve to nije bilo dovoljno proučavano, niti su o tome ranije razgovarali predstavnici Pravoslavne i Katoličke crkve na Kosovu. Pitanje je zašto su Albanci tako reagovali. Na kaju krajeva te rudnike zlata su otkrili katolici Sasi.\n* Sase su u svoje rudnike doveli srpski vladari iz dinastije Nemanjića.\n– Jeste, ali ako neko tako nešto čuje, na našim prostorima svi sve apsolutizuju, pa ako je arhitekta bio katolik, neki će reći da je ta crkva katolička. Kod nas zbog tih turbulencija niko ne proučava celine stvarnosti, samo jedan deo i svako se tim jednim delom zanosi. To vidimo i u društvenom životu. Zato mora postojati trajni dijalog na naučnoj, međureligijskoj i međunacionalnoj razini. To nedostaje i zbog toga će biti još puno konflikata. Božić nas upravo poziva na integralni dijalog među svima nama.\nBožić, Hrišćani, Migranti, Stanislav HočevarBeograd\nHočevar: Mi smo jedna porodica\nĐurović: Migranti beže iz centara jer ne znaju šta se dešava


Ramazanska poruka Muftije travničkog\nMuftija travnički, dr. Ahmed-ef. Adilović, vjernicima je uputio poruku povodom nastupajućeg mjeseca ramazana.\nPosjeta delegacije Islamske zajednice Premijeru Vlade SBK-a\nMedžlis IZ Jajce u saradnji sa Uredom za društvenu brigu Rijaseta IZ podijelio pomoć Romima u naselju Skela\nUred za društvenu brigu Rijaseta IZ-e u BiH pripremio je pakete za 63 porodice, za sve porodice Roma na Skeli u vrijednosti bona od 50 KM, ukupno 3150 KM.\nImenovan novi rukovodilac Škole Kur'ana Muftijstva travničkog\nU srijedu 1. aprila 2020. godine Upravni odbor imenovao je Fahrudin-ef. Haseljića za novog rukovodioca Škole Kur'ana Muftijstva travničkog "Ebu Bekr es-Siddik".\nOdržana online sjednica Organizacionog odbora Dana Ajvatovice\nU srijedu 25. marta 2020. godine održana je online sjednica Organizacionog odbora Dana Ajvatovice na kojoj su razmatrane mogućnosti organizovanja ove manifestacije u novonastalim okolnostima uzrokovanim pandemijojm korona virusa.


Tag / Nedostatak sna / Vesti online\nNe odmarate se dovoljno? Ovo je sedam negativnih posledica neispavanosti\nSpavanje nije luksuz nego potreba, izjavila je Mišel Drerup, psiholog sa klinike u Klivlendu koja se bavi uticajem sna na kvalitet života. Sati izgubljenog sna utiču na vaše zdravlje mnogo više...\nOvo su 4 najveća otrova za telo\nDonosimo vam priču o četiri velika izvora "toksina" u našem životu koje moramo da izbegnemo ili regulišemo, jer u suprotnom, uzrokuju zdravstvene probleme.\nDa li patite od sindroma hroničnog umora?\nBolest koja pogađa sve više ljudi, a uzroci su i dalje nepoznati je sindrom hroničnog umora.\nKako izgleda žena bez seksa?\nStalno ste umorni i bez energije? Evo zašto\nSkriveni saboteri imunog sistema\nVirusi i bakterije nisu jedini koji mogu ugroziti vaš imuni sistem. T-ćelije našeg organizma su u konstantnoj pripravnosti iz raznih razloga. Predstavljamo vam skrivene krivce za pad vašeg imunog...\nKo zevne, dobije džabe kafu!\nKompanija "Douwe Egberts" je smislila sjajan način da se reklamira - na jedan aerodrom je postavila mašinu za instant kafu, ali i kamere sa softverom za prepoznavanje lica.\nUmro posle 11 noći gledanja EURA 2012\nZagriženi fudbalski navijač iz Kine umro je posle 11 neprospavanih noći tokom kojih je neprekidno gledao utakmice Evropskog prvenstva u Poljskoj i Ukrajini.\nEvo zašto vam se jede brza hrana\nCentar za uživanjem u mozgu aktivira se pri pogledu na nezdrave namirnice zbog neispavanosti i opšteg fizičkog zamora. Tako raste žudnja za masnom i kaloričnom hranom.


Tržišno rešenje: LDP i New Deal\nLDP i New Deal\nRekla je svojevremeno Eleanor Roosevelt, supruga Franklin Delano Roosevelta. Ovu deliričnu kolektivističku mantru, koju bi svaki koljač od Lenjina, Hitlera do Pol Pota mogao da mirne duše potpiše (ko od njih nije verovao u "lepotu svojih snova" do zadnje kapi tuđe krvi), ne bih ovde citirao da je "liberali" sa LDP nisu stavili kao moto na svoj vebsajt.\nNažalost, mislim da ovo čak nije ni naznaka neke ideološke "devijacije" s njihove strane, nego pre neobrazovanja. Rekao bih da oni baš i ne razlikuju evropski od američkog liberalizma, a i ako razlikuju, mislim da nisu sasvim načisto koji od ta dva im je bliži i što je to uopšte važno.\nat Saturday, November 27, 2010 posted by Ivan Jankovic\nLDP čak ne razumije šta je liberalizem u Evropi. Kad je bio Čeda u Sloveniji razgovarao je sa LDS, koja je u stvari komunistička partija.\ni ja sam to primetio pre neki dan.\nbilo bi zanimljivo videti statistiku ideoloske orjentacije njihovih glasaca. one koje poznajem licno, listom su ortodoksni levicari, uz par izuzetaka.\nPa kako ne uspeste da bar malo utičete na njih dok ste im pisali ekonomski program, g.Jankoviću?\nma oni su izabrali ime liberali zato što je kul , fensi, za legalnu travu i to , i protiv mraka buržuja, malograđanštine , popova i da za r`n`r, ljubav i opuštanje , sve je kul , eu ,idemo u svet i to, mladi anarhisti , ivo lola, che ......\nkvaziskojevci, nadriumijetnici uz par pozitivnih likova sve drugo je HAJP varijanta dekadentnih skojevaca\nNažalost, mislim da ovo čak nije ni naznaka neke ideološke "devijacije" s njihove strane, nego pre neobrazovanja.\nJa bih pre rekao da se ovde radi o ideoloskoj konzistentnosti clanova LDP-a (o kojem imam slicno misljenje kao i tiki) i Vasoj licnoj potrebi da ih opravdate, pa i po cenu da kao ralzlog opravdanja vidite u njihovom neobrazovanju.\nMozda gresim, ali Vi cesto gubite iz vida cinjenicu da su adrese poput Liberalno demokratska partija, Pescanik, razni NGO-ovi... carstva najgoreg etatizma koja personifikuju totalitarne ideologije od fasizma i kumunizma, do najprostije demontstracije neznanja i bezobrazluka.\nU suprotnom ne bi Vas cudili njihovi nastupi i afirmisanje kolektivizma, jer to jeste njihova ideologija.\nNije ni čudo da se ovakav citat pojavljuje na strani LDP-a kada je Obama idol članstva, ekipe okupljene oko Peščanika a i šire u tim krugovima.\nSedeo sam u četvrtak u Korčaginu, međ' tri glasača LDP sa prošlih izbora i jedan od njih je dao izjavu za Studio B, povodom 29.11., hvaleći Tita na sav glas, uz ideju Jugoslavije, socijalni mir tih doba, pravdu, ugled zemlje i sl. Eto o čemu razmišljaju "omladinci" koji glasaju za LDP. O Obami i Titu, koja kombinacija :)\nPrvo, meni citat nije toliko strasan. Da je Tacerka to isto rekla niko se ne bi bunio.\nDrugo, kada se posmatra vrh stranke, situacija je pristojna. Ivan Andric i Zoran Ostojic prilicno dosledno brane liberalne ideje u parlamentu, Vesna Pesic tu i tamo, Ceda se i ne trudi da kaze nesto smisleno, vec samo da zvuci pametno(strategija "zbuni ih i bezi"), a ovi ostali uglavnom cute.\nTek ako se stvar posmatra sire, pa se pod LDP podvedu i Pescanik i svi ti NGO-ovi onda situacija izgleda onako kako je tiki opisuje.\nJa ne mislim da su vecina njih neki doktrinarni levicari, nego da nemaju igradjen pojam sta je to liberalizam s kojim zele da se identifikuju. Ovaj citat Ruzveltove su uzeli ne zato sto su hteli da prihvate i podrze Njudil i levicarenje po sebi, nego zato sto je zvucalo ko da citira Cedu kad je nadahnut, ili nekog od njih kad se rasplace nad "vizijom Zorana Djindjica" koja je ostala tragicno nedovrsena i neostvarena.\nTo sta znaci ime para Ruzvelt za svakog ko veruje u klasicni liberalizam njima je nevazno jer o tome nemaju pojma, niti ih interesuje. Samo im lepo zvuci prica o snovima i buducnosti.\nIvane, uglavnom nisu doktrinarni u ničemu , većina njih je mix političkih mantri sa raznih kurseva i reklamnih kampanja kojekakvih NGO , čak kad ih i Soroš plaća oni ne "proučavaju Popera". Probaj razne knjigice tipa "ja sam OK,ti si OK" lične samopomoći prenet na politički nivio i to je to. Cinik bi pitao dal su snovi od "belog ili LSDa". Od svih političkih "sljedbi" u Srba, LDP među svojim članstvom i pristalicama ima razvijenu psihologiju sekte i multilevel marketinga .za njih "urbano" ima istu ulogu koliko i "ušteda i ekološki" ima za one što prodaju amvej ili kako se već zovu . ili ovi iz ceptera " filip cepter nije prodavao šerpe, on je prodavao viziju" oni imaju veze sa liberalizmom koliko i ovi razni ziloti sa pravoslavljem .\nLDP je počeo kao stranka koja je, makar deklarativno i nominalno, zastupala liberalne ideje u evropskom smislu te reči, ali se glavna matrica srpske politike koja se još uvek zasniva na sukobu nacionalnog i "liberalnog" krila Saveza komunista Srbije ubrzo reafirmisala, i, kako mi se čini (ne živim već jako dugo u Srbiji, ali često dolazim poslovno i privatno, i krećem se u krugovima gde orbitira dosta ljudi poltiički ili lično bliskih LDP), danas je to nekakav hibrid (ne da nije bio od početka :) ), delom utočište za ljude koji nemaju jasno profilisane političke i ekonomske stavove (a s takvim obrazovanjem teško i mogu da ih imaju :) ) i percipiraju stvari na nivou imidža i praznih slogana o "Evropi" i "urbanitetu", poslednje ostatke istinski liberalne manjine iz DS-a i pokojnog GSS-a koji izgleda ne znaju kuda bi se denuli i terminalno su umorni od dve decenije srpskog bezumlja, i - u poslednje vreme nažalost dominantan faktor - gomilu, što kaže Klaus, "NGO-ističkih" (i.e. neosocijalističkih) i neokomunističkih kreatura povezanih sa nevladinim sektorom, "Peščanikom" i celim tim narodnim frontom levičarskih pseudointelektualaca, abonenata toksične Sorosove sise i gubitnika osme sednice :) Plus ne-više-tako-mladi-a-treba-hraniti-familiju gospodin Jovanović, glavni akcionar i vlasnik "brenda", kome očigledno puca prsluk za ideologiju sve dok njegove lične političke akcije rastu, a ekonomiju isto tako očigledno kapira na nivou trgovačkog predstavnika koji pokušava da uvali ovaj ili onaj produkt, prema tome šta trenutno "ide", kad je povoljna konjunktura, hajdemo liberalizaciju, kad je kriza socijalistički populizam. Valjda jedina dobra vest vezana za ovu partiju jeste što su se rasne neokomunističke štetočine, drug Luković i drugarica Srbljanović, očigledno umorili od "reakcionarno-buržoaskih" uzusa čak i u ovom novom LDP-u, boje mandrilske stražnjice, i odpuzali nazad pod kamenje ispod koga su se ispilili, on u svoje virtuelno izdanje reanimiranog "Komunista", da kuka kako mu gnusni imperijalisti ne daju pare za revoluciju, a ona gde god da ju je njena karijera osrednje uspešne diplomatske sponzoruše i trećerazrednog piskarala u međuvremenu odvela... :))\nUmesto ovako dugačkih tirada protiv LDP (kojoj mnogi u stvari zameraju antinacionalizam, samo to ne smeju da prizaju da se ne bi ofirali kao svojevrsni kolektivisti), treba samo pogledati šta LDP zagovara tamo gde je najaktivnija, u Parlamentu, i to uporediti s onim što zagovaraju svi ostali, pa doći do zaključka da je LDP jedino (kakvo-takvo, ali jedino) zrnce (liberalnog) razuma u ovoj zemlji. Liberalnog, u smislu evropskog liberalizma. Američki "liberalizam" a la Obama/Gajtner u Parlamentu zagovaraju naprednjaci (koji sebe i prevode kao "Serbian Progressive Party") s Jorgovankom Tabaković kao vodećim govornikom za ekonomsku politiku.\nima još jedna stavr bitna za peščanik i okolo njega ,to je jedna vrsta nacionalizma pa čak i šovinizma\nto je prepotencija kojom potomstvo "mešovitih brakova" gleda sparam "jednonacionalnih" naravno da ja ovde ne zastupam nikakav stav protiv "mešanih" (Istrijani bi rekli baštardo) nego samo skrećem pažnju koliko je to kod njih cenjena i uzdizavana karakteristika\na koliko je ne samo raspad SFRJ nego i sadašnji politički sukobi nastavak sukoba unutar raznih metastaza KPJ/UDBE videti:\ntačerka i regan nisu bili nacionalisti po tvome.\nto sto nacionalistima nazivas one koji u Ldp ne vide ono sto ti vidis govori dosta o tebi. Ja to ne bih komentarisao.\nSto se tice liberalizma LDP-a koji aktivno zastupaju u parlamentu evo jednog od citata njihovog poslanika u kojem ja licno ne vidim nikakv liberalizam, vec naprotiv, zastupanje principa sa kojim je klasicni liberalizam u sukobu:\n-"Takođe, LDP će glasati protiv ovo rebalansa budžeta i zbog toga što Vlada Republike Srbije već dve godine uporno ćuti od četiri predloga ekonomskih mera koje je LDP uputila javnosti za prevashodno Vladi RS za prevazilaženje teške ekonomske situacije. Međutim, većinu ovih mera Vlada nije prihvatila, a one koje je prihvatila, prihvatila je sa zakašnjenjem, pri čemu nikada nismo čuli odgovornost onih koji nisu hteli da prihvate na vreme one mere koje smo mi predlagali.\nTe mere, u poslednje vreme, između ostalog se odnose i na smanjenje poreza na prvi posao za mlade do 35 godina, za ukidanje PDV na osnovne namernice, olakšice pri kupovini prvog stana itd..."\nPoslanik LDP Kenan Ajdarevic (sa sajta LDP koji je Ivan J. linkovao)\nOvakav tip mera je tipicno radikalsko-naprednjacki. Jorgovanka Tabakovic iz "Seseljevskih" dana.\nPostoji razlika izmedju obicnog populizma i liberalizma.\nIsto vazi i za njihove politicke stavove oko ratnih zlocina (zlocin u Srebrenici je zlocin a divljanje komunista 45-48.god. je isterivanje pravde i u tom slucaju je ok da gazimo po neobelezenim grobnicama); nezavisnosti Kosova (Kosovo moze da bude nezavisna republika ali republika Srpska ne moze)...\nTiki, "po mome", Megi je bila nacionalista, doduše, toliko drugačijeg tipa od naših ovdašnjih nacionalista da je uopšte teško koristiti istu reč za dve toliko različite stvari. Pritom ne sporim da je uradila velike stvari za preporod britanske i svetske ekonomije i politike. Ona, a još više Regan, uticali su neverovatno mnogo na tok svetske istorije, najvećim delom u pozitivnom smeru. Oni su bili konzervativci, a ne liberali. Draže bi mi bilo da je drugačije, ali kad je već tako, ipak ih veoma poštujem.\nA kad smo kod LDP, evo još jednog primera kako LDP saopštava istine koje niko - ali niko drugi kod nas - ne ume, ne sme ili neće:\nBolje da su postavili neki citat iz Karleušinih kolumna...\nslazem se da Ostojic i Andric u parlamentu predstavljaju jedinu svetlu tacku. To sam ovde napisao deset puta i ponavljam opet. Ali, bojim se da to nije dovoljno, da lider te stranke mora da prihvati isti pristup. Bojim se da on oscilira izmedju "gradjanisticke" frazeologije i pragmatizma u losem smislu, koji je opisao Speaker :kontrola cena, liberalizacija, visi porezi, nizi porezi, sta god mu njegovi Saperi kazu da trenutno "ide". Sa tim pristupom nece daleko stici. I gde su onda Andric i Ostojic da kazu: covece ne lupetaj, batali taj populizam. Nego ga podrzavaju.\nNisu samo Andrić i Ostojić, nego i Nataša Mićić i drugi poslanici iz LDP često bili jedini zagovornici liberalnih ekonomskih rešenja u Skupštini Srbije. Potonja, podsećam vas, kao zagovornica restitucije, i to još u vreme predsednikovanja GSS-om, mnogo pre nego što je DSS-ov ministar Parivodić uprkos svojoj stranci pokušao, pa bio osujećen, da istu sprovede. Svi oni ne bi tako govorili kad bi bili u raskoraku s najodgovornijim funkcionerom, tj. predsednikom stranke. Da se oni toliko međusobno razlikuju koliko vam se čini, i to u bitnim pitanjima ekonomije, tu bi pukla tikva, otišli bi ili on ili oni.\nBaš je Jovanović svojim zalaganjem da se kroz sveobuhvatnu reformu države utvrde (manje) nadležnosti države kao osnova za smanjenje kako broja ministarstava tako i obima administracije dao osnovu onim poslanicima LDP kojima je u internoj podeli rada pripalo da više govore o ekonomiji a manje o drugim temama, a to su Ostojić, Andrić i, do skoro, u G17 prebegli Maraš. Ja, s druge strane, ne sporim da su neki od predloga LDP u skorije vreme bili izvesno odstupanje od čiste liberalne politike (na primer zahtev za kontrolom marži, dalja diferencijacija PDV, mere za zapošljavanje mladih, itd). Ti predlozi su bili postavljeni kao predlozi privremenih rešenja, koji polaze od (tačne ili netačne, sad svejedno) procene da liberalizacija uvoza/izvoza ionako ne bi brzo dala rezultate a da se nešto mora uraditi odmah kako bi se otklonila nestašica.\nIpak, samo zato smatrati LDP komunističkom strankom (ne kažem da to vi činite, ali čini par drugih komentatora ovde) - ili to činiti zato što se druži sa LDS u Sloveniji (šta, bi li bilo bolje da je umesto toga bliža sa ZARES?), a najmanje to činiti jer osuđuje genocid u Srebrenici, zahteva hapšenje Mladića ili ukazuje na to da će priznanje Kosova kad tad biti neizbežno a jogunjenje nad tom činjenicom samo štetiti i Srbiji i njenim susedima (tj. svim građanima Balkana), i to činiti iz pritajene nacionalističke mržnje što je Čedomir Jovanović uhapsio Miloševića a posle bio najžešći borac da politički pozadinci ubistva Đinđića ne uspeju u svojim krajnjim namerama - smešno je.\nMnogo je razlike izmedju realne politike i politike u teoriji. Srbi bas ne vole preterano liberalizam,a sistematski su zatrovani velikom dozom djubreta - od falsifikovane istorije, lezileblja i mrsomudjenja, preko laznog nacionalizma i jednako laznog kosmopolitizma i upornog mantranja. Ne ide bas tako lako da se nesto osrednje popularno proda. Ja mislim da moze mnogo bolje, ali ne vidim ko bi i kako za sada hteo da ulozi kintu, oformi ekipu i radi slican posao na drugaciji nacin.\nIma nasih i po drugim partijama, ali tamo su jos marginalniji.\nSlažem se potpuno, uključujući, i pogotovo, s ovim:\n"Ima nasih i po drugim partijama, ali tamo su jos marginalniji."\nLDS izhaja iz bivše ZSMS. LDS nikada nije bila i nikada neče biti liberalna;) Oni su bili 12 godina na vlasti in nisu ništa stvorili za liberalizem (jedino su ukinili vojni nabor). Naprotiv stvorili su pravu socialističku državu. Ako mi ne veruješ možeš pročitati knjigu od Pezdira koja je izašla i u srbskom jeziku.\nInače Zares je u stvari ex LDS. Kad je LDS izgubio 2004 počeo je da propada. U 2008 dobio je oko 5% a prije 4 godine dobio je 24%.\nja ne mogu da se slozim sa tim ko- drugi-ima-bolji pristupom. Ti se secas sta je Ceda rekao onda kad smo predlozili da se neke radikalnije stvari poguraju u ekonomskoj politici; "ne bi valjalo da zaplasimo birace". Pa sto onda prices o Mladicu, Hagu i odgovornosti za ratne zlocine ako se toliko plasis "plasenja biraca"? Sto talambasas godinama o tim stvarima koje su jos nepopularnije od liberalizma u Srbiji?\nKad iz te vizure gledas, nema mnogo opravdanja za postojanje LDP nezavisno od DS-a (osim ako odnos prema Hagu ne uzmemo kao jedini i privilegovani ideoloski parametar).\nupravo te stvari koje ste pomenuli su meni razlog za skepsu. Kakve su to budalastine? Ako zeli da se takmici u egalitarizmu i protekcionizmu, sto se ne vrate u DS? Koja je svrha postojanja LDPa? To o "privremenim merama" mi dobro znamo. Nema niceg dugotrajnijeg od privremenih mera. Privremene mere su trajnije od tuci. Koji razlog, osim jeftine i kratkovide demagogije koja mu nista dobro nece doneti, LDP ima da podrzava protekcionizam u poljoprivredi, kontrolu marzi i slicne gluposti? Jel Ceda misli da moze da se takmici sa Tadicem i Tomom u ekonomskom primitivizmu i analfabetizmu? Da je to spasonosni recept? "Drogirant iz Silerove" da imponuje seljaku glumeci Jorgovanku Tabakovic? Good luck with that. Samo je falilo hleba za tri dinara...:)\nDa budem iskren mislim da je nezavisnost Kosova i Mladic u Hagu zajedno pitanje koje je manje bitno nego da li ce moci da se nastavi sa zivotom u kome postupci ne povlace odgovornost (kada se stvari iskreno sagledaju, a ne kada se talambasa). Dakle, ubedjen sam da je to stresnija tema za srbijansku kvalifikovanu mediokritetsku vecinu.\nIsto tako je tacno da je glupo takmiciti se u idiotizmu kada je konkurencija tako zestoka. Bolje je cak biti oberidiot...A poslednje privremene mere LDP su potpun promasaj, nece im sigurno doneti glasace. Nisu oni SNS pa da ne moraju nista da rade nego da cekaju da se BT sam spotakne u kaljugu.\nNemam sta dodati osim onoga sto pricam poslednje dve-tri godine, liberalizam se mora prepakovati i prodavati u paketima lepih proizvoda, ako se zeli da isti bude politicki relevantan. Prodavati neke socijalisticke pakete pride je nepotrebno i glupo.\nEvo u čemu je razlika između zalaganja za hapšenje Mladića i zalaganja za npr. slobodan uvoz i izvoz svega, zlatni standard ili štagod drugo slično: iako su obe oblasti minska polja, a prvo kao što ste dobro primetili čak i gušće zasejano, i jačim minama, po prvom od njih se i mnogi drugi muvaju (druge stranke, niz nevladinih organizacija, i nimalo nevažno, ceo slobodni svet plus svi naši susedi), dok je drugo pusto da pustije ne može biti, i muvanje po njemu zahteva da budeš crna ovca prvo u regionu (čak i za deo liberala), drugo da kritikuješ na ovim prostorima vrlo popularnog predsednika najmoćnije zemlje na svetu (usput lučonoše slobode), treće da ideš mimo nemalog dela EU, itd. Na koga da se osloniš, na par marginalnih zemalja? Koji primer da navedeš domaćim nevernim Tomama, čak i onima koji bi inače mogli prihvatiti to što predlažeš? Da im hvališ Pinočea? No, hajde da ne idemo tako daleko i neozbiljno, ali i Estonija je daleko, kad je bilo kome pomenem, belo me gleda. Gruzija? Ha, ha! Stoga, LDP je milijardu puta hrabrija onda kad zagovara i ono malo tržišnih rešenja koja zagovara nego kad zagovara hapšenje Mladića ili realizam po pitanju Kosova.\nIli, koje domaće uzore navesti? Dobro, dobro, meni omiljenog Čedomilja Mijatovića. Ali, stvarno, ko je za njega čuo? Pitaj bilo kog novinara, da ne idemo do običnih ljudi. Ko je čuo za njega? Koje velike liberalne tradicije ovde postoje? Naravno, za potrebe hvalisanja pred svetom iskopaćemo, pa i ja to često radim, Dimitrija Davidovića, i niz sličnih, rećićemo čak da su "liberali" iz 1972. stvarno bili liberali samo nisu smeli to javno da priznaju, da bi izneli živu glavu. Ali mi sami, valjda, dobro znamo koliko je to sve jedno veliko ništa, koliko su ovdašnje tradicije kolektivističke i koliko, mrzim što to moram reći, socijalnog inženjeringa treba da bi liberalne ideje uopšte mogle biti slobodno saopštene i imale šanse da ih iko čuje i o njima razmisli. Razmisli? Ko ovde o bilo čemu razmišlja?\nIz veliko izvinjenje što se javljam po treći put zaredom: Ivane, šta ima toliko lošeg u samom motou, osim što ga je izrekla Eleonora Ruzvelt? Da je ko drugi, Hajek, Regan, Hernando de Soto, rekao da budućost pripada onima koji veruju u lepotu svojih snova, bi li biste ih se odrekli? Šta je toliko socijalističko (a vi implicirate, čak, nacionalsocijalističko, u samoj citiranoj izjavi/motou?\nmoja poenta je bila da ce neko ko veruje u klasicni liberalizam imati odredjeni problem da citira Eleanor Roosevelt.\nAko je nevazan autor, sto ne citirati Musolinija, naprimer? On je bio odlican govornik. Ja mogu da nadjem deset njegovih jos boljih i zapaljivijih, humanistickih parola o velikim snovima, velikim dostignucima, hrabrosti da se preduzimaju velike stvari itd. Sto da ne? Kakve veze ima sto je rekao Musolini, vazan je sadrzaj?\nDruga stvar koja sledi iz prethodne - Eleanor Roosevelt je kolektivista i ona govori o popravljanju covecanstva kroz socijalizam ili itnervencionizam, to je sadrzaj svih poruka kolektivista o snovima i buducnosti - vrli novi svet. I zato je vazno ko je rekao. I zato ne bi bilo nista sporno da su rekli Hajek ili Regan, jer bi oni mislili na svet u kome bi sloboda pojedinca bila zasticena. Rooseveltova, naprotiv, misli na ideale njenog muza. Da bude ravnodusan prema toj razlici moze samo onaj ko ne vidi razliku izmedju para Ruzvelt i Hajeka i Regana.\nIvane krajnje je vreme da se oslobodite svojih zabluda. Liberalizam koji trazite/prizeljkujete u LDP necete naci, niti je moguce da ga nadjete.\nProblem je što kada ona kaže "snovi" ne misli na racionalne, produktivne ideje, nego na iracionalne kolektivističke fantazije o "jednakosti" i "opštem blagostanju". Protiv takvih "snova" se treba boriti do poslednje kapi krvi, a LDP je od iste kripto-komunističke sorte.\n“You are asked to sacrifice your intellectual integrity, your logic, your reason, your standard of truth – in favor of becoming a prostitute whose standard is the greatest good for the greatest number.”\n(Ayn Rand, "Atlas Shrugged")\nOptužujete Jovanovića da ignoriše razliku između Hajeka i Ruzvelta, a vi sami kao da ignorišete razliku između Ruzvelta i Musolinija.\nOptužujete Jovanovića da ignoriše razliku između Hajeka i Ruzvelta, a vi sami kao da ignorišete razliku između Ruzvelta i Musolinija."\nNadam se da se slazete da je razlika izmedju Hajeka i FD Ruzvelta veca nego ona izmedju Musolinija i Ruzvelta. Ruzvelt i Musolini su bazicno produkt iste ideje, progresivizma i pragmatizma ranog 20 veka. Glavni filozofski uticaj na Musolinija, osim Sorela, bio je Vilijem James. On je to stalno ponavljao. Musolini se divio Ruzveltu, kao i Staljin. I obostrano. Njudil je bio potpuno fasisticka stvar; procitajte knjigu jednog nemackog autora (ime nemoguce za izgovoriti) "Tri Njudila", o Hitleru, Musoliniju ii Ruzveltu. On ih ne izjednacava, rekao bih cak da je neki socijalni liberal ili tako sta, ali insistira na ogormnoj slicnosti. Kod Goldberga u njegovom "Liberalnom fasizmu" to je takodje jedno od kljucnih poglavlja knnjige.\nKad pogledate krsenje ljudskih prava, Musolini verovatno nije bio gori od Ruzvelta. Jeste drzao po zatovrima disidente i neke prognao van zemlje, ali je i Ruzvelt drzao stotine hiljada sopstvenih gradjana u konclogorima tokom rata, samo zbog rasne-nacionalne pripadnosti. Ne bih ja tu pravio neku veliku razliku.\n"...(kojoj mnogi u stvari zameraju antinacionalizam, samo to ne smeju da prizaju da se ne bi ofirali kao svojevrsni kolektivisti)..."\nBrilijantno. Na kraju se svede bas na to. Neciji mesoviti brak, roditelji, prezime nezavisnost Republike Srpske, Bratunac...\nDakle, meni kritike LDP-a mogu biti legitimne kada neko moze da potpise 90% LDP-ovog politickog programa a ne slaze se sa ekonomskim. Sve ostalo je glupo nadvikivanje u kafani. Zamerati ovo ili ono "kripto" komunistickoj (kao da sve druge partije nisu "kripto" komunisticke) partiji koja na izborima osvoji 5% na izborima a ignorisati ostatak politicke scene govori u prilog tezi da objekt kritike u stvari nije ekonomski program vec sve ostalo.\n(Ovo se naravno ne odnosi na Ivanov post vec na razbesnele komentatore koji samo cekaju priliku da se izjasne o "drugoj srbiji" koja je eto jedino sto u Srbiji ne valja.)\ntreba da znate da je nepristojno etiketirati ljude samo zato sto ne dele Vase misljenje.\nLdp napusta principe liberalizma i utapa se u sivilo kolektivizma. To nekom ko sebe smatra iskrenim liberalom smeta.\nVama je ocigledno sve to prihvatljivo, sto je razumljivo jer na osnovu Vasih komentara vidim da i niste liberal.\n"treba da znate da je nepristojno etiketirati ljude samo zato sto ne dele Vase misljenje. "\nhence, vi mene etiketirate kao ne-liberala :)\n"To nekom ko sebe smatra iskrenim liberalom smeta."\nevo smeta i meni, (jel sam sada dobio vasu licencu/sertifikat "iskrenog liberala"?) zato sam i postavio onaj disclaimer na kraju komentara. mogao bi da potpisem svaku rec koju je Ivan ovde napisao.\nnije ovde rec o tome koliko se meni svidja njihov ekon. program ili ne. ja sam se samo slozio sa Lighthouse-m u njegovoj analizi da mnogim ljudima kojima smeta LDP-ov antinacionalizam koriste ekonomske argumente da bi satro prikrili svoje nacionalisticke stavove.\nako je tacno da nema razlike u kolektivizmu LDP-a i ostalih stranaka onda cemu prozivke? cemu licni napadi na necije poreklo, roditelje, "urbanizam", kulturni milje? ako su svi oni "kripto" komunisti, kao sto se ovde mnogo puta pre ovoga dokazalo, cemu uopste obracati paznju na tako minornu stranku od 5% podrske?\nNo hard feelings. Ja sam bio ostar, pa i Igor ima prava da se izrazi kako zeli. Nazalost ne bi mogao da potpisem 90% programa LDP-a. Ne svidja mi se gotovo patoloska opsednutost "pravima manjina" i EU. Oni su pod veoma velikim uticajem evropskog "liberalizma" koji je samo prikriveni socijalizam (odatle pridev "kripto" - onaj ko se sakriva, pretvara). Uzor su mi americki Libertarijanci i donekle Republikanci. Ali to nisu ekonomska pitanja, da ne spamujemo ljudima blog.\nNaravno da nema hard feelings.\n"Nazalost ne bi mogao da potpisem 90% programa LDP-a."\nZasto "nazalost"? Naravno da vi imate pravo da podrzavate ovaj ili onaj politicki program. Ne morate zbog toga biti zalosni. :) Moj problem je sa ljudima koji svoj problem sa politickim programom prebacuju na ekonomski nivo. Opet da se ne ponavljam, ako su svi isti na ekonomskom nivou, onda je problem sa politickim programom...\nevo smeta i meni, (jel sam sada dobio vasu licencu/sertifikat "iskrenog liberala"?)\nDobili ste jer zastupate neliberalne stavove:\n1. Pravite razliku izmedju politickog i ekonomskog programa, samim tim, pravite i razliku u odnosu prema politickim i ekonomskim slobodama.\n2. Ne prihvatate kritiku politickog programa i delovanja ldp-a da nije dosledan i principijalan i to u vrlo bitnim pitanjima.\n(Nije bitno koliko ldp ima glasova, vec je bitno to sto je jedina partija koja se "grebe" o liberalizam u Srbiji. To ih cini predmetom interesovanja liberala za razliku od ostalih partija u Srbiji).\nSmatram da je razlika između Musolinija i Ruzvelta znatno veća nego između potonjeg i Regana. I Ruzvelt i Regan su redovno izlazili na slobodne i fer izbore, Musolini nije. Možda su autori njudila sanjali o sistemu sličnom italijanskom fašizmu, ali ga nisu realizovali. Napokon, Ruzvelt je hrabro izašao na crtu Musoliniju i Hitleru, a njegov bliski saradnik Truman, kasnije, kao predsednik, i komunistima (Berlin Air Lift, korejski rat, itd). Ne slažem se s vama ni što se tiče konclogora, jer sam između ostalog razgovarao i sa zatvorenicima jednog i drugog. Niponoamerikanci su bili zatočeni u zatvorenim gradovima gde su živeli u kućama maltene vilama i slobodno igrali basket ili šta već u dvorištu, a Musolinijevi "politički zatvorenici" (slučaj je i da je moj pok. otac bio među njima) u prenapučenim logorima u kojima se umiralo od neishranjenosti, bolesti, zime ili kazni za sitne prekršaje. To što su Hitlerovi logori bili još strašniji od Musolinijevih ne znači da su potonji bili isti kao mesta gde je Ruzvelt (sramno, ali ipak mnogo blaže) zatočio svoje građane japanskog porekla (s predstavnicima čijeg udruženja sam jednom razgovarao pa znam iz prve ruke). Velika većina Japanaca je preživela (niko nije ubijen), a znatan broj zatočenih u Italiji je umro ili ubijen ili predat nacistima da bude ubijen, valjda je i to neki dokaz. Napokon, jeste za Ruzvelta bilo anti-semitizma i rasizma, ali znatno manje nego kod Musolinija i nemerljivo manje nego kod Hitlera (kod koga je rasizam bio sistemski).\n"Pravite razliku izmedju politickog i ekonomskog programa, samim tim, pravite i razliku u odnosu izmedju politickih i ekonomskih sloboda."\nah, da posto je imati ekonomski liberal program jednako sta u politickom programu? sta je po vama konzistentno sa "iskrenim" liberalizmom:\n- pravo na abortus/pravo na zivot?\n- jastrebovski neokonzervatizam/pacifizam?\n- suocavanje sa prosloscu/zataskavanje zlocina?\n- gej brakovi/tradicionalni brakovi?\n- bliskost drzave sa crkvom/odvojenost crkve i drzave?\nDakle ako mozete da mi predocite konzistentan politicki program "iskrenog" liberalizma koji odgovara na sva ova pitanja i pri tom navedete primere u filozofima/politicarami koji po vama olikuju ovu konzistentnost onda cemo biti "on the same page". samo se meni cini da na svaki vas primer moze da dodje jedan primer "iskrenog" liberala koji odgovara upravo suprotno na postavljeno pitanje.\npo meni je lepota liberalizma upravo u tome sto je to dosta "big tent" ideologija (mada ima i drugacijih tumacenja). dakle da se mozemo ne slagati u pogledu politickih pitanja dok smo slozni oko ekonomije. po meni je i uspeh tea party-ja upravo na tome zasnovan. ali to je otvaranje konzerve sa crvima...:)\nUpravo sam hteo da naglasim isto sto i FG - politicki i ekonomski program su tesno i nerazdvojno povezani. O tome su nasiroko pisali Hayek, Friedman, Ajn Rand i ostali puno bolje nego sto bi mi mogli da ovde objasnimo. A evo lepo se vidi i na primeru trenutnog predsednika SAD ili EU.\nNaravno, ne mogu da odolim izazovu da ne odgovorim na pitanja:\nAbortus nije health-care. Svako ima pravo da radi sta hoce, ali ne sa mojim parama. Za sebe licno sam pro-life.\nOdbrana svojih interesa. Za sve ostale pacifizam.\nOdbrana svojih interesa. Za sve ostale suocavanje.\nPotpuno irelevantno i nametnuto pitanje, kakve veze to ima sa liberalizmom?\nOdvojenost onako kako su to videli oci osnivaci SAD. Danas imamo sasvim suprotno od toga - nasilan progon vere iz javnog zivota. Izgleda da su neki shvatili relaciju samo u jednom smeru.\nUkratko - za mene biti liberal ne znaci biti beskicmenjak, nego racionalno zastupati svoje interese.\n"Potpuno irelevantno i nametnuto pitanje, kakve veze to ima sa liberalizmom?"\n"Svako ima pravo da radi sta hoce, ali ne sa mojim parama. Za sebe licno sam pro-life."\nPa divno, znaci ipak postoje stvari u kojima se liberali mogu ne slagati bez da budu proglaseni "neiskrenim" liberalima. To jest da politicko i ekonomsko ne moraju da budu jedno te isto. to je bila poenta mog komentara fg-u.\nValjda komleksan odgovor kada plod postaje ljudsko bice u pravom smislu te reci ne poistovecujete sa pitanjem da li drzava treba da podeli par tv frekfencija sistemom privilegija?\nZamerke ldp-u se ne odnose na ono na sta Vi aludirate u Vasem komentaru.\n"Dakle, meni kritike LDP-a mogu biti legitimne kada neko moze da potpise 90% LDP-ovog politickog programa a ne slaze se sa ekonomskim".\nvidi se da ne razumete baš najbolje šta je to tačno libertarijanizam. Ekonosmke slobode su glavni i jedini preduslov političkih sloboda i nije moguće ostvariti političke slobode bez da su prethodno ostvarene ekonomske slobode. Ko ovo ne razume ili je zlonameran ili nema pojma šta znači biti libertarijanac! U vašem slučaju mislim da je ovo drugo u pitanju.\n"Ekonosmke slobode su glavni i jedini preduslov političkih sloboda i nije moguće ostvariti političke slobode bez da su prethodno ostvarene ekonomske slobode."\nNe vidim da se iz mojih komentara moze izvuci da ja negiram ovo. Ali eto, mozda ja nemam pojma na sta me vi ljubazno upucujete.\nEkonomske slobode su nužan ali ne i dovoljan uslov za političke slobode. Inače bi Kina danas bila neuporedivo (politički) slobodnija. Inače bi se Čileanci u vreme Pinočea slobodno razvodili, slobodno studirali filozofiju, a nadasve živeli bez straha da će ih tajna policija pogubiti bez suda. I Singapur bi bio slobodniji, a u Lihtenštajnu bi i žene imale pravo glasa. Igor Lukšić bi ukorio a ne ignorisao svoje partijske kolege koje otpuštaju s posla ili diskriminatorno oporezuju onog ko ne glasa za DPS. Itd. Plus, nekad, a to je u Srbiji dobrim delom slučaj, političke reforme moraju čak da prethode ekonomskim, inače slaba od potonjih vajda (budu kratkotrajne! vidi pod Ante Marković, vidi pod Marko Nikezić, vidi napokon i pod Čedomilj Mijatović).\nMislio sam da ne ulazim u raspravu o navodnoj podeli na ekonomska i politička pitanja, inače sasvim arbitrarnoj. Hoće se reći da lične slobode (one koje nisu striktno ekonomske) spadaju u "politička pitanja" koja mogu ovako a mogu i onako da se rešavaju. Npr. može abortus da bude legalan, a može za njega da bude zaprećeno smrtnom kaznom, a i jedno i drugo je navodo liberalno. Nemojte me, ljudi, zasmejavati! Vi ne znate šta je evropski liberalizam, a ne ja. U Holandiji je to kao dobar dan. Reci onima u VVD (a kud ćeš doslednijih liberala od njih) da si za zabranu aboprtusa a da si liberal, i pogledaćete s nevericom i pitanjem "Kaj veli ovaj bedaak?". Napokon, ne treba brkati pitanje ko plaća abortus (po meni, liberalno rešenje je da ga plaća korisnica, pod uslovom da su i mnoge druge slične usluge deregulisane) s pitanjem sme li država da ga zabrani. U ELDR nema partija koje su za zabranu abortusa (jedini izuzetak je irska Fiana Fail, a njih su primili u ELDR na kuknjavu i poniženja, samo zahvaljujući besprekornom ekonomskom liberalizmu ali i za irske uslove vrlo hrabroj borbi za jednakost gej zajednica pred zakonom). Ipak im je diskretno dato do znanja da su takvi kakvi su prispeli u ELDR "k`o Bugarska u EU".\nLiberal ne moze sebi da dozvoli ideologiju. Nema "moralnih principa" osim vladavine prava, ne mozemo da namecemo i redefinisemo drustvene norme, a posebno ne da "prevaspitavamo narod" milom i silom poput nekih "prosvecenih" iz proslosti. Niko nije dovoljno "prosvecen" da drugima namece svoje vrednosti. Na primer, ne mozemo na silu da namecemo svoju definiciju braka koju vecina ne prihvata. Isto je tako potpuno iracionalno ici okolo i "izvinjavati se".\nEvropski "liberalizam" se ne razlikuje puno od socijalizma.\nNaprotiv, ne može država od poreza koji uzima svima, i gejcima i strejtašima, da daje povlastice samo hetero brakovima (čak i ako su bez dece) a istopolne da tretira kao individualce, neženje/usedelice pa stoga antisocijalne. Nije to pitanje imena "brak" nego jednakosti zajednica koje se ne razlikuju po tome što ljudi u njima zajedno teku domaćinstvo, a zakon nema difoltove po kojima oba partnera imaju prava na te tečevine. O situacijama u bolnicama sam već ranije pisao, ne bih opet. Niko ne može naterati i ne treba da tera crkvu da venčava istopolne ali država jednostavno mora, inače je diskriminatorska. To nije manje važno od pitanja je li PDV isti za mleko i za cipele.\nTvoj stav je ideoloski - pokusavas da promenis definiciju braka na osnovu svog iracionalnog "osecaja". Protiv vecine mozes da budes samo ako je vecina iracionalna - na primer, kada su se crnci borili protiv segregacije oni nisu pokusavali da promene definiciju pojma "gradjanin", nego su iz toga bili (iracionalno) iskljuceni.\nDefinicija braka je zasnovana na sasvim racionalnim argumentima - na primer, potomstvo mogu da ostave samo regularni brakovi za kojima drustvo ima sasvim konkretnu potrebu jer su presudni za njegov opstanak (i homoseksualaca).\nOsim toga, ne vidim nikakvu potrebu da drzava "daje povlastice" bilo kakvim brakovima. Eto kako svaki stav na kraju krajeva ispliva u ekonomiji...\nSlažem se da nema potrebe da država bilo kome daje povlastice, ali dok daje, ne sme da diskriminiše istopolne u odnosu na raznopolne zajednice. Ako hoće, neka država deli dečje dodatke (a zašto bi i to, pitam se, ali hajde de), ali i tu se javlja problem podobnosti za usvajanje. Podobnije su opatice koje usađuju detetu da je masturbacija štetna po zdravlje, dok njihove kolege to dete nekažnjeno zloupotrebljavaju, od istopolnog para, je li? Takođe, pravo na nasledstvo koje ima raznopolni mora imati i istopolni partner, pod istim ostalim uslovima. I na posetu u bolnici, i na tumačenje poslednjih želja pokojnika ili čoveka u komi.\nVidis kako si krenuo sa emotivnim argumentima - "opatice koje zlostavljaju decu" itd. Usvajanje dece jeste nacin da se nadoknadi nesto sto porodici po prirodi pripada, ali ne moze da ostvari zbog bolesti ili slicno. Homoseksualnom "braku" to po prirodi ne pripada. Mogu da opovrgnu homoseksualci samo ako naprave dete prirodnim putem. U tom smislu vise prava na "brak" od njih imaju poligamisti.\nOdatle sledi da - liberali obratite paznju! - homoseksualci u stvari traze za svoju grupu "posebnu privilegiju" od drzave.\nSve ostalo (nasledstvo itd.) moze da se regulise ugovorom koji se ne zove "brak" i koji ce pred zakonom biti sasvim validan.\nUgovor mogu potpisati i raznopolni ali to niko od njih traži, nego traži od istopolnih. Dakle, ne traže oni privilegije, nego jednaka prava kao i drugi.\nI još nešto, ovde je čak neko hapšenje Mladića doveo u pitanje. Slažem se s njim da to nije liberalno pitanje. Ali nije ni "političko". To je pitanje jesi li civilizovan ili si divljak. Je li za tebe "dobro" kad naši pojedu njihove a loše kad je obrnuto, ili si za vladavinu prava. Za ceo (demokratski) svet, i za socijaldemokrate, i za liberale, i za konzervativce, od Obame do Pejlinove i nazad, pitanje treba li uhapsiti Mladića je zatvoreno, a samo najzadrtiji fašisti i komunisti imaju drugačije mišljenje. A onda stranka koja je najglasnija da dotičnog treba uhapsiti (u ovoj zemlji u kojoj je divljaštvo, u gore opisanom smislu, default, a zalaganje za vladavinu prava izdajništvo) biva stavljena na tapet da nije ono za šta se predstavlja. Pritom ne mislim na Ivana, koji je svoj dosledni univerzalistički stav (ponekad uvrnut, ali uvek univerzalistički, dakle jedini stav koji je civilizovan i moralan) bezbroj puta pokazao, nego na sve one koji su jedva dočekali njegov post da ospu drvlje i kamenje na LDP sasvim drugim povodima nego što je nesrećno zalaganje LDP za nultu stopu PDV na mleko.\n"Ekonomske slobode su nužan ali ne i dovoljan uslov za političke slobode. Inače bi Kina danas bila neuporedivo (politički) slobodnija".\nNe slažem se sa Vama. Sami ste naveli države koje su ekonomski skoro potpuno slobodne, a da nisu politički. Međutim, ne postoje države koje su politički slobodne, a da istovremeno nisu u dovoljnoj meri ekonomski slobodne.\nMeni to dovoljno govori u prilog "mojoj" tezi.\nTakođe, moje mišljenje je da je Kina danas itekako politički slobodnija zemlja, nego pre trideset godina, upravo zbog povećanja ekonomskih sloboda, a ne obratno. Prema tome, ekonomskih sloboda može biti, a da nema političkih sloboda, ali političkih sloboda ne može biti bez ekonomskih. Zato sam i rekao da su ekonomske slobode zapravo "uslov svih uslova" za istinsku slobodu pojedinca.\nnije isto aninacionalističko i antinacionalno . a mnogi borci protiv srBskog nacionalizma , velikosrpske BURŽOAZIJE i slično i gube kompas na Jeruslimu i Golanu\na neki drugi u apologiji Sadama .\nOsim toga ako neko zastupa potpuno "građanski" princip čemu onda čerat Ratka kad je on bosanski građanin .\nImaš jednu zlu spodobu koja za pare piše na B92 BLOGU pod nikom čini mi se coitus analis ili tako nekao . Spodoba jednostavno zastupa grde filobaliske stavove (molim i ona koristi nazive četnik koji su kod nje izljevi zla) a pri tome prodaje kako je ona eto građanin srbije pa ima pravo , pa jeli iz "sve svoje širine " nariče za jadnim žrtvama al isključivo muslimanskim\npredlog za LDP postanite globalni\nzalažite se za rešavanje bliskoistočne krize po metodu kosova . Izraelu nema alternative izvan EU , nek se odrekne Golana , Jerusalima , i tako puno toga , nek procesuira generale od Moše Dajana do danas , nek se izvrši lustracija svih koji su surađivali sa MOSADom\nSaša, Švedska pod Palmeom je bila ekonomski prilično neslobodna, a politički dosta slobodna. Naravno da to ne bi dugo trajalo, da nisu 1990-tih krenuli u ekonomske pro-tržišne reforme. Dalje, Kina polako ide i ka većim političkim slobodama, to ne sporim, zahvaljujući ekonomskim i stvaranju srednje klase koja ima potrebe za tim slobodama, ali priznaćete da u Kini još ima da se pređe dugačak put. S druge strane, ekonomske slobode nisu održive na duži rok ako ih garantuju samozvanci, a ne političari izabrani kroz konkurentsku borbu, dakle u demokratskim uslovima. Napokon, šta daje pravo samozvancima, čak i kad neguju maksimum ekonomskih sloboda, i minimum države, da uzimaju i tu crkavicu od poreza koju uzimaju? No taxation w/o representation!\nDobra diskusija narode. Valjda cemo jednog dana imati slobodno trziste, pa makar i ne ozakonili poligamiju... ;)\nTiki, Tiki, pa zar tako o našoj sabraći u velikomučeništvu?\nZvonko, je li dobra diskusija ili ne, ne znam, jer o ovome na TR diskutujemo po stoti put i ne pomeramo se s mesta, ali se slažem da bi više tržišta doprinelo da onima koji su 10.oktobra išli da "biju pedere" to bude preskupo (jer bi imali šta da privređuju za to vreme), kao što bi bilo preskupo i meni da idem da "branim pedere", dok bi ulicama Beograda đuskao u tangama i namazan po celom telu duginim bojama samo onaj ko za tim stvarno ima potrebe, uz asistenciju šačice znatiželjnih posmatrača.\n"Zvonko, je li dobra diskusija ili ne, ne znam, jer o ovome na TR diskutujemo po stoti put i ne pomeramo se s mesta..."\nPonekad se tako cini ali nije uzalud. Historijsko nuzni progres je na nasoj strani! :)))\nNiti sam zadovoljan diskusijom niti cinjenicom da u Srbiji jos uvek ne postoji politicka partija (cak ni politicka snaga u vidu uticajnih pojedinaca u politickim partijama) koja se moze nazvati liberalnom (libertarijanskom).\nLdp je smoje tacke gledista razocarenje i propustena sansa, nazalost.\nKako si u krenuli ne bi me cudilo da u buducnosti funkcioner te stranke postane i Ratibor Trivunac, ako marketisnki gurui to procene kao "trzisno perspektivnim" potezom!\nHoces da kazes da bi trziste u tom slucaju (da R. Trivunac postane LDP-ovac) zakazalo?\n@Lighthouse: Људи који су против хапшења Младића обично сматрају да га не треба хапсити јер је Хашки трибунал политички суд, основан без правног основа, суди неправедно, нетачно, на основу фалсификованих доказа, лажних сведока итд. Претпостављам да ћеш се сложити да је либералан став не изручивати дисиденте Северној Кореји, и исто тако је либералан став не изручивати Младића Хашком трибуналу. Ако сам због таквог става нецивилизовани дивљак и најзадртији фашиста и комуниста, нека сам.\nNe, nego proces definisanja ciljne grupe i pre toga izbor Cedinih savetnika.\nNikola, ja sam tvrdio da je divljak (u opisanom smislu) onaj ko misli da Mladić ne treba uopšte da bude uhapšen (tj. da treba da prođe nekažnjeno), a ne onaj ko misli da ga ne treba izručiti Hagu. A što se Haškog suda tiče, njega ne bi bilo da su pravosuđa na Balkanu bila u stanju da sama sude ratnim zločincima (pogotovu "svojima", pogotovu krupnim zverkama). Šta god mislili o ICTY, još uvek niko drugi sem njega nije u stanju da to radi. Domaća pravosuđa već prilično dobro hendluju sitne i srednje počinioce, ali zverke tipa RM ili će otići u Hag ili će proći nekažnjeno. Prva varijanta je jedino normalna, civilizovana, sve drugo (nekažnjivost) je divljaštvo i tempirana bomba pod Balkanom, za generacije koje dolaze. Napokon, veoma me čudi vaše poređenje Severne Koreje i Haškog tribunala. Ono mi je neprihvatljivo, uvredljivo i sračunato da kaže da uopšte nema pravde pa se ne treba ni truditi da se ista dosegne, ono u stvari kaže, samo na finiji način, istu poruku kao i onaj divljak. Ovog puta, poruka je da se treba pomiriti s tim da naši jedu njihove a njihovi naše.\nПа ево, ја мислим да ни Хаг није у стању да то ради. И да је боље да неко прође некажњено него да га казни политички суд (да ли би изручио дисидента Северној Кореји ако знаш да је стварно починио неке злочине?). Кад смо већ код тога, и да управо овакво поступање Хашког трибунала прави темпирану бомбу за генерације које долазе. Северна Кореја је дата само као екстреман пример политичке контроле судова, вероватно је да се Хашки трибунал контролише у мањој мери од севернокорејских судова.\nDa, Nikola, biće da ste u pravu, "verovatno" je Haški sud "manje politički kontrolisan" od severokorejskih sudova.\nСевернокорејанци имају одређени степен контроле над севернокорејским судовима тиме што могу да се учлане у Радничку странку Кореје, па да кроз органе странке утичу на судство. Ми према Хашком трибуналу ни такву могућност немамо.\n....Tiki, Tiki, pa zar tako o našoj sabraći u velikomučeništvu?....\nPa sad da klarka , olbrajtovu , finkelkrauta smatram za braču, baš i ne .\nO časti i poštenju haškog suda dovoljno govori presuda Naseru O.\ntako da nije pitanje dal mogu naši da jedu , a njihovi ne .\nNego dali se smiješ branit od smrada kakav je Naser .\nA evo ti još jedno pitanje pitaj "liberalnu" gradonačelnicu Bjelovara zašto niko nije odgovarao za streljanje ratnih zarobljenika i civila u Bjelovatu 91.\nNo da se vratimo liberalizmu\nkažeš Megi je bila konzervativna\na kakvi su to napredni Liberali\nLatinka i co.\naj molim te i Hruščova stavi pa kaži koliko je eto bio liberalniji od stanjina , zalagao se za odvajanje crkve od države , legalizirao abortus ,( dobro gejce baš nije volio , ali eto Tito ih posle rata jednog stavio za precijednika jedne republike )\nGlavni problem zbog kojeg LDP ne može da bude Prometej liberalizma u Srbiji je njihova ukaljana medijska(javna) slika. DS i njihov sjajni medija tim,Đilas,Šaper,Krstić je tu završio posao,jer ne zaboravite oni su Tadićevi ljudi a on je i pobedio i izbacio Čedu iz DS-a. Tako da tu nešto specijalno oni nemaju da traže,sigurno neće uspeti da liberalizam učine dominantnom idelogijom ovde. Možda im Boris na nekim od sledećih izbora da da budu u Vladi,al sigurno ću prednost imati i SPS i G17+...A što se tiče promovisanja liberalizma kad dođeš na vlast narodu sve možeš da prodaš,DS je najbolji primer za to. U suštini jedino što se u sredenjem roku za neke ,,liberalne" ideje u Srbiji može dogoditi je da nas približavanje EU i strogost kriterijuma natera na promenu i pravnih normi i njihovu primenu. Pitanje je koliko će te promene doneti liberalnog,u sferi ekonomije sigurno će veća regulacija EU dominirati


Razija Mujanović za Azru: Sedam dana sam živjela u paklu - Azra Magazin\n28/11/2019 - 19:05\nZa Raziju Mujanović, našu najbolju i najtrofejniju sportašicu svih vremena, košarkaši teren nije jedino polje na kojem je pokazala svoju hrabrost i upornost. Iako o tome, sve do sada, nije govorila u javnosti, Razija se 2012. godine suočila sa dijagnozom raka dojke, koji je bio u početnom stadiju. Kako smo to od nje i navikli, Raza je i iz ove utakmice, kao i iz brojnih košarkaških, izašla kao pobjednik.\nTragičan ishod: Poznati glumac umirao pred kamerama\nFikret Hodžić: Ni trnje nije bolno kad osjetiš miris ubranog ...


Nedelja marokanske domaće radinosti u Beogradu – udruzenje-smp\nPovodom 60 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa između Republike Srbije i Kraljevine Maroko, od 15. do 24. septembra 2017. na Savskom šetalištu na Kalemegdanu, održaće se Nedelja marokanske kulture, u organizaciji ustanove “La maison de l’artisan” i u saradnji sa Gradom Beogradom – Sekretarijatom za kulturu i Ambasadom Kraljevine Maroko.\nSvečano otvaranje ove značajne kulturne manifestacije biće upriličeno u petak, 15. septembra, u 11.30 časova na Kalemegdanskoj promenadi, a događaj će otvoriti Mohamed Sajid, ministar vazdušnog saobraćaja, domaće radinosti i socijalne ekonomije Kraljevine Maroka i Ivona Jevtić, gradski sekretar za kulturu grada Beograda, posle čega će biti organizovan obilazak štandova.\nIstog dana, u večernjim satima, u Skupštini grada Beograda biće predstavljena modna revija marokanske visoke mode, koju će prezentovati stilistkinja Salma Debbagh, a svečano će se obratiti i Nj. E. ambasador Njegovog Kraljevskog Visočanstva Kralja Maroka u Beogradu, Mohammed Amine Belehaj.\nModna revija kolekcije kaftana marokanske visoke mode, pod temom „Sultanija Andaluzije“, biće vrhunac ove manifestacije, koja se prvi put organizuje u Beogradu. Dizajnerka iz Maroka – rodom iz grada Fesa, inspirisana visokom modom i tradicionalnim različitostima grada, imala je želju da postavi visoku modu kaftana. Učestvovala je u velikom broju međunarodnih događaja, na kojima predstavlja sliku marokanske kulture. Uvek je okružena tradicionalnim umetnicima i kombinuje njihov talenat i uspeh, sa ciljem što boljeg prezentovanja kaftana na međunarodnoj modnoj sceni.\nCilj Nedelje marokanske domaće radinosti u Beogradu je promocija Maroka kroz raznolikosti i bogatstva ručnih radova i zanatlija iz svih oblasti ove prelepe zemlje Magreba. Želja je da se prikažu autentični marokanski ručni radovi iz svih regija, i to na površini od 400–600 metara kvadratnih, gde će izlagati desetak umetnika, i gde će se svako predstaviti kroz svoja umeća i specijalnosti. Za dobru atmosferu pobrinuće se bend koji izvodi tradicionalnu marokansku muziku.\nDa će ova raznovrsna manifestacija biti posebno interesantna, potvrđuju i priredbe u čast krasnopisaca, kožara, majstora izrade babuša (marokanskih papuča), tetoviranja kanom, lokalnih proizvoda, kovača, tkača, kujundžija, drvostrugara. A domaćini su se pobrinuli da se, kroz izložbu grnčarije, bakra, drveta i kože, kao i demonstracije zanatlija pred publikom, približi i ova posebnost marokanske kulture. Sve ovo će pratiti muzičke animacije andaluške muzike, te folkornih animacija u izvođenju groupe Gnaoua.\nA za sve ljubitelje marokanske kuhinje, biće organizovana i gastronomska degustacija, i to tažin sa piletinom, limunom i maslinama, zatim sa mesom i suvim šljivama, ćuftice i marokanske palačinke, te tažin iz esauire, kao i sa ribom na marokanski način i tažin iz Esauire i Zaaluka (kavijar od plavog patlidžana). Naravno, neizbežan je kus kus, nadaleko poznat u zemljama Magreba, pa i Maroka. Zato ne oklevajte ni časa, dođite na Kalemegdan – svaki dan od 15. do 24. septembra 2017. godine i uživajte u raskoši marokanske kulture.\n← Na čaju i kolačima kod AMBASADORA MAROKA u Srbiji\nNedelja marokanske kulture: “Prilika da Srbija i Maroko još jednom potvrde veliko prijateljstvo” →\nNa čaju i kolačima kod AMBASADORA MAROKA u Srbiji


Generalni sekretar NATO Jens Stoletenberg izjavio je da je uznemiren zbog predloga da se stvore Oružane snage Kosova. On je naveo da je razgovarao s predsednikom Kosova Hašimom Tačijem i premijerom Isom Mustafom kako bi im preneo uznemirenost u vezi s poslednjim predlogom vlasti iz Prištine o transformaciji Bezbednosnih snaga Kosova (BSK) u Oružane snage Kosova.\n"Preneo sam im ozbiljna uznemirenja saveznika iz NATO o poslednjem predlogu vlasti na Kosovu za transformaciju BSK u Oružane snage Kosova bez izmena Ustava. Jasno sam stavio do znanja da su jednostrani koraci kao što su ovi beskorisni i pozivam vlasti Kosova da budu u bliskom kontaktu s Beogradom", istakao je Stoltenberg i dodao da su "Struktura, mandat i misija BSK pitanja institucija Kosova u skladu sa njihovim Ustavom. Međutim, ako mandat BSK evoluira na način kako je predloženo biće potrebno da NATO proceni nivo njegovog angažovanja, posebno u oblasti izgradnje kapaciteta".\nGeneralni sekretar Alijanse je rekao da je to jasno stavio do znanja tokom posete Kosovu u februaru i danas tokom telefonskih razgovora, kao i da je povodom tog pitanja u stalnom kontaktu s parnerima u NATO.


Rabljeni New Holland 8670 ostali poljoprivredni strojevi, traktori, dodatna oprema za traktore oglasi za prodaju - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Poljoprivredna oprema i strojevi > New Holland > New Holland 8670\nRabljeni New Holland 8670 ostali poljoprivredni strojevi\nOvdje možete pronaći popis svih rabljenih ostali poljoprivredni strojevi, traktori, dodatna oprema za traktore oglasa za prodaju. Možete kontaktirati prodavaca rabljenih poljoprivrednih strojeva u oglasima izravno uz pomoć kontaktnih podataka. Da bi suzili pretraživanje, molimo koristite lijevu navigaciju.\nNew Holland 8670Tip traktora: Poljoprivredni traktor, Pogon: 4 WD\n2000 7.150 h\nNew Holland 8670Tip traktora: Poljoprivredni traktor, Pogon: 4 WD, Snaga motora: 171.18\n1995 14.257 h\nNew Holland 8670Tip traktora: Poljoprivredni traktor, Snaga motora: 231, Oštećeno: Razmotirano / rastavljeno\nNew Holland dieselpumpe 8670Opća stanje (1-5): 3\nNew Holland Lår 8670Opća stanje (1-5): 3\nNew Holland Bagtøj 8670Opća stanje (1-5): 3\nNew Holland 8670Tip traktora: Poljoprivredni traktor, Oštećeno: Razmotirano / rastavljeno\nOvde je kompletna lista polovnih New Holland 8670 ostali poljoprivredni strojevi za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og New Holland 8670 ostali poljoprivredni strojevi koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne New Holland 8670 ostali poljoprivredni strojevi i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


Meteorolog otkrio koliko će biti ledena zima u Srbiji\nLifestyle Autor:Ana Kalaba15. nov. 202013:15 > 13:24\nDruga polovina novembra nas polako uvodi u zimu, a meteorolog Slobodan Sovilj otkrio nam je kakva će biti.\nU Srbiji će danas biti oblačno i suvo vreme, s najvišom dnevnom temperaturom od 10 do 15 stepeni, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod Srbije. U Beogradu oblačno uz slab vetar promenljivog smera, s najvišom dnevnom temperaturom do 12 stepeni.\nMeđutim, već za sutra najavljen je preokret. U ponedeljak ujutro i pre podne po kotlinama i duž rečnih dolina mestimično magla, na severu Vojvodine i u Timočkoj krajini oblačno, u ostalim krajevima pretežno sunčano i malo toplije, da bi posle podne i uveče krenulo naoblačenje, mestimično s kišom, prenosi Tanjug.\nZa utorak je prognozirano oblačno i hladnije vreme, na severozapadu suvo uz delimično razvedravanje, u ostalim krajevima s kišom, na visokim planinama i sa snegom.\n„Snega će možda biti u planinskim predelima iznad 1.300-1.400 metara nadmorske visine, ali i to će biti u kombinaciji s kišom, što znači da će formiranje snežnog pokrivača biti moguće samo kratkotrajno. Posle će opet biti stabilno vreme do vikenda, kad nas očekuje nešto niža temperatura i opet je moguće provejavanje samo u planinskim predelima. Naznaka da će sneg padati u nižim predelima i Beogradu još nema, kad ih bude objavićemo i najavu i upozorenja“, objasnio nam je Slobodan Sovilj, meteorolog RHMZ.\nDatumi koji se pominju u kontekstu snažnog zahlađenja su 21. i 22. novembar, što se poklapa sa velikom mesečnom prognozom koju je objavio RHMZ.\n„Ti datumi jesu prosečni za pojavu prvog snega. Međutim, veći deo novembra biće suv i stabilan, do kraja meseca očekujemo malo padavina“, kaže Sovilj za portal Nova.rs.\nPo njegovim rečima, do kraja novembra ostaje prosečno hladno vreme za ovaj period, pri čemu će od sledećeg vikenda temperatura biti u padu, sa maksimalnim temperaturama od 5 do 10 stepeni. A s decembrom lagano ulazimo u zimu, iako nam se, prema sezonskoj prognozi RHMZ, smeši blaži i prosečno vlažan decembar.\nVelika vremenska prognoza za novembar: Kad će prvi sneg\nSrednja minimalna temperatura vazduha u decembru će u proseku biti viša za oko 1.1 stepen u odnosu na višegodišnji prosek, a srednja maksimalna temperatura za oko 1.9ºC u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini srednja maksimalna temperatura vazduha tokom decembra biće oko 7.5ºC. Ipak, Sovilj nam otkriva da zima neće biti kao prošla, kad snega gotovo da nije ni bilo.\n„Ne očekujemo da ova zima bude blaga kao prošla. Očekuje se da će srednja sezonska temperatura biti od nula do četiri stepena. Broj mraznih dana u nižim predelima biće od 40 do 65, to su oni dani kad je minimalna temperatura ispod nule, a maksimalna iznad. Predviđen broj ledenih dana, kad je celog dana tepmeratura u minusu, je od sedam do 20“, kaže Sovilj i podvlači da su to tek preliminarne procene i da preciznije podatke o vremenskim prilikama svakako treba pratiti u prognozama na nedeljnom nivou.\nKupila polovni nameštaj, pa u njemu pronašla jezivu poruku\nUstao je Dorćol: Ko seče drveće zbog hotela Tome Mone 13. jun. 2021\nŽivotna drama Maje Žeželj: Lekari joj ponovo spasili život 13:55


Kako kažu u Bajinoj Bašti, bez struje je dve trećine područja ove opštine, odnosno naselja u višim područjima. Snabdevanje je prekinuto u mestima na Tari poput Jagoštice, Rastišta, delu Zaovina, na Kaluđerskim barama, zatim u Solotuši, Pilici, Petelju, Zlodolu, Zaglavku, Jaklju. Struju trenuno imaju samo grad i sela niz Drinu. Devet ekipa bajinobaštanske "Elektrodistribucije" trenutno radi na otklanjaju kvarova.\nEkipe „Elektrodistribucije Užice“ su na terenu i pokušavaju da otklone kvarove, do kojih je uglavnom dolazilo na teško pristupačnim terenima, i omoguće snabdevanje električnom energijom.


POKLON BIBLIOTECI U KIKINDI: Republika Srpska do sada darovala oko 10 000 knjiga | Novosti.rs\n- Spremni smo da biblioteci u Kikindi obezbedimo sve naslove koji joj trebaju, a sada ih nemaju. Želimo i da zajednički priređujemo književne večeri i susrete pisaca i drugih umetnika i tako damo doprinos očuvanju naše kulture, tradicije, našeg jezika i pisma. Mi smo jedinstven etnički prostor i najvažnije je da postoji zajednička spremnost da radimo na očuvanju nacionalnog identiteta našeg naroda, na način da to pravo dajemo i svim drugim narodima, jer nema budućnosti ukoliko svi na ovom prostoru ne budemo srećni. U svakom delu Srbije osećamo se i kao gosti i kao domaćini, pa kažemo da smo zaduženi za saradnju nas sa one strane Drine sa nama sa ove strane – rekao je Mlađen Cicović, šef Predstavništva Srpske u Srbiji.\nDirektor biblioteke “Jovan Popović” Brane Marijanović najavio je da će ova ustanova dobiti i knjige za slepe i slabovide osobe.\n- Pokušaćemo da primenimo iskustva organizacije iz RS koja mnogo radi na omogućavanju slabovidim licima da se uključe u biblioteke na adekvatan način. Takođe želimo da kod na spromovišemo pisce iz Srpske, kao i da kod njih predstavimo naše autore - naveo je Marijanović.\nMEĐUNARODNO TAKMIČENJE U BELORUSIJI: Uspeh Duvačkog orkestra DVD-a iz Kikinde (FOTO)\n14. 05. 2021. u 15:24\nSa članovima Predstavništva Republike Srpske u Srbiji razgovarao je gradonačelnik Kikinde Nikola Lukač sa saradnicima i zajednički su posetili Banatsko Veliko Selo.\nRS Kikinda biblioteka Mlađen Cicović Kikinda vesti biblioteka Kikinda poklon RS Kikindi\nSTIGLE KNJIGE I AUDIO ZAPISI ZA SLEPE ČITAOCE: Narodna biblioteka u Kikindi dobila poklon iz Republike Srpske\n15. 06. 2021. u 09:17


NVO zahtevaju od državnih institucija da reaguju povodom objavljivanja crnih listi SNP "Naši" (07.12.2012.)\nDeseti decembar -- Međunarodni dan ljudskih prava\nPozivajući se na Deklaraciju o zaštiti branitelja/ki ljudskih prava, koju je Generalna skupština Ujedinjenih nacija usvojila 08. marta 1999. izričito naglasivši da država mora da preduzme sve neophodne mere kako bi branitelje/ke ljudskih prava zaštitila od svih oblika nasilja, pretnji, odmazde, diskriminacije, pritiska i dr;\nImajući u vidu sve ozbiljnije pretnje i u javnosti demonizovanje organizacija za ljudska prava koje je kulminiralo objavljivanjem tzv. crnog spiska nevladinih organizacija i najavom krivičnih prijava protiv nekih od njih (11.11.2012.), kao i spiska medija (03.12.2012.)\nUzimajući u obzir činjenicu da je Ustavni sud Srbije odbio da zabrani, te omogućio dalje nesmetano delovanje organizacija koje šire mržnju, netrpeljivost i pozivaju na linč pripadnika/ca različitih manjinskih grupa i dovode u pitanje osnovna Ustavom i zakonima garantovana ljudska prava;\nKonstatujući pasivnost i nezainteresovanost državnih institucija da se angažuju u odbrani ljudskih prava, zaštiti branitelja/ki ljudskih prava i osude organizacije koje šire mržnju i netrpeljivost čime se i dalje podstiče klima nekažnjivosti, a samim tim stvara atmosfera nebezbednosti branitelja/ki ljudskih prava, kao i svih građana i građanki u Srbiji\n- Da država ispunjava svoje međunarodne obaveze koje se odnose na poštovanje ljudskih prava i punu primenu međunarodnih standarda ljudskih prava, te da braniteljima/kama ljudskih prava pruži adekvatnu i delotvornu zaštitu u slučajevima napada na njih zbog njihovog angažmana na odbrani i unapređenju ljudskih prava.\n- Od relevantnih državnih institucija da se javno oglase povodom objavljivanja crne liste nevladinih organizacija i medija i da javno osude ovaj čin javne stigmatizacije i linča organizacija za ljudska prava i medija. Napominjemo da osim Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom ni jedna državna institucija nije našla za shodno da osudi objavljivanje ovog spiska. Ukoliko to ne učine, smatraćemo ih saučesnicima u nasilju nad svima nama koji branimo ljudska prava.\n- Da se spreči dalje protivustavno delovanje organizacija koje šire mržnju i netrpeljivost, bilo da je reč o registrovanim udruženjima građana ili neformalnim grupama.\nOrganizacije potpisnice Deklaracije najavljuju zajedničko delovanje u oblasti zaštite branitelja/ki ljudskih prava i zagovaranje kreiranja adekvatnih politika i praksi državnih institucija u ovoj oblasti:\no Žene u crnom,\no Regionalni centar za manjine,\no Rekonstrukcija ženski fond,\no Građanske inicijative,\no Inicijativa mladih za ljudska prava,\no Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji,\no Komitet pravnika za ljudska prava,\no Autonomni ženski centar,\no Centar za unapređenje pravnih studija,\no Kuća ljudskih prava,\no Beogradski centar za ljudska prava,\no Gej strejt alijansa,\no Centar za kulturnu dekontaminaciju.\nU Beogradu, 10.12. 2012.


NOVEMBER RAIN | Cat Corner\nČaj sa rumom, Bitlsi i vanilice … my november rain\nRekao bih joj da čitam Bibliju\nda po platnu slikam našu staru kuću dok pada kiša\nda pijem crni čaj sa medom\nda nisam gladan jer dobro jedem,\nda sam, po njenom receptu, naučio da pravim vanilice,\nda na spavanje odlazim rano (jer ustajem rano),\nda spavam sam\nuz slatku uspavanku\nda ne brine jer mi je stvarno dobro\nda sam usamljen svaku noć\nda gledam njenu sliku\nda je zamišljam nagu dok pada kiša,\nda pijem crni čaj sa medom,\nda sam gladan njenog tela i nje cele\nda sam, samo zbog nje, napravio\nte slatke proklete vanilice,\nda na spavanje odlazim rano ujutru\nda treći put po redu okrećem ploču Bitlsa,\nali da, ipak, ne brine za mene jer već ujutru\nbiće mi bolje.\nPosted in POEZIJA on јануар 31, 2012 by anaberbakov-anee. 7 коментара\n← Grudi su mi gladne\nаприл 14, 2012 у 8:33 pm\njoš bolje…da pijem rum sa čajem umesto čaj sa rumom\nаприл 14, 2012 у 8:56 pm\nаприл 14, 2012 у 8:45 pm\nPredivno Anee! 🙂\nHvala Vam Dudo.\nаприл 14, 2012 у 9:42 pm\nDa ti kazem talentovana si , verovatno sam ti to rekao jedno 5 puta i ponovicu se … hm , ajd da nadjem neku drugu rec da budem originalniji.. 🙂 Supertalentovana si 🙂 i stvarno sve ovo sto pises mora polako da se cita da bi uzivao ko covek …\nаприл 14, 2012 у 9:56 pm\nHvala, trudim se svim silama.\nаприл 14, 2012 у 10:03 pm\ntrud se isplacuje nema sta …a naslov je jak , kao i moja omiljena pesma 🙂 pogotovu solo pred kraj kad Slash se penje na klavir 🙂


10.11.2021 16:37 Autor: Raport.ba\nDanas je održana 2. vanredna sjednica Općinskog vijeća Ilidža na kojoj je razmatrano stanje prirodne nesreće prouzrokovane poplavama na području općine. Sjednici je prisustvovalo 28 vijećnika i vijećnica, članovi Općinskog štaba civilne zaštite Ilidža, te načelnik Nermin Muzur. Ovom prilikom Muzur je prezentirao izvještaje sa svih devet vanrednih sjednica Štaba kao i više od 50 realiziranih zaključaka.\nNačelnik Ilidže je istakao da su u proteklim danima zabilježeni najveći vodostaji rijeka od kada se vrše mjerenja na području općine Ilidža.\nPreliminarni izvještaj Komisije za procjenu štete Općine Ilidža koja je izvršila obilazak pogođenih područja pokazuje da će sredstva za saniranje štete biti veća od sredstava koja Općina Ilidža ima trenutno za ovu namjenu.\nSa odlukom o proglašenju prirodne nesreće Općina Ilidža je iskoristila namjenska sredstva, a bitno je napomenuti da su i druge općine ponudile pomoć u sanaciji štete u poplavljenim područjima. Nakon što bude donesena konačna odluka o procjeni štete, može se uputiti zahtjev ali iočekivati pomoć od viših organa vlasti.\nPROČITAJTE Muzur i Mandić potpisali sporazum: Općina Centar sa 30.000 KM pomaže Ilidži u sanaciji šteta od poplava\nNa današnjoj sjednici su usvojeni sljedeći zaključci:\nOpćinsko vijeće Ilidža, na osnovu dostavljene Informacije i Izvještaja o poduzetim mjerama i aktivnostima na otklanjanju posljedica nastalih prirodnom nesrećom-poplavama na području općine Ilidža za period 4. – 8. 11. 2021. godine koju je općinski načelnik prezentovao, daje podršku za sve poduzete aktivnosti na prevenciji i hitnim mjerama na otklanjanju posljedica nastalih usljed poplava, te stoji na raspolaganju za sve aktivnosti koje će se poduzimati u narednom periodu.\nOpćinsko vijeće konstatuje da su budžetska sredstva predviđena za hitne mjere utrošena, a na osnovu preliminarnog Izvještaja o nastaloj šteti potrebno obezbjediti dodatna sredstva, te predlaže općinskom načelniku da se obrati višim nivoima vlasti kako bi se obezbjedila potrebna sredstva za sanaciju nastale štete.\nOpćinsko vijeće Ilidža predlaže općinskom načelniku da prilikom utvrđivanje prioriteta za sanaciju i naknadu šteta prioritet budu građani čiji su individualni stambeni objekti pretrpjeli štetu.\nOpćinsko vijeće će održati tematsku sjednicu na kojoj će se razmatrati stanje vodotoka na području općine Ilidža.\nPROČITAJTE Rumunija u BiH poslala oklopne transportere. EUFOR: Mogli bi biti od koristi\nNačelnik Ilidže Nermin Muzur je izjavio da su svi zadaci uspješno realizovani brzim intervencijama na terenu i izrazio zahvalnost Vladi Kantona Sarajevo, Kantonalnoj civilnoj zaštiti, Federalnoj upravi civilne zaštite, vatrogascima, policiji, svim jedinicama službi civilne zaštite Općine Ilidža, privatnim firmama koje su bile na raspolaganju kao i građanima i građankama koji su se uključili u skladu sa svojim mogućnostima u sve aktivnosti koje su realizirane proteklih dana kako bi spriječili dodatne štete na području općine Ilidža.\nKako je najavljeno, nastavit će se aktivnosti na saniranju šteta nastalih u poplavljenim područjima i u narednom periodu, a već sljedeće godine će se nastaviti na uređenju korita rijeka radi prevencije.\nTagovi: Nermin Muzur Općina Ilidža Općinsko vijeće Ilidža\nU posjeti Općini Ilidža: Članovi Vlade Kantona Sarajevo pohvalili kapitalne projekte za 2022. godinu\nObilježena 29. godišnjica od formiranja 4. Viteške motorizovane brigade