2 +3 edufair.rs\nFakulteti u Srbiji - spisak fakulteta u Srbiji| EDUfairDržavni univerziteti i visoke škole: Univerzitet u Beogradu, Univerzitet umetnosti u Beogradu, Univerzitet u Novom Sadu, Univerzitet u Nišu, Univerzitet u ...\n3 -1 yuportal.com\nFakulteti - Obrazovanje - Škole - StudentiFakulteti Beograda, Fakulteti Subotice, Fakulteti Novog Sada, Fakulteti Srbije. ... Obrazovanje. Fakulteti u Banja Luci ... Profesionalna orijentacija Srbija\n4 +6 infostud.com\nAkreditacija, priznati fakulteti , nostrifikacija diploma - Infostud | PrijemniAkreditacija fakulteta, koji su priznati fakulteti kod nas i u inostranstvu, nostrifikacija ... Pogledajte listu akreditovanih visoko obrazovnih institucija u Srbiji . Priznati ...\n5 ~ studentranking.org Početna - Najbolji fakulteti u Srbiji 2014 | Studentsko rangiranje Pred vama su najbolji fakulteti Srbije prema projektu "Rangiranje fakulteta" koje ... Rangiranje u okviru kojeg studenti određuju koji su najbolji fakulteti u Srbiji !\nLista Fakulteta u Srbiji - ScribdAleksinac. 1. Viša škola za obrazovanje vaspitača etale\n7 +18 portal-srbija.com\nDržavni fakulteti i visoke škole - Portal SrbijaDržavni fakulteti i visoke škole - Pogledajte spisak državnih fakulteta i viskoh škola, njihove prezentacije, ponudu, usluge, njihovu lokaciju i radno vreme iz ...\n8 ~ bos.rs Adresar državnih fakulteta - BOŠ KarijeraUniverzitet odbrane u Beogradu ... Univerzitet u Beogradu ..... Državni fakulteti · Privatni fakulteti · Državne visoke škole · Privatne visoke škole. Pretraga ...\n9 ~ studentskivodic.com Privatni fakulteti » Studentski vodičMinistrstvo prosvete i sporta objavilo je listu akreditovanih, privatnih obrazovnih ustanova u Srbiji . Ovo su akreditovani privatni fakulteti u Novom Sadu:.\nСписак факултета у Србији — ВикипедијаБеоград[уреди]. Европски универзитет[уреди]. Медицинска академија – US Medical School, ул. Тадеуша Кошћушког 63 (општина ?) Факултет за ...\n11 +5 yumreza.info\nFakulteti , visoke škole, univerzitettrenera i viših menadžera u sportu, Beograd, Srbija . www.akademijaspc.edu.rs, Академија Српске Православне Цркве за уметности и консервацију у ...\n12 -5 krstarica.com\nSrbija > Obrazovanje > Fakulteti - Internet KrstaricaSrbija , obrazovanje, fakulteti . Katalog sajtova Srbije.\n13 ~ klikdoposla.com\nFakulteti i Visoke škole u Srbiji | Fakultet | Visoke skole - PosloviFakulteti i visoke škole u Srbiji . Univerzitet Beograd, Novi Sad, Niš, Kragujevac. Fakultet i visoke škole u Srbiji .\n14 +12 prijemniispiti.com\nAkreditovani fakulteti i visoke skole | Prijemni IspitiAkreditacija je proces u kome se utvrđuje da li jedna visokoškolska ustanova ispunjava standarde za obavljanje obrazovne delatnosti, odnosno da li su studijski ...\n15 -1 novosti.rs\nPrivatni fakulteti u Srbiji : Diplomira 5.000 menadžera | Društvo Na privatnim fakultetima u Srbiji godišnje diplomira više akademaca nego što se upiše novih brucoša. Kod privatnika studira oko 30.000 ...\n16 -1 telegraf.rs\nOvo su najtraženiji fakulteti u Srbiji ! | Telegraf – Najnovije vestiOvo su najtraženiji fakulteti u Srbiji ! Pored Elektrotehničkog fakulteta, Fakulteta organizacionih nauka i Matematičkog, prošle godine za brucoše ...\n17 +5 b92.net\nB92 - Vesti - FON najbolji fakultet u SrbijiPrvi put u istoriji Srbija je dobila rang-listu državnih i privatnih fakulteta. ... 30 najbolje ocenjeni fakulteti u Srbiji ", objašnjava on za "Politiku".\n18 -6 iserbia.rs\niSerbia - Rangiranje fakulteta 2012Politika: FON - Najbolji fakultet u Srbiji ... fakulteta denevno uče van nastave, koji fakulteti imaju dobro razvijenu praksu razmena studenata, ali i ...\n19 ~ samozamlade.com Spisak fakulteta - SamozamladeSpisak fakulteta u Srbiji . ... Privatni univerziteti, fakulteti i visoke škole: Megatrend Univerzitet ... Univerzitet u Prištini sa trenutnim sedištem u Kosovskoj Mitrovici:.\n20 ~ balkanex.info Fakulteti u Srbiji - BalkanexSpisak ekonomskih, menadzerskih i slicnih fakulteta u Republici Srbiji . Svaki od ovih fakulteta mozete detaljnije pogledati na sajtu Balkanexa.\n21 +28 navidiku.rs\nPrivatni fakulteti u Beogradu, Privatni fakulteti Beograd CenovnikPrivatni fakulteti Beograd. Pogledajte kompletnu ponudu iz kategorije Privatni fakulteti u Beogradu, lokacije i cene. ... Baza firmi u Srbiji . Pretraži po: Nazivu firme\n22 ~ raf.edu.rs Računarski fakultet (RAF)Dragan Tomić, direktor Majkrosoftovog razvojnog centra u Srbiji, je u svom gostovanju u "Beogradskoj hronici" (01.08.2014.) ... Najbolji fakulteti u Srbiji , Štampa ...\n24 +77 naslovi.net\nStrani fakulteti u Srbiji nemaju ni akreditacije ni dozvole za rad Mejkap artista, master mejkap umetnik, doktor prirodne medicine - samo su neka od zvanja na diplomama fakulteta i visokih škola, koje se ...\n25 ~ mingl.rs Državni fakulteti - MinglFakultet za specijalnu edukaciju i rehabilitaciju. Univerzitet u Beogradu.\n26 -2 draganvaragic.com\nVisoko školstvo u Srbiji – Privatni Vs. državni fakulteti /visoke škole Pre nešto više od nedelju dana Maša Milutinović sa Fakulteta za medije i komunikacije univerziteta Singidunim je napisala na svom blogu tekst ...\n27 +41 arhitektura.rs\nForum :: Topic: Fakulteti u Srbiji (1/1) - ArhitekturaŽelim ove godine da upisem arhitekturu i zanimaju me iskustva sa fakulteta. Koji od fakulteta arhitekture u Srbiji biste mi ... - Serbian Latin.\n28 -11 politika.rs\nPrema mišljenju studenata, FON je najbolji fakultet u Srbiji : Društvo Dominiraju fakulteti iz Beograda i Novog Sada, ali su cenjeni kragujevački ... tri godine napravili svoju rang-listu najboljih fakulteta u Srbiji .\n29 +72 aladin.info\nPrivatni i državni fakulteti - upis, nastava, ispiti i stipendije - Beograd Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu najveći je i najstariji fakultet bioloških nauka u Srbiji . Ove godine navršava se 160 godina od kada je Knjaz Srbije...\n31 +20 24sata.rs\nPet fakulteta koji najbolje prolaze u EU - 24sata.rs... diplome sa akreditovanih studijskih programa u Srbiji priznaju se u zemljama ... Srpski fakulteti čije diplome najviše prolaze u inostranstvu\n33 +6 bg.ac.rs\nFakulteti u Srbiji najskuplji u Evropi !!!Iako godinama studenti protestuju zbog visokih školarina, dokazujući da izdvajaju najviše novca ne samo u regionu nego i u Evropi, fakultete to ...\n34 +19 vukajlija.com\nTehnički fakulteti u Srbiji // VukajlijaTehnički fakulteti u Srbiji . Fakulteti koji se prepoznaju po internet prezentacijama iz devedeset četvrte i nekačenju rezultata i materijala za ...\n35 -3 microsoft.com\nIT Academy u Srbiji - MicrosoftInstitucija, Vrsta IT akademije, Web adresa, Adresa. Elektronski fakultet Niš. Advanced & Essential. www.elfak.ni.ac.yu. Aleksandra Medvedeva 14, 18000 Niš .\n36 +50 ekapija.com\nekapija - Fakulteti u Srbiji troše milione bez kontrole - Visokoškolske Fakulteti u Srbiji troše milione bez kontrole - Visokoškolske ustanove ukupno prihoduju oko 140 mil EUR godišnje. Utorak, 18. 12. 2012.|08:54 | Izvor: Blic ...\n37 +63 mondo.rs\nStudenti izabrali: Top pet fakulteta u Srbiji - NaslovnaFakulteti koji su od studenata dobili najviše ocene kada je u pitanju opravdanost školarine su beogradski Fakultet za fizičku hemiju, ...\n38 -10 metropolitan.edu.rs\nUniverzitet Metropolitan: POČETNAMilan Mihajlović, profesor Menadžmenta u sportu sa UM, bio je ... najbolji privatni univerzitet u Srbiji , a njegov FAKULTET INFORMACIONIH ...\n39 -5 kafic.net\nFiloloski fakulteti - Srbija | Forum | kafic.netKao prwo..zdrawo swima... Zawrsawam cetwrtu godinu srednje skole i imam zelju da upisem filo.\n40 +60 vesti.rs\nOvo su najtraženiji fakulteti u Srbiji ! - Vesti.rsOvo su najtraženiji fakulteti u Srbiji ! U julu počinje borba za indekse i na fakultetima je sve uglavnom spremno za upis brucoša, a najveće ...\n41 ~ np.ac.rs Državni univerzitet u Novom PazaruDržavni Univerzitet u Novom Pazaru. ... Poziv istraživačima za učešće na takmičenje za najbolju tehnološku inovaciju u Srbiji 2014. godine · Konkurs Zadužbine ...\n42 +59 srednje-skole.com\nInformator za Srednje škole :: Topic: Fakulteti u Srbiji (1/1 Pa dragi moji bivsi osmaci :) Koji vas to fakulteti zanimaju?Jeste da je mozda rano...ali nece skoditi da se malo informisem... - Serbian Latin.\n43 +58 igormanjencic.com\nZašto privatni fakulteti nikad neće biti priznatiji nego što jesu - Igor Pošto se povela diskusija na temu državni vs privatni fakulteti pa da ne bih ..... Niko se ni u Srbiji ne uzbuđuje kada kažete FON, Mašinski, ...\n44 +38 kurir-info.rs\nFakulteti u Srbiji rade na mufte! - KurirBEOGRAD - Džaba su ih ocenjivali! Nekoliko fakulteta u Srbiji akreditovano je uprkos činjenici da su od ovlašćenih recenzenata dobili ...\n45 +5 svetnauke.org\nFakulteti u Srbiji | Milan Milošević | Svet naukeKo je završio dva fakulteta, jedan od njih je, možete se kladiti u to, pravni. Neki su počeli od njega, da nešto rade dok ne pronađu sebe, drugi ...\n46 -15 videomajstor.com\nVIDEO MAJSTOR - Fakulteti u Srbiji za Film, TV, Medije, Dramske Fakulteti i visoke škole u Srbiji na kojima se možete obrazovati za profesija iz Dramske umetnosti, Filma, TV, Videa, Medija i sl.\n47 +45 mojepravo.net\nMoje pravo, regionalni portal za pravne informacijeSrbija - u tabeli će biti prikazni samo linkovi web prezentacija iz Srbije. ODABERITE KATEGORIJU- ... Srbija , Pravni fakulteti . Pravni fakultet Univerziteta u ...\n48 -25 vreme.com\nVreme 962 - Istrazivanje – Sta studirati u Srbiji : Pet najboljih Istraživanje – Šta studirati u Srbiji > ... Ali, pojedini fakulteti su barem donekle modernizovali svoje nastavne planove i učinili ih dostupnijim ...\n49 +51 grckainfo.com\nstrani fakulteti u srbiji - GrckaInfo.comstrani fakulteti u srbiji Tekstovi. Studirati u Grčkoj. * ukoliko planirate da živite i studirate u Grčkoj obavezno pročitajte Informator o imigraciji u Grčku Američke ...\n50 -4 logistikausrbiji.rs\nLogistika u Srbiji » OBRAZOVANJE » Fakulteti i škole - Strana 1Mašinski fakultet Univerziteta u Beogradu je institucija nacionalnog značaja i predstavlja osnov razvoja mašinske nauke i industrije u Srbiji . Najstarija je i ...\n51 +11 sk.rs\nRangiranje fakulteta u Srbiji istrazivanje sprovela iSrbija Međutim, to ne znači da su vaši odgovori bili uzalud – već od jeseni pocinje naredna faza istraživanja, kako bi se obuhvatili svi fakulteti u Srbiji i ...\n52 +48 srbijadanas.com\nBEZOBRAZNO: Fakulteti se bogate na studentima! | Srbija danas BEOGRAD - Poslovanje fakulteta u Srbiji se meri milionima evra u protekloj godini, a sve dolazi iz studentskih džepova. Nijedan državni ...\n54 +3 rts.rs\nRTS :: Strogi kriterijumi za akreditaciju fakultetaVisokoškolskim ustanovama u Srbiji , akreditovanim pre pet godina, ... Novina je što fakulteti sami analiziraju svoj rad, tačnije šta je dobro, a šta ...


3D modelovanje, renderi, Podvis :: Daibau.rs\n3D MODELOVANJE, RENDERI, PODVIS\nTražim dobrog 3D modelara, 3D animatora: Skupili smo i proverili 3D modelare, 3D animatore, koji rade u mestu Podvis i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani 3D modelari, 3D animatori će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tDobar 3D modelar, 3D animator Podvis, koji može da uradi:\tprostorni pogledi, renderiranje, 3D crtanje, animacija, 3D kolor studije, realistične prezentacije, montaža 3D kuće na fotografijama, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše\n15 NAJBOLJI REZULTATI ZA 3D MODELARI, 3D ANIMATORI PODVIS


Studenti iz Tuzle odlaze u Srbiju na vakcinaciju: Vlast u TK ignoriše nas, odgovor iz Srbije stigao za manje od 12 sati | Tuzlanski.ba\nMeđutim, kako kažu studenti vlast u TK ignoriše njihove zahtjeve pod izgovorom da se odluka o formiranju prioritetnih skupina za vakcinaciju donosi na nivou Federacije Bosne i Hercegovine te da ne može biti donesena na nivou kantona.\nStudenti poručuju da, ukoliko u narednom periodu nadležni nastave ignorisanje njihovih zahtjeva, bit će primorani od Srbije tražiti vakcine za studente svih godina, navodi se u saopćenju.\nKljučne riječi: medicina, srbija, studenti, tuzla, vakcinacija


Pravni akti koji žene obavezuju da idu u penziju sa 61 godinom života, korisnike socijalne pomoći da rade, udate žene da registruju poljoprivredno gazdinstvo sa suprugom i organe uprave da građanima ne izdaju dokumenta ukoliko nisu platili neku kaznu imaju nešto zajedničko. Svi oni su iz ugla nezavisnih regulatornih tela sporni sa stanovišta ustavnosti i zakonitosti, i trenutno se nalaze u Ustavnom sudu koji o njima još uvek nije odlučio.\nU protekle dve godine nezavisna regulatorna tela su Ustavnom sudu Srbije podnela četiri inicijative za ocenu ustavnosti i zakonitosti koje se i dalje nalaze u proceduri. Nezavisna regulatorna tela su dovela u pitanje ustavnost i zakonitost:\nZakona o načinu određivanja maksimalnog broja zaposlenih u javnom sektoru ("Sl. glasnik RS", br. 68/2015),\nPravilnika o upisu u registar poljoprivrednih gazdinstava i obnovi registracije, kao i o uslovima za pasivan status poljoprivrednog gazdinstva ("Sl. glasnik RS", br. 17/2013, 102/2015 i 6/2016),\nZakona o prekršajima ("Sl. glasnik RS", br. 65/2013) i\nUredbe o merama socijalne uključenosti korisnika novčane socijalne pomoći ("Sl. glasnik RS", br. 112/2014).\nInicijativa koju su u septembru 2015. godine zajednički podneli Poverenica za zaštitu ravnopravnosti i Zaštitnik građana odnosila se na Zakon o načinu određivanja maksimalnog broja zaposlenih u javnom sektoru. Konkretno, sporna odredba člana 20 Zakona, koja je prema ovim institucijama u sukobu sa Ustavom Republike Srbije ("Sl. glasnik RS", br. 98/2006 - dalje: Ustav), predviđala je da žene sa 61 godinom života po sili zakona moraju da idu u penziju.\n"Odredbama člana 19a Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju ("Sl. glasnik RS", br. 34/2003, 64/2004 - odluka USRS, 84/2004 - dr. zakon, 85/2005, 101/2005 - dr. zakon, 63/2006 - odluka USRS, 5/2009, 107/2009, 101/2010, 93/2012, 62/2013, 108/2013, 75/2014 i 142/2014) propisano je da žene ispunjavaju uslove za ostvarivanje penzije u pogledu radnog staža i životnog doba ranije nego muškarci, čime stiču pravo, ali ne i obavezu, da odu u penziju. Međutim, članom 20 Zakona o načinu određivanja maksimalnog broja zaposlenih u javnom sektoru propisano je da svakom zaposlenom u javnom sektoru prestaje radni odnos momentom sticanja uslova (radni staž i godine života) za starosnu penziju. To faktički znači da je ukinuto pravo izbora na odlazak u starosnu penziju iz Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, odnosno da je ovo postala obaveza da žene, i to samo žene u 'javnom sektoru', idu u penziju ranije nego muškarci. Zbog toga je odredba člana 20 Zakona o maksimalnom broju zaposlenih u javnom sektoru, čija se ustavnost ovde osporava, suprotna zabrani diskriminacije iz Ustava jer pogađa samo žene zaposlene u 'javnom sektoru', što predstavlja diskriminaciju žena", navodi se u predlogu za ocenu ustavnosti koji su podneli Zaštitnik građana i Poverenica za ravnopravnost.\nUstavni sud je u oktobru 2015. godine doneo rešenje kojim se obustavlja izvršenje člana 20. ovog Zakona do donošenja konačne odluke o spornim pitanjima. Time su žene sa 61 jednom godinom života ostale zaposlene u javnom sektoru, a tako će i biti sve dok se ova inicijativa i dalje nalazi na razmatranju.\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti je u avgustu 2014. godine podnela Predlog za ocenu ustavnosti i zakonitosti Pravilnika o upisu u registar poljoprivrednih gazdinstava i obnovi registracije, kao i o uslovima za pasivan status poljoprivrednog gazdinstva i još čeka odluku Ustavnog suda.\nČlan 4 ovog Pravilnika propisuje da "bračni drugovi mogu da budu upisani samo u jedno porodično poljoprivredno gazdinstvo", što je prema mišljenju kancelarije Poverenice za ravnopravnost u suprotnosti sa ustavnim načelom zabrane diskriminacije.\n"Potencijalne posledice primene ove odredbe Pravilnika su narušavanje ravnopravnosti polova, ravnopravnosti u bračnoj zajednici i ekonomsko slabljenje žena koje žive u seoskim domaćinstvima. Žene u ruralnim područjima su u mnogo većoj meri opterećene neplaćenim radom na gazdinstvu i u domaćinstvu, a situacija da, pored navedenih otežavajućih faktora, ne mogu ni samostalno da raspolažu svojom imovinom, čini njihov položaj težim i ekonomski nesamostalnijim. Zato sa rodnog aspekta, sporni propis može imati štetne posledice po žene u ruralnim sredinama. Njima su, kao dvostruko marginalizovanoj grupi, potrebne mere podrške države, a ne mere kojima se ograničavaju njihova prava", navode iz kancelarije Poverenice za ravnopravnost.\nZaštitnik građana je, izuzimajući inicijativu koju su zajedno podneli sa kancelarijom Poverenice za ravnopravnost, u poslednje dve godine podneo još dva zahteva za ocenu ustavnosti koji se i dalje razmatraju u Ustavnom sudu.\nO Predlogu za ocenu ustavnosti Uredbe o merama socijalne uključenosti korisnika novčane socijalne pomoći, koji je Zaštitnik podneo krajem 2014. godine, Ustavni sud se još nije oglasio. Ova Uredba je privukla dosta pažnje javnosti pošto se njome uvela mogućnost da korisniku socijalne pomoći ona bude umanjena ili ukinuta ukoliko ne učestvuje u društveno korisnom radu.\n"Imajući u vidu da osoba koja obavlja društveno koristan rad ili volonterski rad ne ostvaruje zaradu, takav način aktivacije korisnika ne dovodi do poboljšanja njegovog socijalnog položaja, jer on ostaje suštinski zavistan od finansijske pomoći društva. Istovremeno korisnik socijalne pomoći za vreme obavljanja društveno korisnog rada ili volontiranja čije trajanje nije ni vremenski oročeno, gubi mogućnost učešća u drugim vidovima aktivacije koje mu omogućavaju prevazilaženja njegove nepovoljne socijalne uključenosti kao što su formalno ili neformalno obrazovanje i drugo", argumenti su kojima je Zaštitnik građana doveo u pitanje ustavnost sporne Uredbe.\nPrema mišljenju Zaštitnika građana, pretnja umanjenjem ili gubitkom novčane socijalne pomoći zbog neodazivanja na učešće u društveno korisnom radu ili u volontiranju, predstavlja oblik prinude korisnika novčane socijalne pomoći da obavlja rad za koji neće biti plaćen, što je zabranjeno Ustavom i Konvencijom za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda koju je Republika Srbija potvrdila. Ovim aktom se, dodaje Zaštitnik, otvara mogućnost zloupotrebe građana u socijalnoj nuždi.\nIz ove institucije je u januaru 2014. godine dovedena u pitanje ustavnost Zakona o prekršajima. Preciznije, reč je o članu Zakona koji se bavi posledicama koje će građani snositi ukoliko budu upisani u Registar neplaćenih novčanih kazni i drugih novčanih iznosa. Ovaj član dozvoljava organima javne uprave da građanima, dok ne izmire novčane kazne, ne izdaje dozvole i uverenja koja se ne odnose na lični status, ne vraća oduzeta dokumenta i ne dozvoljava registraciju pravnih lica.\nPrema Zaštitniku ovaj član je neustavan, "jer propisuje ograničenja u radu organa uprave, kojima se privremeno ograničava i uskraćuje ostvarivanje Ustavom i zakonima utvrđenih prava i sloboda, a koja nisu neophodna niti proporcionalna sa stanovišta svrhe koja se njime želi postići".\nIako Ustavni sud i dalje odlučuje o ovom zahtevu u međuvremenu su primedbe Zaštitnika građana uvrštene u Zakon o izmenama i dopunama Zakona o prekršajima, koji je Narodna skupština Republike Srbije usvojila 12. februara 2016. godine\nIzvor: Vebsajt Danas, V. Jeremić, 16.02.2016.


Beograd | Palilula Član od: 19.07.2014 Ocenite\nSve preporukle za saradnju\nHepa filter Karcher DS5500/DS5600\nLoom bands - set za pravljenje narukvica Model 2\nDivna stona lampa iz 20ih\nAir Pods NOVE original slušalice (vakum)\nBrz i lak dogovor. Moje iskrene preporuke za ovog člana. 10+


Beograd: do 18 sati - 46,4 odsto birača\nBeograd: do 18 sati - 46,4 odsto birača 06.Maj.2012, 19:26, Izvor: Mondo\nU Beogradu je, na izbore za odbornike Skupštine grada, do 18 časova izašlo 46,4 odsto birača što je u odnosu na 2008. godinu u isto vreme uvećanje za 0,79 odsto izašlih saopštio je GIK.\n10:37: Brzi Joe i prijatelji10:37: Fijatova vozila iz Kragujevca stigla u Ameriku ...10:37: Nikolić: “Plan B” su mladi igrači10:35: (VIDEO) "Ma bućni ga celog u vodu pa ga iscedi" 10:35: Tigar na smrt izujedao devojku10:34: Tole: Neka se Terzić i ovaj novi u Zvezdi, Kokeza, uhvate pod ru...10:34: Kosovo: Kućni pritvor za uhapšene zbog sumnje za ratni zločin10:34: Zoran Pejić Peja napokon priznao: U vezi sam sa Minom Kostić!10:33: A taman smo mislili da mu je bolje: Čarli Šin menja ime10:33: Prostitucija ili proterivanje10:33: Tigar na smrt izujedao radnicu zoo-vrta10:32: Morgan Frimen zadremao tokom televizijskog intervjua10:32: Šutanovac: Znam kako da pomognem DS10:32: STIŽU DVA UROŠA: Vitas i Đurđević u Partizanu 10:32: Velika akcija sterilizacije pasa10:32: Na Bjelašnici snijeg10:32: BHMAK: Nastavlja se istraga o direktoru Gavranu10:32: Izložba posvećena Rolingstonsima u Muzeju rokenrola10:31: "Miran" porodični doručak10:30: Nekadašnji pevač grupe Tower of Power na Nišvillu10:30: Nacrt Deklaracije o položaju Vojvodine Srpske u Republici Srbij...10:29: Knjige prilagođene trajanju avionskog leta10:29: Lampard: Voleo bih da Teri ostane10:29: Obožavaoci pokojnog maršala obeležavaju Dan mladosti10:29: Rodžersov sin oslobođen optužbi10:28: Azerbejdžanci prave novi Dubai u CG10:28: Medvešćak doveo kanadskog Srbina za KHL10:28: Novi "Fića" stigao u Ameriku10:27: Vreme je da se u Parizu opet čuje "Bože pravde" ...10:27: ONI DOLAZE: Fotografisala staju, a uhvatila leteći tanjir!10:27: Posmrtni ostaci Karađorđevića stižu na Oplenac10:27: Vlada Kosova usvojila plan primene10:27: 25.05.2013 ::: Hublot MP-05 LaFerrari: Unikatni sat za vlasnike L...10:26: PRODAJA NE OPADA, UPRKOS KRIZI: Fijat 500L stiže u SAD10:26: Rašović: Lazar je igrač za Benfiku!10:25: Tvrdi da je reinkarnacija Nikole Tesle?!10:25: UŽAS U JUTI: Dečak (15) zaklao usvojenu braću10:24: Budistički moleban za zemunsku kaldrmu10:24: Eksplozija gasa u školskom autobusu10:24: Keti Peri: "Grudi su mi ogromne, moram da nosim dva brusa odjedno...10:24: STRAŠNO: Tigar na smrt izujedao radnicu zoo vrta pred posetiocem...10:24: Litvanija: Uskoro ratifikacija SSP sa Srbijom10:23: Vladika Grigorije uzeo 3 miliona evra hipotekarnih kredita?10:23: Novi Žeželjev most biće završen dogodine10:22: FOTO: HUMANOST NA DJELU: Spasavanje malog blatnjavog mačora ispo...10:22: U državama bivše Jugoslavije obeležava se Dana mladosti ...10:22: Otvorena klinika za homoseksualce?!10:22: Musićeva majka: Darijan je tukao Vladislavu10:21: UPLOVIO U BALTIMOR: Srpski fijat 500L stigao u Ameriku10:21: Simonović: Željeznice ove i sljedeće godine ulažu 1,4 milijar...10:21: Đurđević i Vitas na pragu Humske!10:20: Naftaši imaju najviše plate10:20: Adidas i Puma obnavljaju rivalstvo u finalu Lige šampiona10:20: Putnik šoferu: Izvinite, pobegao mi je piton10:20: Vegetom "začinjavo" životnu muku10:20: Noć u Beogradu: Četiri saobraćajna udesa, jedna osoba teško p...10:19: SVE JE U MARKETINGU: Reklame sa seksi lepoticama prodaju sve, pa ...10:19: FOTO,VIDEO: SVE O DANU MLADOSTI: 25. maj, 25 godina kasnije - ko ...10:19: Satrijani oduševio beogradsku publiku10:17: S&P: Snižen rejting Makedonije


I do 20.000 kuna: Stižu velike kazne za najteže prometne prekršitelje - Večernji.hr\n03. srpnja 2019. u 10:36 31 komentara 2699 prikaza\nNovim prijedlogom Zakona o sigurnosti prometa na cestama, čiji je glavni cilj smanjenje broja nesreća i poginulih, po riječima ministra unutarnjih poslova Davora Božinovića, predviđene su znatno strože kazne jer iskustva zemalja s manje stradalih ukazuju da dosljedno kažnjavanje utječe na poštivanje prometnih propisa.\n"Represija nije generalni, a ni isključivi smjer MUP-a, ali je itekako snažna poruka onima koju učestalo i grubo krše zakonske propise te ugrožavaju ljudske živote", poručio je Božinović.\n1. Sa sadašnjih 5000 do 15.000 kuna novčane kazne se povećavaju na 10.000 do 20.000 kuna za osam najtežih prekršaja - vožnju u suprotnom smjeru na autocesti ili brzoj cesti, prekoračenje brzine u naseljenom mjestu za više od 50 km/h, namjeran prolazak kroz crveno svjetlo, odbijanje testiranja na alkohol ili droge, vožnju pod utjecajem droga ili alkohola iznad 1,5 g/kg, vožnju prije stjecanja prava te za vrijeme dok je vozačka dozvola privremeno oduzeta ili ukinuta.\n2. S 500 na 1000 kuna povećat će se i kazne za nekorištenje sigurnosnog pojasa te nepropisan prijevoz djece.\n3. Na 1.500 kuna povećat će se kazne za nepropisno korištenje mobitela u vožnji. U MUP-u ističu da ''zlouporaba'' mobitela sudjeluje s 5,7 posto u ukupnom broju utvrđenih prekršaja u prometu, a samo u pet mjeseci 2019. evidentirano je 15.554 prekršaja, što je povećanje od 5,6 posto u odnosu na isto razdoblje lani.\n4. Ako vozač drugi put unutar tri godine ponovi već spomenutih osam najtežih prometnih prekršaja (za koje je došlo i do najvećih povećanja kazni), vozačka dozvola oduzet će mu se na najmanje šest mjeseci, a za treći i svaki sljedeći put na najmanje godinu dana.\n5. Što se tiče tzv. negativnih bodova, do sada ih se za pojedini prekršaj moglo dobiti najmanje tri, a prođe li zakonski prijedlog, najveći broj bodova popet će se na šest. I ta je mjera, kako ističu u MUP-u uvedena zbog recidivista, prvenstveno zbog učinkovite identifikacije vozača koji ponavljaju najteže prekršaje. Kao krajnja mjera za ponavljače prekršaja predviđeno je i ukidanje vozačke dozvole, a koja ima za posljedicu ponovno polaganje vozačkog ispita.\nZašto je to radila? U Jadranu snimili najveću europsku zmiju kako se pokušava popeti na brod\nKako bi se vozačima koji uporno ponavljaju najteže prekršaje oduzelo sredstvo počinjenja prekršajnog djela, izmjenama zakona predviđena je i mjera privremenog oduzimanja vozila. Ta mogućnost, kako ističu u MUP-u, ima za cilj dati do znanja vozaču koji ponavlja najteže prekršaje da je vozilo opasno sredstvo ako se ne koristi na primjeren način. Tako se i vlasnike vozila obvezuje da ih ne daju na upotrebu osobama za koje prethodno nisu provjerili njihovu sposobnost za upravljanje te ispunjavanje određenih uvjeta za upravljanje vozilom, smatraju u MUP-u. Za privremeno oduzimanje vozila do sudske odluke koja mora biti donesena za 15 dana povod također može biti ponavljanje (najmanje dva puta) osam najtežih prekršaja za koje su i najviše podignute novčane kazne.\nUvodi se i obveza snimanja vozačkog ispita, a MUP će na svojim internetskim stranicama omogućiti provjeru statusa vozačke dozvole kako bi se olakšano moglo otkriti je li ona važeća te postoje li negativni bodovi ili izrečene mjere zabrane vožnje.\nKljučne riječi promet kazne vozači\nKOKAIN NIKAD ČIŠĆI\nEuropol upozorava na jačanje organiziranog kriminala: Došli smo do točke pucanja\nNe žele financirati konkurenciju\nRat na Tuđmanu: Croatia Airlines želi bolje uvjete od Ryanaira


OD ŠANKERKE U KLADIONICI DO MILIONERKE: Jelena Đoković kakvu niste znali - živela u studentskom domu i gledala Noleta! | Zvezde i tračevi\nOD ŠANKERKE U KLADIONICI DO MILIONERKE: Jelena Đoković kakvu niste znali - živela u studentskom domu i gledala Noleta! | Mondo Portal\nOD ŠANKERKE U KLADIONICI DO MILIONERKE: Jelena Đoković kakvu niste znali - živela u studentskom domu i gledala Noleta! 9 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n30.04.2021. / 11:48\nOD ŠANKERKE U KLADIONICI DO MILIONERKE: Jelena Đoković kakvu niste znali - živela u studentskom domu i gledala Noleta!\nAutor Dragana Tomašević 30.04.2021. / 11:48\nOvo niste znali o Jeleni Đoković!\nJelena Đoković je uspešna poslovna žena, mama dvoje dece i "najpoznatija srpska supruga".\nPre udaje za Novaka Đokovića Jelena je bila kao i "svaka druga" devojka - studirala je i radila različite poslove kako bi zaradila džeparac.\nJelena dolazi iz skromne porodice, a veza, kasnije brak s Novakom Đokovićem, napravili su od nje "svetsku zvezdu" čiji se modni odabiri često kritikuju. Nekoliko puta do sada je rekla da se svaki njen korak prati, zbog čega ima veliku odgovornost prema javnosti i tome šta će da kaže ili gde će da ode.\nJelena je studirala ekonomiju i finansije na italijanskom fakultetu Bokoni u Milanu. Samo jedna godina na ovom fakultetu košta oko 5.000 evra, ali ona je, kao i većina srpskih državljana koji studiraju na fakultetu, dobila stipendiju ovog fakulteta. Ono što je gotovo neverovatno jeste to da je ova dama tokom studija u Milanu, kako bi sebi olakšala život, radila čak i u sportskoj kladionici kao šankerka.\n"Nisam se dugo zadržala u kladionici i nakon toga bila sam promoterka nekih događaja. Mnogo toga sam radila i ništa mi nije bilo teško, sve je to za ljude", rekla je Jelena jednom prilikom.\nDane je provodila u Milanu kao i većina tamošnjih studenata. Živela je u studentskom domu, sa nekoliko cimerki. Zbog mnogo obaveza na fakultetu, Jelena nije pratila Novaka na turnirima, ali je sve mečeve gledala preko televizijskih ekrana. U jednom svom blogu istakla je da je uvek štedela novac iako je poput svih devojaka volela da se počasti nekim novim odevnim predmetom.\n"Ako sada kupim ovo, kasnije neću moći da dobijem ono drugo. Da li mi ovo stvarno treba? Hmmm, ne baš. Ok, ostavi", opisala je Jelena kako su izgledale njene dileme.\n01.05.2021. / 06:50\nA treba da je istetovirana i izoperisana da bi bila nivo?\nVi sto svima nadjete manu verovatno mrzite i sami sebe...Jeca vam smeta zato sto je normalna a ne nafrakana, tetovirana, silikonka...Jeca je Andjeo, kad ste u njenoj blizini osecate to, osecate neku pozitivnu energiju, kad je ona tu vi ne mozete da gledate u nesto drugo osim u njene oci, imate neki uzviseni osecaj kao kada ste u Hramu Svetog Save a patrijarh Pavle pred vama...eto ko mi ne veruje neka pita one sto su stalno pored nje, takva je bila, imao sam srecu da vidim nju i sestru u autobusu dok je bila devojka, da pricam sa njom, zamolio sam vozaca da joj stane gde joj deda ima vikendicu, blizu Ljiga, radio sam tada kao kondukter, pitala je da li moze da me slika, na moje cudjenje je odgovorila da uvek slika pozitivne ljude bilo gde da ih nadje i vidi...eto toliko hejteri!!!\n30.04.2021. / 13:58\nDobro joj je rekla "Diskrecija" .. 😂😂😂 Zaista se dobro udala.


Novine u radu Advokatske komore Srbije sa Jasminom Milutinovićem | PARAGRAF INTERVJU\nNovine u radu Advokatske komore Srbije\npredsednica Advokatske komore Srbije\nZa početak, želim da Vam ovim putem, ispred kompanije Paragraf, čestitam na izboru za predsednicu Advokatske komore Srbije. Advokatura u Srbiji ima bogatu istoriju, počevši od Zakona o pravozastupnicima od 28. februara 1862. godine kojim je uveden pojam dostojnosti za bavljenje advokaturom. U kom pravcu će se kretati delovanje advokature u narednom periodu i koji su ciljevi koje želite da postignete u periodu mandata koji je pred Vama?\nU mandatu koji je pred Upravnim odborom Advokatske komore Srbije kojim predsedavam, najveći izazov, po mom mišljenju, će biti sačuva ti samostalnost i nezavisnost advokature onakvu kakvu je znamo, a tu pre svega mislim na donošenje novog Zakona o advokaturi. Našu argumentaciju za zaštitu interesa profesije povodom ovih pitanja moramo pronaći u okviru propisa EU, sudske prakse Evropskog suda i uporednih rešenja drugih zemalja, kako bi u raspravi prilikom usaglašavanja propisa o advokaturi sa propisima EU mogli biti ozbiljan pregovarač.\nOdgovor na pitanje - da li Zakon o advokaturi ispunjava kriterijume zakonodavstva EU treba tražiti u analizi usaglašenosti Zakona o advokaturi sa Direktivama o privremenom pružanju usluga (77/249 EEZ), Direktivom o poslovnom nastanjivanju (98/5 EZ), Direktivom o priznavanju stručnih kvalifikacija (2005/36 EZ), Direktivom o uslugama (2006/123 EZ) i sudskom praksom suda pravde EU. Problemi koji nas očekuju, formulisani su u 10 osnovnih zahteva koje moramo rešavati: zahtev da se advokatska delatnost tretira kao pružanje usluga, da se advokatima iz EU omogući obavljanje delatnosti u Srbiji i u postojećoj pravnoj formi, da advokati iz EU mogu pružati sve vrste pravnih usluga, da se ukine zabrana reklamiranja advokatskih usluga, da se ukine advokatska tarifa ili da je odobrava Ministarstvo pravde, zahtev za smanjenje visine naknade za upis u imenik advokata, za priznavanje profesionalnih kvalifikacija za upis u imenik, da se na advokate iz EU primenjuje dvostruka deontologija, te zahtev za upisnik advokata iz EU koji su poslovno nastanjeni u Srbiji. Smatram da možemo postići pun konsenzus advokature da nije moguće implementirati obaveze koje podrazumeva članstvo u EU i pre nego postanemo član EU, pa kod donošenja novog Zakona o advokaturi, smatram da advokatura mora insistirati na tome da sve odredbe kojima će se advokatura kao regulisana profesija usaglasiti sa navedenim Direktivama, budu normirane u okviru jednog poglavlja i da te odredbe stupaju na snagu kad Republika Srbija postane član EU.\nBudući da ste izabrani u jeku advokatskih protesta zbog kontraverzne odluke VKS, koji su sledeći koraci AKS po tim pitanjima?\nDopunjen stav Vrhovnog kasacionog suda od 16.09.2021. godine je kap koja je prelila čašu nezadovoljstva ujednačavanjem sudske prakse zauzimanjem stavova odeljenja Vrhovnog kasacionog suda. Zauzimanje stavova je nasledstvo komunističkog i socijalističkog režima i postoji samo u bivšim komunističkim zemljama. Zauzimanje stavova van suđenja je neprihvatljivo i ustavno nije komforno. Ustavnopravno je bilo moguće braniti zauzimanje stavova u sistemu jedinstva vlasti, ali sada Ustavom RS postoji podela vlasti i u Ustavu se ne pominje da je u nadležnosti sudova bilo šta drugo osim suđenja. Stavovi odeljenja Vrhovnog kasacionog suda nemaju veze sa suđenjem niti sa konkretnim predmetima i ova praksa odskače od podele vlasti, ugrožava i nezavisnost sudova i sudija. Kada Vrhovni kasacioni sud zauzme stav u konkretnom predmetu, on je to uradio kroz suđenje, ali kada zauzima stav van suđenja, on ugrožava nezavisnost suda i vrši uticaj na sudiju u vršenju sudijske funkcije i to je svojevrsni pritisak na sudije. Vrhovni kasacioni sud mora da sudi, a ne da vrši nadzor nad radom nižestepenih sudova. Advokatska komora Srbije je već izrazila nezadovoljstvo i opravdane sumnje u razloge donošenja dopune stava od 16.09.2021. godine, a konkretne korake uključujući i mogućnost obustave rada, utvrdiće Upravni odbor i vanredna Skupština Advokatske komore Srbije krajem oktobra ili početkom novembra.\nBanke su pozvale građane koji su ih tužili za troškove obrade kredita i plaćanje premije osiguranja kod NKOS da povuku svoje tužbe do 31.12. U slučaju da to ne učine, kako proizilazi iz saopštenja Udruženja banaka Srbije, banke se neće odreći prava da od dužnika naplate svoje troškove sudskog spora. Kako komentarišete ovaj poziv UBS?\nPoziv Udruženja banaka Srbije građanima da povuku tužbe do kraja 2021. godine, smatram pritiskom na građane da zbog uznemirenja dopunjenim stavom Vrhovnog kasacionog suda, odustanu i od parnica koje bi izvesno dobili. Dopunjen stav neće uticati isto na sve pokrenute parnice, niti on znači da će građani apsolutno sve parnice, ako se isti bude primenjivao, i izgubiti. Stoga je ovakav poziv UBS najblaže rečeno zloupotreba prava.\nU toku ove godine pokušaji izmena Zakona o parničnom postupku ili predlozi za donošenje autentičnih tumačenja Zakona o obligacionim odnosima, Zakona o zaštiti poštrošača i Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga izazvali su brojne reakcije domaće stručne javnosti uključujući i proteste advokata zbog izmena ZPP. Šta je bio cilj tih zakonodavnih promena?\nIz radnog teksta nacrta Zakona o izmenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, proizilazi da je razlog za intervenisanje u ovaj sistemski zakon na ovaj način, radna grupa videla u poboljšanju efikasnosti postupka, smanjenju troškova postupka, rasterećenosti sudova opšte nadležnosti u Beogradu, sve očigledno zbog masovnih sporova protiv finansijskih organizacija - banaka i drugih masovnih sporova za koje su teritorijalno nadležni sudovi opšte nadležnosti u Beogradu. Međutim, radna grupa je pribegla rešenjima koja Zakon o parničnom postupku menjaju u njegovoj suštini i na način koji je sporan. Naime, ne menjaju se sistemski zakoni zbog aktuelne situacije koju treba rešiti (kao što su masovni sporovi), već se preduzimaju druge aktivnosti. Očigledno je da su i izmene Zakona o parničnom postupku, i pokušaj autentičnog tumačenja Zakona o obligacionim odnosima, Zakona o zaštiti potrošača, Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga, koje je advokatura blagovremenom reakcijom sprečila, bile usmerene na smanjenje broja predmeta pred sudovima opšte nadležnosti na neprihvatljiv način.\nU medijima se spominje vest da je Venecijanska komisija navodno pohvalila ustavne izmene u delu o pravosuđu. Koji je stav AKS o do sada viđenim predlozima ustavnih izmenama?\nAdvokatska komora Srbije je još 2018. godine dostavila Ministarstvu pravde svoje primedbe i sugestije na radni tekst amandmana na Ustav Republike Srbije, u kojima je istakla da je pozitivno što se predloženim amandmanima nije diralo u članu 67. stav 2. Ustava po kojoj odredbi pravnu pomoć pruža advokatura kao samostalna i nezavisna služba pravne pomoći, i službe pravne pomoći koje se osnivaju u jedinicama lokalne samouprave, u skladu sa zakonom. Tražili smo da se u Ustavu predvidi odredba koja bi definisala advokaturu na način da je advokatura kao deo pravosuđa, samostalna i nezavisna služba pružanja pravne pomoći koja se uređuje zakonom, ali ova sugestija nije prihvaćena. Takođe, imali smo primedbu na isključivanje predstavnika advokature iz sastava VSS i DVT. Što se tiče ostalih odredbi, nismo sigurni da će se ovako formulisanim ustavnim amandmanima, postići ciljevi koji su postavljeni, a to su unapređenje kvaliteta pravde, nezavisnosti, nepristrasnosti, stručnosti i odgovornosti i efikasnosti pravosuđa. Kroz platformu koju je Advokatska komora Srbije usvojila, dali smo i konkretne primedbe i predloge za izmenu..\nEvo više od godinu dana je prošlo od početka rada kol centar za besplatnu pravnu pomoć. Koliki je uspeh tog projekta u omogućavanju Ustavom zagarantovanog prava na pravično suđenje i generalno dostupnosti pravosuđa svim građanima podjednako?\nFormiranje kol centra za određivanje pružalaca besplatne pravne pomoći od strane Advokatske komore Srbije, koji je otpočeo sa radom 14.09.2020. godine, omogućio je znatnu efikasnost u primeni Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći. Na to ukazuju sami podaci o određivanju advokata kao pružalaca BPP. Na listi kol centra trenutno se nalazi 4.105 advokata - pružalaca BPP, a od početka rada do početka septembra 2021. godine preko kol centra postavljen je 931 advokat - pružalac BPP. Do početka rada kol centra, a počev od stupanja na snagu Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći 1.10.2019. godine, dostavljanjem podataka lokalnim samoupravama od strane AKS, bio je postavljen 581 advokat - pružalac BPP. Ovi podaci ukazuju na to da se, za isti period, broj predmeta u kojima je odobren zahtev za BPP i u kojima su postavljeni advokati za pružaoce BPP, skoro duplirao. Uvek ima prostora za unapređenje rada, ali u prvoj godini primene uzimajući u obzir i uslove u kojima se živelo i radilo, podaci nesporno pokazuju uspešnost projekta.\nŠto se tiče pristupa pravosuđu i zagarantovanog prava na pravično suđenje, njena dostupnost svim građanima podjednako prvo zavisi od samog zakona koji predviđa ko i pod kojim uslovima može ostvariti pravo na BPP i u primeni ne zavisi samo od rada kol centra, već, pre svega, od rada Službi za BPP koje su formirane u lokalnim samoupravama čiji nadležni organi odlučuju o odobravanju zahteva za BPP koja se tiče zastupanja, odnosno pristupa sudu i određivanju pružalaca. Ove Službe nisu formirane u svim lokalnim samoupravama.\nAdvokatska komora Srbije je ukazivala da bi za pristup pravdi, a što je cilj zakona, bilo značajnije da rad Službi za BPP obuhvata i pružanje pravnih saveta, a posebno uspostavljanje saradnje lokalnih samouprava sa advokatskim komorama u sastavu AKS, u vidu osnivanja zajedničkih službi u kojima bi advokati pružali i besplatne pravne savete građanima, jer bi na taj način Ustavom zagarantovano pravo o jednakom pristupu pravdi svakom građaninu bila ostvarena u većem kapacitetu.\nKoristim elektronsku bazu Paragraf Lex, svakodnevno i smatram inače korišćenje elektronskih baza korisnom alatkom u radu.


Reč koja je srušila jedan svet | Novosti.RS\nsubota, 09. 11. 2019. u 15:00\nSve se, zaista, i u nastanku i u nestanku famoznog Berlinskog zida zbivalo posve neočekivano\nTrideset godina od pada Berlinskog zida: Onako kako je, preko noći, posve iznenada nastao monstruozni simbol nemačke podeljenosti i posebno Hladnog rata, tako je, sasvim neočekivano, i nestao, a pod njegovim ruševinama našao se čitav jedan oštro, ideološki, politički i vojno podeljeni svet koji je počivao, i decenijama se održavao, na ravnoteži straha (bipolarnost) od nuklearne apokalipse da bi ustupio mesto strahu od neravnoteže (unipolarnost)\nSve se, zaista, i u nastanku i u nestanku famoznog Berlinskog zida zbivalo posve neočekivano i izvan „radara“ tako moćnih, i svevidećih obaveštajnih službi, kao što su američka CIA i nemački BND.\nPodignut je, preko noći, 13. avgusta 1961, čime je i bukvalno „cementirana“ nemačka podeljenost među ratnim pobednicima (konferencija u Potsdamu, 1945), kao što je, takođe preko noći, pao dvadeset i osam godina kasnije, 9. novembra 1989. godine.\nSličnosti nastanka i nestanka Zida se tu ne završavaju. Podignut je pred (nezaustavljivom) lavinom prebega sa istočne strane na zapadnu stranu podeljenog grada, uz blagoslov i snažnu potporu Moskve. Srušen je, takođe, pred nezaustavljivom lavinom izbeglica kad je sovjetska podrška izostala.\nI u jednom i u drugom slučaju Sjedinjene Američke Države su, uprkos uspaničenom zapomaganju zapadnih Nemaca da im pomognu, posmatrale prevratničke događaje „skrštenih ruku“. Ni Džon Kenedi, 1961, ni Džordž Buš, 1989, nisu hteli, ni smeli, da rizikuju ulazak u rat sa Sovjetskim Savezom zbog Berlina.\nKENEDIJEVO PISMO BRANTU „Ma koliko stvar bila ozbiljna“, pisao je Kenedi Viliju Brantu, tadašnjem gradonačelniku Zapadnog Berlina, na njegovo duboko razočaranje, pet dana posle podizanja zida, „ne stoje nam na raspolaganju nikakvi koraci koji bi iznudili promenu sadašnje situacije… Radi se, očigledno, i u osnovi, o sovjetskoj odluci koja bi mogla da se poništi jedino ratom. Ni vi ni mi, ni bilo ko od naših saveznika“, upozoravao je predsednik SAD, „ne možemo preuzeti na sebe tu odgovornost da zbog ovog sukoba uđemo u rat.“\nDvadeset osam godina kasnije Džordžu Bušu prve ličnosti Senata i Kongresa savetovale su da hitno odleti u Berlin i pridruži se oduševljenoj masi koja je igrala na zidu. Bio je to, reći će kasnije, najgluplji predlog koji je mogao da bude dat jednom američkom predsedniku. Samo jedan nepromišljen korak u takvoj situaciji mogao je da opasno provocira sovjetske oružane snage (a u tom času, podsetimo, na istočnonemačkom tlu bilo je više od četiri stotine hiljada vojnika). Postoje situacije u kojima je pametnije ponašati se uzdržano.\nIZBEGLIČKA LAVINA Talas izbeglica sa istočne strane na zapadnu stranu takođe podeljenog Berlina poprimio je zaista dramatične razmere, s fatalnim posledicama za istočnonemačku državu: od 1945. do 1961. na Zapad je prebeglo više od tri miliona, uglavnom mlađih i kvalifikovanijih građana. U Istočnom Berlinu i Moskvi su shvatili da se nešto mora preduzeti kako Nemačka Demokratska Republika, stvorena na teritoriji sovjetske okupacione zone, ne bi (posve) „iskrvarila“.\nIako se u medijima o tome spekulisalo, zapadne obaveštajne službe su potpuno isključivale ideju o podizanju zida kao „odviše riskantan poduhvat“. A upravo to se dogodilo. U ponoć je otpočela realizacija tajnog plana „Akcija iks“: hiljade policajaca i vojnika razvlačilo je bodljikavu žicu – podizanje betonskog zida uslediće kasnije – duž sektorski podeljenog grada. Zapad je bio zaprepašćen. I bespomoćan. Uspostavljena je najbolje čuvana granica i, potencijalno, najopasnije ratno žarište na svetu.\nNOVO IZNENAĐENjE Dvadeset osam godina kasnije – opet veliko iznenađenje. Ovoga puta ne kao posledica tajnog plana nego uprkos planu partijske i državne vrhuške: rušio se tvrdi „antifašistički bedem“ koji je (istočnonemačko propagandno objašnjenje) trebalo da štiti socijalizam u zemlji „radnika i seljaka“ od zapadnonemačkog „revanšizma i (oživelog, pretećeg) fašizma“. A plan istočnonemačkih partijskih vlasti (Politbiroa obnovljenog posle „puča“ protiv Eriha Honekera) bio je da se, liberalizacijom putovanja „odvrne ventil“ i neutrališe zapaljiva situacija.\nPrekasno. Gotovo hermetički (policijski) zatvorena zemlja, čiji građani su mogli, uz dosta peripetija, da turistički otputuju (samo) u socijalističko susedstvo, članice Varšavskog pakta, nalazila se pred eksplozijom zbog – neslobode. Hiljade istočnonemačkih građana koji su se tog leta zatekli u Mađarskoj i Čehoslovačkoj izvršilo je „prepad“ na zapadnonemačke ambasade u Budimpešti i Pragu kako bi iznudili, uprkos zabranama, bekstvo u Zapadnu Nemačku.\nERUPTIVNI GNEV Dramatične scene „logoravanja“ u dvorištima zapadnonemačkih diplomatskih predstavništava u Budimpešti i Pragu, i po okolnim ulicama, dodatno su usijavale ionako usijanu situaciju u Istočnoj Nemačkoj. Na ulice Lajpciga, Drezdena i Istočnog Berlina izlio se eruptivno, kao užarena lava, dotad prigušivani građanski gnev.\nBio sam u to vreme stalni dopisnik „Politike“ iz Bona. Redakciji sam 5. novembra, između ostalog, javio da će ono „što se iza brda valja“, još „neuhvatljivo i nepojmljivo“, biti, u svakom slučaju, „sudbonosno ne samo za Nemačku Demokratsku Republiku nego za čitavu Evropu i svet“.\nPROČITAJTE JOŠ: Prvi put od pada Berlinskog zida, za posetioce otvoren tunel koji je služio za beg u Zapadnu Nemačku (FOTO)\nI bilo je. Rušenjem zida srušen je čitav jedan (bipolarni) svet koji je počivao na ravnoteži straha, a nastupio je strah od neravnoteže (unipolarnost): supersila koja se, trijumfalistički, proglasila pobednikom Hladnog rata, SAD, nastupaće, u toliko slučajeva, uključujući i razarajuće ratove, bez repera i obzira, osiono i bahato…\nOno što se događalo tih novembarskih dana u Berlinu, po svojoj uzbudljivosti, posebno senzacionalnom vešću koja je munjevito obigrala svet s večeri 9. novembra 1989, delovalo je, i deluje kad se ti događaji naknadno „prelistavaju“, kako to i ja sada činim, zaista kao najuzbudljiviji politički triler.\nSENZACIONALNA VEST Tog dana se u Istočnom Berlinu održavala dramatična sednica Centralnog komiteta Jedinstvene socijalističke radničke partije. Na njoj je, iznuđeno, bez čekanja (jer „vatra gori“), da se o tome donese pripremani zakon, istrgnuta odluka po kojoj se građanima dozvoljava, bez velikih formalnosti, odlazak preko granice na Zapad.\nPapir s tom odlukom gurnuo je naslednik Eriha Honekera, novi partijski i državni lider NDR Egon Krenc u ruke članu Politbiroa i šefu partije u Berlinu Ginteru Šabovskom, koji je hitao na zakazanu konferenciju s novinarima. Saopštio mu je, po Krencovoj verziji, da je u pitanju „svetska vest“ i senzacija. Šabovski ima nešto drukčiju formulaciju. Krenc mu je, kaže, samo rekao: objavi ovo, biće to za nas pun pogodak…\nČovek s velikim političkim iskustvom, dugogodišnji glavni urednik centralnog lista „Nojes Dojčland“ gurnuo je tekst odluke među ostale papire. Koji minut pre 19 časova, kad se prilično dosadna konferencija za novinare, među kojima je bilo mnogo stranih, privodila kraju, Šabovski se setio onog „papira“. Vidljivo umoran i bezvoljan, saopštio je kako je upravo odlučeno da građani slobodno mogu putovati preko granice. Usledilo je pitanje italijanskog novinara kad odluka stupa na snagu. Šabovski je počeo da pretura po papirima i procedio: pa, valjda, odmah … da, odmah… Ta reč će srušiti zid.\nGROZNIČAVA TRKA AGENCIJA Bilo je, inače, predviđeno da odluka stupi na snagu sutradan (10. novembra), kako bi se, koliko-toliko, razne službe, posebno one granične, blagovremeno obavestile i pripremile. Sad je za to bilo (pre)kasno. Agencije su grozničavo žurile da saopšte senzacionalnu vest. „Rojters“ (tada, još, bez ovog porodičnog „s“) je to učinio u 19.03: „Građani NDR koji to žele mogu odmah da odu preko svih graničnih prelaza u Saveznu Republiku Nemačku.“\nZapadnonemačka DPD u 19.04: „Od ovog časa građani NDR mogu direktno preko svih graničnih prelaza između NDR i SRN da otputuju.“ „Asošijeted pres“ je obznanio u 19.05: „NDR je, prema izjavi člana Politbiroa Gintera Šabovskog, otvorila svoje granice. Ovo je prelazno rešenje do donošenja zakona o putovanju, rekao je Šabovski.“\nISTORIJSKA NOĆ U nedostatku preciznih informacija, i zbog konfuznosti Šabovskog, novinari su pribegli sopstvenim interpretacijama, čime su, praktično, uzeli u svoje ruke usmeravanje događaja.\nIstorijska konferencija za medije okončana je, inače, u 19 časova i 54 sekunde. Televizijska ekipa zapadnoberlinskog „Riasa“ presrela je Šabovskog u hodniku. On je kratko ponovio ono što je koji minut pre rekao u dvorani. Sledilo je pitanje: „Očekujete li sada veliku bežaniju?“ Šabovski: „Nadam se da do toga neće doći.“\nI dopisnik „Si-En-Ena“ stigao je da uzme izjavu Šabovskog. Javio se direktnom linijom koja je dan ranije postavljena ispred Brandenburške kapije: „Ovo je istorijska noć. Vlada NDR je upravo saopštila da istočnonemački građani mogu prelaziti zid bez ikakvih smetnji.“\nIstočnonemačka novinska agencija ADN je tek u 22.55 emitovala informaciju da će policijski organi odsad bez velikih formalnosti izdavati dozvole za putovanja preko granice. Prekasno. Mnogobrojni građani, koji su u početku primili vesti s nevericom, već su se nalazili s one strane zida. Pred lavinom koja se pokrenula, nespremni i neinformisani graničari bili su potpuno nemoćni. Zid je najednom postao izlišan, čime je i započela razgradnja Nemačke Demokratske Republike.\nKOL DIKTIRA TEMPO Četiri dana nakon rušenja zida u Bonu se već razgovara o – ujedinjenju. U Lajpcigu, 20. novembra, na ulice izlazi 250.000 ljudi koji su za „jedinstvenu državu“. Apele poznatih intelektualaca, među kojima su se našli najpoznatiji istočnonemački književnici Krista Volf i Štefan Hajm, koji su se zalagali za opstanak „reformisanog NDR“, niko više ne čuje.\nHelmut Kol „oseća trenutak“. Ubrzava tempo ujedinjenja. Iznebuha, ne obaveštavajući nikog od saveznika, pa ni stranačke koalicione partnere (liberale) izlazi s planom u deset tačaka. Zapravo planom ujedinjenja, koji odjekuje kao bomba. Nemci pokazuju sve veću aroganciju, upozorava šef francuske diplomatije Rolan Dima. Britanska premijerka Margaret Tačer besni. Pokušava da stvori „front protiv ujedinjenja“. Uzalud.\nSpekulacije o budućem članstvu „čitave Nemačke“ u NATO-u, za šta je Bon, u potaji, dobio saglasnost Vašingtona, izaziva uzbunu u Moskvi. Dotle spreman da prihvati ujedinjenje, Gorbačov se koleba. Bacaju mu mamac: na samitu u Londonu (jul 1990) NATO se definiše kao isključivo odbrambeni savez. Gorbačov „smekšava“.\nNa privatnom izletu u Gorbačovljev zavičaj, kancelar Kol dobija njegov blagoslov. U avionu, na povratku u Bon, otvara se šampanjac i nazdravlja ujedinjenju. Ono će, formalno, doći po okončanju konferencije „2 plus 4“, dve nemačke države i četiri sile ratne pobednice, Sovjetski Savez, SAD, Velika Britanija i Francuska, ali ubrzo. Ugovor o ujedinjenju Nemačke koji je zapečatio jedno poglavlje istorije potpisan je u Moskvi 12. septembra. Ujedinjenje je proglašeno 3. oktobra…\nKO KASNI – ŽIVOT GA KAŽNjAVA Javnosti je bilo poznato da je u odnosima između Mihaila Gorbačova i jednog broja lidera u „varšavskoj porodici“ uveliko „škripalo. Varničilo je posebno s „tvrdokornicima“, vođama NDR i Rumunije. Honeker je „alergično“ reagovao na sve glasnije zahteve u sopstvenoj zemlji da krene Gorbačovljevim stopama u reforme. Zašto bismo „menjali tapete“ u sopstvenom stanu ako to čini komšija. Stigla je „osveta“. Gorbačov je dolazeći na svetkovine povodom četrdesete godišnjice postojanja NDR (samo koju nedelju pre pada zida), pred novinarima, još na aerodromu izjavio: ko kasni – život ga kažnjava. Na Zapadu su to pročitali da je „otpisao“ Honekera.\nGorbačovljevi razgovori s nekim od tih „tvrdih“ lidera pretvarali su se, zabeležio je Ševardnadze, u „žestoke svađe“. Pomenuo je detalj iz Bukurešta: u razgovoru između Gorbačova i Čaušeskog nastala je takva galama da su čuvari ispred prostorije u kojoj se razgovaralo, „mimo reda i običaja, otvorili vrata da vide šta se dešava“.\nDa li je Moskva zaista bila iznenađena događajima u NDR? Pouzdano se jedino zna da nije pokrenula trupe iz kasarni i nije sprečila pad Berlinskog zida. Sve ostalo je prepušteno (različitim) interpretacijama. Tadašnji sovjetski ambasador u Bonu Kvicinski upozorio je u aprilu 1989. rukovodstvo u Moskvi da je „raspad NDR samo pitanje dana“. Mnogi su u Kremlju tu depešu „pročitali“ kao „kapitulaciju“.\nKritičari Gorbačovljeve politike bivali su sve glasniji i ona je doživela ubrzo poraz. Jedna od važnih „stavki“ u toj presudi bila je politika prema zbivanjima u Istočnom Berlinu. Uz optužbu da je prebrzim aminovanjem nemačkog ujedinjenja „proigrana pobeda iz 1945“.\nFATALNA NEMAČKA KARTA Potpisnik ovih redova nije, izveštavajući o događajima koji će dovesti do ponovnog nemačkog ujedinjenja, mogao pomisliti da će taj čin imati, posredno ili direktno, uticaja na rastakanje Jugoslavije. A desilo se upravo to. U Bonu se, sve do ujedinjenja, tvrdilo da treba očuvati državni suverenitet i teritorijalni integritet Jugoslavije. Za kancelara Kola ona je, u to vreme, predstavljala „statiku Evrope“.\nPostojao je strah da bi olujni balkanski vetrovi, koji su sve jače šibali, mogli da odgurnu čamac nemačkog ujedinjenja koji se upravo približavao obali. S ujedinjenjem je prestalo tih strahova i obzira. Prva jaka karta koju je ujedinjena Nemačka, s naraslom snagom i ambicijama, bacila na evropski sto bila je fatalna za rasplet jugoslovenske drame.\nKol i Genšer su gotovo ultimativno obavestili partnere u Evropskoj uniji da će, na svoju ruku, priznati secesiju Hrvatske i Slovenije. Bili su u tom naumu, bar u tom času, usamljeni. Istrajali su, sami protiv svih, čime je praktično započelo razbijanje Jugoslavije…\nGORBAČOV PUŠTA NDR NIZ VODU\nDo danas traju kontroverzne rasprave o tome da li je, i zašto, Mihail Gorbačov Istočnu Nemačku, na čijem tlu je imao moćnu armiju, pustio „niz vodu“. Njegov ministar spoljnih poslova Eduard Ševardnadze (potonji predsednik otcepljene Gruzije) energično je, u memoarskoj knjizi „Budućnost pripada slobodi“, branio tadašnju politiku Moskve. Gorbačov i on su, kaže, bili uvereni da će njihova zemlja steći prave prijatelje ako svet uveri kako nikom ne preti, da se „socijalizam i prijateljstvo i uvažavanje ne mogu graditi na tenkovima i krvi…“\nNa partijskom kongresu u Moskvi 1986. odbačena je, i osuđena, famozna „Brežnjevljeva doktrina“ o ograničenom suverenitetu članicama Varšavskog ugovora i vojnim intervencijama u „odbrani socijalizma“. Gorbačov je u čuvenoj „Perestrojci“ 1987. eksplicitno formulisao princip o „apsolutnoj nezavisnosti država“, a u julu 1988, na zasedanju ministara odbrane Varšavskog pakta, konstatovao da je „vreme vojnih intervencija nepovratno prošlo“. Svaka partija sama odgovara za situaciju u sopstvenoj zemlji. Na toj „liniji“ Moskva je „aminovala“ promene, s uvođenjem višestranačja, u Poljskoj i Mađarskoj. Na toj „liniji“ se „skrštenih ruku“ gledalo i na dramatične događaje u Istočnom Berlinu koji su doveli do pada zida. Ševardnadze je zapisao: to je bilo moguće zaustaviti (samo) kuršumima, a da se to dogodilo, bio bi ubijen mir…\nZATEČENOST MOĆNIH LIDERA\nZapadnonemački kancelar Helmut Kol nalazio se te noći u Varšavi. Njegov savetnik i „intimus“ Eduard Akerman mu je telefonirao: „Gospodine doktore Kol, držite se čvrsto za stolicu, građani Nemačke Demokratske Republike ruše zid!“ Kol nije mogao da poveruje. „To ne može biti. Jeste li zaista sigurni, Akerman?“ Akerman: „Televizija sve prenosi uživo iz Berlina, gledam sopstvenim očima.“ Kol: „Pa to je nezamislivo!“\nPrisećajući se, posle deset godina, trenutaka koji su otvarali novo poglavlje istorije, ne samo na nemačkom tlu nego i u Evropi i svetu, Kol je potvrdio da je bio potpuno zatečen „jednim od najdramatičnijih trenutaka novije istorije“.\nIznenađenje i zatečenost vladali su i u centrima svetske moći, Moskvi i Vašingtonu. Mihail Gorbačov je ispričao kasnije kako u Kremlju te noći, osim dežurnog, nije bilo žive duše. Napustio je kabinet oko 22 sata. Odvezao se u daču izvan Moskve. I, umoran, prespavao istoriju. Nisu hteli, ili nisu smeli, da ga bude, dok su njegove diplomate u Istočnom Berlinu, agenti KGB-a i generali (moćne) Zapadne armijske grupe, preživljavali dramatično košmarnu berlinsku noć. Tek ujutru je čuo šta se tamo dogodilo i zaključio da se „procesi koji su uzeli maha u NDR više ne mogu zaustaviti“.\nAmerički predsednik Džordž Buš (Stariji) prisećao se kako je prve vesti o dramatičnim događajima u Berlinu saznao oko 15 časova po tamošnjem vremenu. Do tog trenutka nije bilo nikakvog nagoveštaja da bi nešto takvo uopšte moglo da se desi. I da će zid pasti. Nijedna informacija, nijedan papir tajnih službi… Pozvao je prve ljude Senata i Kongresa na hitno većanje. Savetovali su mu ono što sam već pomenuo, da odleti u Berlin i priključi se „slavljenicima na zidu“. I što je, kao nerazumno, odbio.\nzid je pao i zlo se probudilo iz kome\n"Подигнут је пред (незаустављивом) лавином пребега са источн\n@неимени - Шта год да човек напише, а не слаже се са вашом пропагандом ви не објавите, макар је у питању смешна форма коментара. Лаж је да су Немци масовно бегали са истока на запад, јер да су хтели моглу су сви да побагну пре '61 кад је зид изграђен.\nahh siroti nemci . da nisu pobili milione ljudi .ne bi ih svet podelio. nisu oni imali tako strasnu sudbinu kao ona deca iz Kragujevca.Krakowa.Staljingrada..... odi nisu bili podeljeni .bili su pobijeni .\nPadom Berlinskog zida -ujedinjenje naci NJemačke je početak zla države SFRJ ,Čehoslovačke -Slavena .Krvavi rat ,zločini u kojima je srpski narod platio najveću cijenu ( treći put ) ,protjerivanje iz SLO .,HR. BiH i AP KiM Srbije sa vjekovnih svojih ognjišta !\nA davno pre toga\nsu zatrli Lužičke Srbe koji su živeli u tom Brljinu! Kreteni vladaju svetom.\nОдлично си то рекао за наше Лужичке Срби, мада су они трди. Не би опстали тако дуго. Преко 12 вијекова је над њима њемачка чизма. Штошта имамо да научимо од њих.


Čilić do pobjede uz 12 spašenih break lopti - tportal\nČilić do pobjede uz 12 spašenih break lopti\nTEŠKO DO 2. KOLA\nZadnja izmjena 26.06.2012 22:02\nObjavljeno 26.06.2012 u 21:39\nMarin Čilić 2012 Roland Garros\nU prvom međusobnom ogledu ove dvojice tenisača Čilić je do pobjede došao teže nego što pokazuje rezultat. Njemački tenisač imao je čak 16 break-lopti, ali ih je realizirao samo četiri, dok je Čilić iskoristio sedam od svojih 13 šansi\nNajbolji hrvatski i 18. svjetski tenisač Marin Čilić pobijedio je u 1. kolu Wimbledona 77. igrača svjetskog poretka, Nijemca Cedrik-Marcela Stebea 6-4, 3-6, 6-3, 6-2.\nKiša je zaustavila i Ivu Karlovića, koji je blizu pobjede protiv Dudija Sele. Karlović je dobio prva dva seta 6-4, 6-4, a u trećem je rezultat 1-1. Naš tenisač je u dosadašnjem dijelu meča isporučio 18 asova, te je osvojio 35 od 40 poena nakon prvog servisa. Pobjednik tog meča igrat će u 2. kolu protiv Btiranca Andyja Murrayja, koji je sa 6-1, 6-1, 6-4 deklasiraa Rusa Nikolaja Davidenka.\nDodajmo još da je deveti nositelj, Argentinac Juan Martin del Potro, dosta teško, sa 6-4, 3-6, 7-6(3), 7-5 pobijedio Nizozemca Robina Haasea.


2. HRL SJEVER Lavice nastavile pobjednički niz: Klara Crnoja najefikasnija u današnjem susretu - www.icv.hr\n2. HRL SJEVER Lavice nastavile pobjednički niz: Klara Crnoja najefikasnija u današnjem susretu\nRukometašice 1234 Virovitice stigle su i do šeste prvenstvene pobjede te su u novoj sezoni 2. HRL za žene i dalje jedina neporažena ekipa. U sklopu 7. kola gostovale su danas u Belom Manastiru gdje ih je dočekala Baranja, a Lavice su slavile rezultatom 26:22.\nZa razliku od prijašnjih dvoboja, danas su se virovitičke rukometašice gotovo cijelo prvo poluvrijeme nalazile u rezultatskom zaostatku, domaća ekipa u jednom je trenutku imala i četiri pogotka prednosti, dok je na predahu Baranja imala +3 (13:10).\nNo, Lavicama nije dugo trebalo da preuzmu kontrolu nad rezultatom u nastavku. Već nakon pet minuta preokrenule su rezultat u svoju korist, a stečenu prednost nisu više ispuštale. Utakmica je završila s četiri pogotka viška na strani izabranica Darka Grdića.\n1234 Virovitica ovom je pobjedom i dalje ostala stopostotna, no zbog zaostale utakmice iz prošlog kola trenutno se nalaze na drugom mjestu s 12 bodova koliko ima i trenutno vodeća Podravka 2 Lino.\n1234 VIROVITICA: Martina Majkovčan, Lorena Ariana Volenik, Jelena Pratljačić, Lukrecia Veršec 1, Lea Zupčić 3, Nadia Dujmović 2, Klara Crnoja 8, Dora Koprek 3, Marija Medved 3, Nea Kovač, Nika Deskar 5, Elena Bardić 1, Lana Čor, trener: Darko Grdić.


REGION 10.11.2019 | 08:19 | Objavio: Mirsada M.\nNakon postavljanja spomen-ploče Mladenu Bratiću u Novom Sadu, koji je predvodio napad JNA na Vukovar, iz Hrvatske stižu oštre reakcije\nOsuda i ponos\nPrema neslužbenim podacima, u borbama za Vukovar poginulo je dvjestotinjak pripadnika Novosadskog korpusa, njih 360 je ranjeno, dok ih se pet vodi kao nestalo - piše Oslobođenje.\n“Građanska Vojvodina smatra da je ovo još jedan u nizu poteza kojim se Ministarstvo odbrane i Vojska Srbije rugaju žrtvama ratnih zločina, etničkog čišćenja i genocida iz devedesetih godina 20. veka. (...) Vojska Srbije po drugi put ubija žrtve ratnih zločina, a članovima njihovih porodica živote pretvara u još veći pakao”, stoji u priopćenju.\nKoalicija nevladinih organizacija Vojvodine podsjetila je i na jedan od grafita koji je devedesetih godina bio na jednoj fasadi u centru Novog Sada: “Novosadski korpuse - stidi se!”.\nVučić o sramoti


U Općoj bolnici otvoren novi Covid odjel, raspolaže sa 44 kreveta (FOTO) – Fokus.ba\nU Općoj bolnici "Prim. dr. Abdulah Nakaš" u Sarajevu danas je otvoren novi Covid odjel. Raspolaže sa 44 bolnička kreveta i četiri donirana respiratora, a prostire se u prizemlju objekta na površini od 961 kvadratni metar\n#Opća bolnica#covid odjel


Skup u Bečićima: Region pred istim otvorenim pitanjima\nDeveti skup zvaničnika jugoistočne Evrope\nU Budvi su se ovog vikenda okupili lideri Jugoistočne Evrope i više od 300 predstavnika 30 zemalja regiona, Evrope i Sjedinjenih Američkih Država a po uzoru na američki molitveni doručak.\nOtvarajući skup, crnogorski premijer Igor Lukšić naveo je Crnu Goru kao dobar primjer razumijevanja različitosti i uvažavanja suparnika koji vodi izgradnji modernog građanskog društva.\n"Prihvatajući integracione izazove, prihvatamo okvir koji, vjerujem, na najbolji način čuva tekovine države. Tačno je da je u prirodi čovjeka da ne može do kraja da cijeni jednu vrijednost ako ne zna ili nije znao šta je njena suprotnost. Zato slobodan čovjek ne zna šta je sloboda ako nije iskusio njenu suprotnost. Ne zna šta je sreća ako makar na trenutrak nije osjetio tugu. Da li su 90-te bile bolno otrežnjenje, da li nas uznemirava problem, životne socijalne teškoće sa kojima se članovi našeg društva suočavaju? Ova pitanja imaju jasan - potvrdan odgovor. Bilo je previše patnji i stega koje svima nama, pogotovo mladim ljudima, nijesu dozvolile da dijele slobodu evropskih vršnjaka ili bezbrižnost koju su uživale generacije prije nas. Imao sam sreću da odrastem u multietničkom Baru u kojem su vjerski objekti jedan uz drugi i kojem su se njegovi stanovnici pomagali bez obzira u kojem od tih objekata se mole. Naučio sam da živim težeći miru, poštujući različitosti, i tražeći ono pozitivno u sebi i drugima. Bog od nas traže da damo drugu šansu onima koji su pogriješili, ali i da ispravljamo sopstvene greške", rekao je Lukšić.\nPremijer Albanije Sali Beriša podsjetio je da je naziv panel diskusije "Ujedinjeni u različitostima" i ukazao kako je Albanija kao država opstala zahvaljujući tom sloganu.\n"Moja zemlja je veoma zadovoljna što ima najbolje odnose sa Crnom Gorom, Makedonijom, Kosovom, a siguran sam da ćemo raditi i na novom poglavlju u našim odnosima sa Srbijom jer vjerujemo da budućnost leži u prihvatanju. Da prihvatimo jedni druge i da radimo zajedno", naveo je Beriša.\n(FOTOGALERIJA: Susret zvaničnika u Bečićima, fotografije Savo Prelević)\nDeveti skup zvaničnika jugoistočne Evrope u Bečićima\nDa li je čaša poluprazna ili polupuna, to pitanje se može odnositi na percepciju Balkana danas – izjavio je bivši crnogorski premijer i šef vladajuće DPS Milo Đukanović. On je ocijenio kako je 17 godina nakon Dejtona region pred istim otvorenim pitanjima kao tada.\n"Čini mi se zbog pomanjakanja dovoljno agilne i sinhronizovane akcije, kako nas u regionu tako i na širim međunarondim prostorima, i dalje govorimo o problematičnoj funkcionalnosti Bosne, i dalje govorimo o neriješenom, definitivno neriješenom statusu Kosova i o problemima na relaciji Beograd - Priština i dalje govorimo o već dugo i zabrinjavajuće blokiranoj Makedoniji na putu evropskih i evroatlantskih integracija. Opasni recidivi koji djeluju prijeteće, imajući u vidu ono što je karaktreristika društava u ovom regionu. Čini mi se da bi, prije svega odgovornošću nas koji živimo u ovom regionu i našom većom upućenošću jednih na druge, morali pokazati veću efikasnost u što skorijem zatvaranju kriznih pitanja iz prethodnog perioda. Samim tim svojim jedinstvom i svojom efikasnošću animirati na podršku ključne činioce evropskog i evroatlantskog društva. Moramo shvatiti da smo sa granicama ili bez njih najbliži jedni drugima, i iza granica koje smo u međuvremenu uspostavili stanuju naši najbliži sa kojima se sigurno bolje razumijemo nego sa nekim drugim pojedincima ili narodima a udaljenih meridijana. To namjerno napominjem jer nam se ponekad zamagli pogled pred razlikama koje još uvijek ne prepoznajemo kao našu prednost nego naš usud i bježimo od toga da iskoristimo mogući kapacitet naše saradnje u regionu", naveo je Đukanović.\nVan oficijelnog dijela skupa novinarima se obratio i bivši hrvatski predsjednik Stjepan Mesić koji je prokomentarisao izbor Tomislava Nikolića za predsjednika Srbije:\n"Prije svega ti izbori su pitanje koje rješavaju građani Srbije. Svaki narod ima onakvu vlast kakvu izabere i očito da su građani Srbije izabrali Nikolića od kojeg očekuju da će kanalizirati rješavanja pitanja pred kojima se Srbija nalazi. Ja očekujem da će ta pitanja biti rješavana na putu za evropsko ujedinjenje jer je udružena Europa naša sudbina i naša želja i ja vjerujem da će kod gospodina Nikolića prevladati to europsko usmjerenje."\nOkupljanje zvaničnika jugoistočne Evrope, koje se svake godine organizuje po uzoru na Nacionalni molitveni doručak u SAD, počelo je u petak uveče u Budvi. Predsjednik Skupštine Crne Gore Ranko Krivokapić je svim učesnicima poželio dobrodošlicu u Budvu i Crnu Goru, kao domaćina devetog po redu okupljanja.


05.02.2019. 19:44h 05.02.2019. 19:44h\nKada su zaljubljeni, ljudi čine velike greške, pa tako i tetoviraju ime voljene osobe ili, još bolje, njen lik. Sve je super dok je veza u cvatu. No, mnoge od tih ljubavi puknu, a tetovaže ostaju zauvek. Jednu takvu grešku napravio je novi dečko korisnice društvenih mreža, koja nakon toga traumatičnog saznanja razmišlja o raskidu veze.\nDevojka (28) obratila se za pomoć nakon što je otkrila da je tetovaža ženskog lica na grudima njenog dečka posvećena njegovoj bivšoj devojci.\n"Branden ima tetovažu žene na prsima. Ne samo da nije reč o maloj tetovaži, već je vrlo realistična i jedina koju ima", napisala je.\n"Kad sam je prvi put videla, nisam odmah shvatila u šta gledam. Mislila sam da je reč o izmišljenom liku ili nečem sličnom pa nisam videla problem jer i sama imam puno tetovaža", objasnila je i otkrila da je s njim u vezi oko pet meseci.\nSada je na tu istu fotografiju žena našla na Fejsbuku i istog trenutka shvatila da nije reč o izmišljenom liku - bila je to njegova bivša devojka. Kad ga je suočila s tim, nekoliko trenutaka nije znao što da kaže. Zatim se sabrao i sve joj objasnio. S tom devojkom bio je u vezi pre nekoliko godina, izlazili su nekoliko meseci i ona je iznenada umrla, a on joj je odlučio da joj posveti tetovažu.\n"Jako ga volim i vidim budućnost s njim, no ne znam mogu li se nositi s tim da gledam u (ogromnu) facu njegove bivše svaki put kad skine majicu", napisala je.\nNeki korisnici su joj poručili da bude blaga prema dečku.\n"Nije loš tip, samo je doneo lošu odluku dok je tugovao", jedan je od komentara s kojim su se mnogi složili.\nNo, bilo je i onih koji smatraju da treba da ga ostavi.\n"Pet meseci je jako puno da se ne razgovara o tome", "Zbog ovoga bih preispitao nečiju inteligenciju, ali i mentalno zdravlje", pisali su ljudi.


Dobar sajt za igrace cm4 serije\nMyCity » Zanimljivi sajtovi » Dobar sajt za igrace cm4 serije\nPoslao: 17 Avg 2004 02:03\nPridružio: 17 Avg 2004\ndobar sajt za osobe koje igraju cm4 i cm 03/04\nweb adresa je cmbalkan.com\ni forum je dobar\nPoslao: 24 Avg 2004 15:54\nRonaldo sta kazes za cm-serbia!Tebi je u lepoj uspomeni! )\nPoslao: 25 Avg 2004 18:55\nTo možete raspraviti i tamo, ali je i ružno to što se dečko prijavio ovde samo da bi poslao reklamu i više se nikad ne pojavio na forumu.\nPoslao: 04 Sep 2004 22:30\nJel to meni upuceno?\nUkupno su 951 korisnika na forumu :: 56 registrovanih, 9 sakrivenih i 886 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: 357magnum, _Sale, aleksmajstor, Andrija357, arzak, bojank, bojankrstc, bojcistv, BORUTUS, botta, braca57, Bubili, Bubimir, Buda Baba, ccoogg123, cemix, dankisha, darkstar101, DeerHunter, Dejan84, dejanbenkovic, Denaya, Djokislav, Djokkinen, dragan_mig31, draganl, Ehinacea, GORDI, Gosha101980, HrcAk47, hurmiza, Istman, ivica976, Kriglord, krlebgd77, pedja.st, procesor, purke62, Rakenica, raykan, Ripanjac, rkekoke, royst33, ruso, S2M, savaskytec, Srki94, Srle993, tesa, tmanda323, torlak 1, tubular, VES 11119, Wisdomseeker, wizzardone, 187


ROĐENO 20 ODSTO VIŠE BEBA – ZDRAVSTVENI CENTAR\nIZVRŠENJE BUDŽETA – KVARTALNO\nPERIODIČAN OBRAČUN SA RFZO\nROĐENO 20 ODSTO VIŠE BEBA\nDirektor Zdravstvenog centra u Kosovskoj Mitrovici dr Milan Ivanović izjavio je u nedelju da je u porodilištu u Kosovskoj Mitrovici u toku 2013. rođeno 20 odsto više beba nego prošle godine.\nIvanović je u intervju Tanjugu rekao da su ove godine u mitrovičkom porodilištu rođene 752 bebe za razliku od prošle kada je rođeno 664 beba. “Do kraja ove godine imamo još petnaestak dana, računamo da će ih biti oko 790, što je povećanje broja novorođenčadi za 20 procenata”, kazao je Ivanović.\nOn je dodao da je tokom ove godine u Zdrastvenom centru ali i u domovima zdravlja na severu Kosova bilo mnogo više posla nego ranije, što pokazuje podatak da je u primarnoj zdrastvenoj nezi zabeleženo oko 450.000 pregleda od strane lekara i oko 800.000 ostalih usluga.\n“Na hirurškom odeljenju Zdrastvenog centra je tokom 2012. godine bilo operisano 566 pacijenata u opštoj anesteziji a ove godine je, do pre nekoliko dana, operisano 630 tako da do kraja očekujemo 660 operacija, što je povećanje od 20 odsto u odnosu na prošlu godinu”, rekao je Ivanović.\nOn je istakao da je neophodno da Zdravstveni centar u Kosovskoj Mitrovici ostane deo Ministarstva zdravlja Srbije.\n“Mi možemo ukazivati zdravstvenu zaštitu našem stanovništvu samo na ovaj način, kao deo zdravstvenog sistema Republike Srbije. Sve drugo, svako negiranje ove neophodnosti bi značilo nemogućnost lečenja ovde, značilo bi uskraćivanje jednog od osnovnih ljudskih prava i etničko čišćenje”, upozorio je Ivanović.\nOn je istakao da misli da će zdravstveni radnici u Kosovskoj Mitrovici i dalje biti u zdravstvenom sistemu Repiublike Srbije u punoj meri i da će na najbolji način odgovoriti zadacima.\nIvanović je kazao da je nedavno potpisan Sporazum o stručnoj saradnji između Zdrastvenog centra u Kosovskoj Mitrovici i Vojno medicinske akademije u Beogradu i da sada imaju veliku pomoć od strane kolega sa VMA.\n“U nekoliko navrata stručnjaci sa VMA su dolazili ovde, naročito lekari koji nam nedostaju. Ugovor je potpisan sa načelnikom VMA prof. dr Marijanom Novakovićem i sada postoji mogućnost da lekari sa VMA dolaze u u Kosovsku Mitrovicu u meri u kojoj je to potrebno, najmanje jednom mesečno,”- rekao je on.\nIvanović je objasnio da dolaze najpotrebniji lekari ali i da imaju mogućnost da šalju pacijente na VMA ali i kadrove na edukaciju u ovu vrhunsku zdravstvenu ustanovu.\nZahvaljujući razumevanju Ministarstva zdravlja, Ministarstva odbrane i Kancelarije za Kosovo i Metohiju ostvarena je ova vrlo značajna saradnja koja je u interesu naših pacijenata, dodao je Ivanović najavivši da će lekari sa VMA biti u Kosovskoj Mitrovici 26. i 27. Decembra.\nTada će doći, rekao je on, dva endokrinologa, dva kardiologa i jedan hematolog i svi pacijenti se mogu javiti kod naših internista kako bi bila napravljena selekcija i kako bi pacijente 26. i 27. pregledali najeminentniji lekari.\nIvanović je kazao da Zdrastveni centar ima deficitarnih profila poput anesteziologa, što prilično otežava rad svih, naročito hiruške službe i da takođe nedostaju gastroentereolog, endokrinolog i hematolog.\nGovoreći o drugim problemima sa kojima se suočava ova zdrastvena ustanova istakao je problem zbog nedostatka kvalitetne struje, koja je niskog napona i nedostatka vode.\n“Ovo je jedina stacionarna ustanova na Kosovu u kojoj Srbi i svi drugi koji žele mogu da se leče, mi pružamo 98% stacionarnih usluga našim pacijentima. Dosta je otežana komunikacijama sa selima koja se nalaze u potpunom albanskom okruženju, tako da nam pacijenti dolaze u poodmaklom stadijumu bolesti, bez pravovremeno sprovedene dijagnostioke što je veliki problem”, rekao je on.\nIvanović je kazao da se nedostatak novca, koji je hroničan na nivou cele države, oseća i ovde zbog čega nedostaju neka potrebna medicinska oprema ali i odgovarajući prostor.\nIvanović je, govoreći o broju zaposlenih u Zdrastvenm centru kazao da je posle poslednje odluke Vlade Srbije zaposleno 1.415 ugovorenih radnika.\n“Broj radnika je dovoljan, pre nekoliko meseci imali smo 1.352 radnika kojima je isplaćivana zarada, sada je prirodnim odlivom oslobođen jedan broj radnih mesta, tako da je primljen izvestan broj radnika i taj broj je u ovom trenutku za ovih osam meseci od kada je nova uprava na čelu ZC, veći za sto, ”- kazao je Ivanović.\nMislim da je to dovoljno, prema standardima čak i više, ali obzirom na specifične prilike i kontinuirano stresnu situaciju koja vlada ovde, onda je to odgovarajući broj, zaključio je Ivanović.\nCopyright ©2016 ZC Kosovska Mitrovica.\ndesign by BASTIONMEDIA


Skandalozno - Džaferović uporedio Handkea sa Brejvikom\n23/10/2019 | 09:10 ⇒ 09:31 | Izvor: RTRS\nDžaferović na Forumu u Istanbulu (Foto: Kliks)\nOn je tokom izlaganja na panelu "Prijetnja ekstremizma krajnje desnice: Rat protiv terorizma 2.0?" izjednačio dobitnika Nobelove nagrade sa teroristom koji je ubio 77 osoba. Džaferović ovo skandalozno poređenje zasniva na podršci Handkea, kako je rekao, ratnoj politici Slobodana Miloševića.\n- Kao i ovogodišnji dobitnik Nobelove nagrade za književnost Handke, i Brejvik je u svom manifestu podržao Miloševićevu ratnu politiku te osudio NATO intervenciju kojom je ona zaustavljena. Svjedočimo svojevrsnom paradoksu. Anders Brejvik je danas u zatvoru, a nagrađeni Peter Handke će u Stokholmu uz najviše počasti dobiti priliku da promoviše svoje stavove - rekao je Džaferović, prenose federalni mediji.


Dodiku najveće povjerenje glasača – Info366.net\nPočetna | Dešavanja | Dodiku najveće povjerenje glasača\nISTOČNO SARAJEVO – Kandidat SNSD-DNS-SP za predsjednika Republike Srpske Milorad Dodik dobio je najviše glasova na području Istočne Ilidže na opštim izborima, rečeno je jutros Srni u Opštinskoj izbornoj komisiji.\nDodik je osvojio 4.874 glasa, a njegov protivkandidat iz Saveza za promjene Ognjen Tadić 3.750.\nRanije je objavljeno da je kandidat SNSD-DNS-SP za srpskog člana Predsjedništva BiH Željka Cvijanović dobila 4.928 glasova, a kandidat Saveza za promjene za ovu funkciju Mladen Ivanić 3.635.\nKada je riječ o izborima za Narodnu skupštinu Republike Srpske, SNSD je na području Istočne Ilidže osvojio 3.230 glasova, SDS 3.131, DNS 958, PDP 681 i NDP 214 glasova.\nSNSD ima najviše glasova i za Parlamentarnu skupštinu BiH – 3.769, slijede SDS sa 3.434, PDP sa 583 i DNS sa 538 glasova.\nPobjeda Ivanića i Tadića na Sokocu\nFOČA – U Nacionalnom parku “Sutjeska” u tri mjeseca ovogodišnje turističke sezone povećan je broj dolazaka i noćenja turista, što ukazuje da su se isplatila ulaganja u infrastrukturu, turističku signalizaciju i marketinšku promociju, kaže direktor ovog parka Zoran Čančar. U tri mjeseca registrovano je 3.500 noćenja i 5.200 dolazaka turista, a u istom periodu prošle […]\nPreduzeće Pošte Srpske dobile su 40 novih računara od Svjetskog poštanskog saveza, kao drugi dio pomoći ovog saveza u saniranju štete nastale u prošlogodišnjim poplavama. Svjetski poštanski savez donirao je Poštama Srpske ukupno 80 novih računara. Iz Pošta ističu, da će ova računarska oprema značajno unaprijediti kvalitet poštanskih usluga. – Novi računari će, kao i […]


10-09-2019 21:33 Svet Planeta\nAmerička Centralna obaveštajna agencija (CIA) imala je izvor koji je imao pristup Kremlju na visokom nivou i koji je igrao ključnu ulogu u proceni da je ruski predsednik Vladimir Putin naredio kampanju uticanja na izbore u SAD 2016. godine.\nAmerički mediji nisu naveli ime izvora, ali pojedini ruski jesu. Portparol Kremlja Dmitrij Peskov rekao je u utorak da je osoba, imenovana u ruskim medijima, radila za kabinet ruskog predsednika, ali ne na visokoj poziciji, i da nije imala direktan kontakt sa Putinom. Dodao je i da je otpuštena pre nekoliko godina.\nSi-En-En javlja da je odluka da se povuče izvor iz tako vredne pozicije napravljena delom zbog zabrinutosti zbog lošeg upravljanja poverljivim informacijama od strane predsednika Donalda Trampa i pripadnika njegove administacije. CIA je odbila tu tvrdnju, rekavši da je odluka doneta samo na osnovu "objektivne analize i kolekcije snimaka".\nKaže se da je život izvora bio ugrožen i ukazuje se na primer Sergeja Skripalja, bivšeg ruskog agenta koji je bio osuđen zbog špijuniranja za Britaniju i kasnije, prošle godine, otrovan nervnim agensom.\nPompeo: Netačne informacije\nŠef američke diplomatije Majk Pompeo izjavio je da su netačne informacije da su SAD povukle "krticu" američke CIA-e koja je imala pristup uskom krugu ruskog predsednika Vladimira Putina u Kremlju.\nPročitajte OVDE zašto su se sukobili Donald Tramp i DŽon Bolton.


Otpušivanje kanalizacije | otpušavanje kanalizacije | odgušenje kanalizacije\nOtpušivanje kanalizacije vršimo sedam dana u nedelji za fizička i pravna lica. Za otpušivanje kanalizacije, odgušenje kanalizacije, otpušavanje wc šolje, otpušavanje sudopere kao i za sve hitne intervencije dostupni smo 24h dnevno, tokom cele godine i praznika. Za otpušivanje kanalizacije posedujemo profesionalne mašine i vozila za mašinsko odgušenje kanalizacije i odgušenje kanalizacije pod pritiskom.\nOtpušivanje kanalizacije – Odgušenje kanalizacije\nProblem koji se javlja u vidu zagušene kanalizacije najčešće nastaje usled mnogih otpadaka koji se mogu pronaći u cevima a tu dospevaju putem slivnika i odvoda, bilo da je reč o sudoperi, kadi, wc šolji, tuš kabini, itd. Kada zagusti, na raspolaganju Vam je tim najboljih vodoinstalatera koji su dostupni u svakom trenutku da dođu na datu adresu. Za otpušivanje kanalizacije nudimo najbolja rešenja i to sve pod upravom kvalifikovanih vodoinstalatera. Nakon što dođemo na Vašu adresu i utvrdimo intenzitet zagušenosti kanalizacije, primenjujemo određene mere odgušenja. Veoma je važno da nas pozovete čim primetite da Vaša kanalizacija šalje signale da postoji mogućnost zagušenja. Jasni znakovi da je do zagušenosti došlo su svakako sporo oticanje vode, zatim zvuk koji se čuje prilikom njenog oticanja, kao i neprijatni mirisi koji se obavezno javljaju. U najgorem slučaju može doći do ponovnog vraćanja vode na slivnik, a tada već postoji rizik od poplave.\nOtpušavanje kanalizacije vršimo na celoj teritoriji Beograda, svakodnevno, u bilo koje doba dana. Hitne intervencije su naša specijalnost, a otpušivanje kanalizacije se definitivno vodi kao hitna intervencija. U zavisnosti od stepena zagušenosti obavljamo ručno odgušenje kanalizacije koje se vrši uz pomoć sajle ili mašinsko odgušenje kanalizacije. Koristimo najsavremeniju opremu kako bismo Vam pružili uslugu na najvišem nivou, po svetskim standardima. Poslujemo sa pravnim i fizičkim licima u svom gradskim opštinama. Kada želite pouzdanog vodoinstalatera koji pored neophodnog znanja poseduje sve veštine i iskustvo za pružanje najkvalitetnije usluge, pozovite nas. Otpušivanje kanalizacije vršimo po najpovoljnijim cenama u gradu. Nekada je brz dolazak na adresu od presudnog značaja kako bi se sprečila veća šteta, a mi Vam garantujemo da nakon poziva, na Vašu adresu dolazimo u najkraćem vremenskom roku.\nVršimo sve vrste odgušenja, kao što su odgušenje tuš kabine, odgušenje lavaboa, odgušenje kade, odgušenje cevi, itd. Kamenac takođe može biti jedan od uzročnika zagušenosti, međutim kako bi sve bilo obavljeno profesionalno, prvo se proverava gde je došlo do zagušenja i koliko je stanje ozbiljno. Nakon svake intervencije Vam dajemo račun za kvalitet pruženih usluga. Dostupni smo 24h, sedam dana nedeljno, tokom cele godine. Vodoinstalaterske usluge pružamo čak i za vreme praznika.\nUslugu otpušivanja kanalizacije pružamo sedam dana u nedelji i za vreme praznika sa računom za kvalitet izvršenih usluga. Vodoinstalaterske usluge vršimo kako za fizička tako i za pravna lica.


Pitanja o legalizaciji - Odgovora Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture\n* Da li je moguće da se izbegne dvostruko plaćanje usluge geometara u svrhu legalizacije objekata? Jedno uslužno snimanje od strane ovlašćenih geometara platili smo u periodu kada je važila prethodna regulativa, i to stanje je ucrtano u Plan generalne regulacije opštine Beočin i istovetno je sa satelitskim snimcima od današnjeg dana. Naravno, retki su oni koji su nastavljali sa divljom gradnjom nakon donošenja novog Zakona o planiranju i izgradnji ("Sl. glasnik RS", br. 72/2009, 81/2009 - ispr., 64/2010 - odluka US, 24/2011, 121/2012, 42/2013 - odluka US, 50/2013 - odluka US, 98/2013 - odluka US, 132/2014 i 145/2014).\nNaravno da njihovo stanje nije isto sa Planom generalne regulacije i smatram da ti ljudi treba da ponove snimanje.\nU ime nas koji nismo dalje "divljali" sa gradnjom, molim vas da nam uvažite dokument u svrhu okončanja postupka legalizacije, jer ponovni izlazak geometara je oko 22.000 dinara. Retki od nas su zaposleni i imaju redovna primanja, a svaki dinar nam je dragocen. Izvolite predlog da, ako ste u mogućnosti, odobrite ove dokaze u svrhu okončanja legalizacije.\n- Zakonom o ozakonjenju objekata predviđeno je mogućnost da nadležni organ ranije dostavljenu dokumentaciju prihvati kao dokumentaciju propisanu novim zakonom, ako po sadržini odgovara dokumentima propisanim novim zakonom. Ovom odredbom cilj zakonodavca jeste upravo da se ne dupliraju troškovi stranaka.\n* Otac i ja smo sagradili porodičnu dupleks kuću u opštini Surčin u julu 2015. (podrum, prizemlje i sprat), osnove 75+75 kvm. Na placu koji je u sklopu građevinske zone. Plac je dugo godina u našem vlasništvu - nasledstvo.\nZbog finansijskih mogućnosti, problema sa majstorima i klimatskih prilika bili smo prinuđeni da je naknadno ukrovimo. To smo uradili u martu 2016. godine kada su se stekli uslovi tako da se na satelitskom snimku vide svi građevinski konstruktivni elementi kuće osim krova, krov se ne vidi, jer ga u trenutku snimanja nije ni bilo.\nInspektori opštine su popisali objekat pre desetak dana i on je predat urbanistima. Da li ćemo moći legalizovati kuću i kakav tretman je predviđen za naš slučaj?\n- Predmet ozakonjenja su svi objekti izgrađeni bez građevinske dozvole koji su u stepenu izgrađenosti i završenosti propisanom Zakonom kao uslov za ozakonjenje. Procenu stepena završenosti objekata daće organ nadležan za ozakonjenje.\n* Da li je moguća legalizacija za kuću koju smo kupili 2009. godine, ali od papira posedujemo samo kupoprodajni ugovor overen u sudu. Redovno plaćamo porez i naknadu za životnu sredinu. Problem je što je potrebna preparcelizacija, jer kuća prelazi malim delom na njivu drugog vlasnika. Taj vlasnik nije hteo da se dosad reši problem, ni da proda taj plac nama, zato još nemamo papire u katastru.\n- Pre donošenja rešenja o ozakonjenju, mora se dostaviti i dokaz o odgovarajućem pravu na zemljištu na kome je objekat, odnosno deo objekta, sagrađen. Ovo pitanje se smatra prethodnim pitanjem u postupku ozakonjenja.\n* Imamo urađeno potkrovlje porodične kuće sa zasebnim ulazom, koja nije legalizovana. Od dokumentacije nemamo ništa za potkrovlje, jer je kasnije urađeno, ni građevinsku ni upotrebnu dozvolu, dok građevinska dozvola postoji za prizemlje. Kuća je napravljena '90/91. godine. U prizemlju živi dever sa porodicom, dok smo na spratu muž, dete i ja. Kako mi možemo legalizovati naš deo? Koliko to košta? Šta nam je od dokumentacije sve potrebno? Šta se dešava u slučaju da mi naš deo legalizujemo, a dever svoj deo ne?\n- Kako prizemlje kuće ima građevinsku dozvolu, samo dograđeni deo kuće je predmet ozakonjenja. Vlasnik kuće, ili lice koje je dogradilo potkrovlje, može obavestiti nadležnu građevinsku inspekciju o dograđenom delu kuće bez građevinske dozvole, kako bi bio popisan i evidentiran, a nakon toga, po službenoj dužnosti, otpočet postupak ozakonjenja. Kada se obave prethodni postupak, organ nadležan za ozakonjenje će obavestiti o nastavku postupka i potrebnoj dokumentaciji. Ukoliko ozakonjenje bude sprovođeno u odnosu na lice koje nije vlasnik zemljišta, odnosno dela objekta sa izdatom građevinskom dozvolom, trebaće mu saglasnost istog. Za stambene objekte do 100 m2, propisana je taksa u iznosu od 5.000 dinara.\n* Godine 2014. smo kupili kuću koja je ucrtana u katastru i ima građevinsku i upotrebnu dozvolu kao i jedan manji objekat koji se nalazi u dvorištu i ima uredne papire. Pored tog manjeg objekta bivši vlasnik je sagradio jedan objekat za uzgoj životinja, koji sam ja krajem prošle godine srušio i na tom mestu počeo da gradim objekat koji je za 2 metra duži i 1,5 metar širi. Prošle godine sam ga izgradio dopola. Da li taj objekat sada mogu da završim i da li ću moći da ga legalizujem?\n- Iz vaših navoda ne možemo zaključiti da li je objekat predmet ozakonjenja, jer se iz navoda ne može decidno utvrditi stepen izgrađenosti, odnosno završenosti objekta, a koju propisuje Zakon kao uslov za ozakonjenje. Za izgradnju glavnih i pomoćnih objekata potrebno je pribaviti dokumentaciju u skladu sa Zakonom o planiranju i izgradnji ("Sl. glasnik RS", br. 72/2009, 81/2009 - ispr., 64/2010 - odluka US, 24/2011, 121/2012, 42/2013 - odluka US, 50/2013 - odluka US, 98/2013 - odluka US, 132/2014 i 145/2014). Izgradnja pomoćnih objekata propisana je članom 145 Zakona.\n* Pokojni tast je sagradio kuću pre 25 godina. Sada je to treća zona u Kragujevcu. Građevinsku dozvolu imamo, ali je tast proširio kuću u odnosu na plan za pola metra sa obe strane. Angažovali smo arhitektu koji je nacrtao novi plan. Šta još treba i kakav je dalji postupak da bismo mogli da legalizujemo kuću, odnosno da dobijemo upotrebnu dozvolu?\nZahtev za legalizaciju smo podneli još pre 3 godine kad je bilo aktuelno, ali su nam rekli u Opštini da sačekamo, jer se tada još nije precizno znalo ništa o uslovima i ceni.\n- Svi radovi koji predstavljaju odstupanje od izdate građevinske dozvole predmet su ozakonjenja, a ozakoniće se deo kuće kojim je odstupljeno od izdate građevinske dozvole. Nadležni organ za ozakonjenje, po utvrđivanju svih činjenica, navešće vam koju dokumentaciju, odnosno dokaze dostavljate u postupku ozakonjenja. Ako su ispunjeni prethodni uslovi propisani Zakonom, moći ćete da ozakonite vaš objekat, uz plaćanje takse za ozakonjenje, koja za porodične objekte ili stanove do 100 m2 iznosi 5.000 dinara.\nIzvor: Vebsajt Novosti, V.N., 25.11.2016.


Ambasador Švedske Anders Hagelberg posjetio ''utopljenu'' OŠ ''Kovači'' Zavidovići | maglajinfo.com\nvijesti zdk 451\nAmbasador Švedske Anders Hagelberg posjetio ''utopljenu'' OŠ ''Kovači'' Zavidovići\n13.02.2019. 14:07 0\n- Švedska je u proteklih šest godina projekte unapređenja energetske efikasnosti u BiH pomogla sa 11 miliona eura, a razlog je jednostavan - želimo pomoći da se stvori što održivije društvo. Dugoročno gledano, ovo je jako profitabilno za društvo jer se sama potrošnja energije drastično smanjuje. Drugi važan aspekt je zamjena energenata i prelazak sa uglja na drveni pelet, geotermalnu energiju i solarnu energiju, čime smanjujemo uticaj na okoliš, a istovremeno smo omogućili mnogo bolju atmosferu i uvjete za učenike i nastavnike, tako da sam jako zadovoljan projektom - kazao je ambasador Kraljevine Švedske.\n- U ZDK imamo ukupno 320 objekata u okviru 100 osnovnih i srednjih škola, te objekte Univerziteta u Zenici. Potrebno je utopliti veliki broj školskih zgrada, tako da ćemo sigurno nastaviti s implementacijom ovog programa - kazao je Mensur Sinanović, ministar za obrazovanje, nauku, kulturu i sport ZDK.\n- Izuzetno smo zadovoljni, jer sredstva koja uštedimo možemo uložiti u poboljšanje uslova u školi. Projekt je veoma značajan i za ostanak ljudi na selu i poboljšanje uslova školovanja djece - kazao je direktor škole Midhat Mujanović.\n- Energijska efikasnost je pojam koji dobija sve više na značaju, jer mi zaista teško možemo proizvesti onoliko energije koliko nam je potrebno, ako energiju budemo rasipali. Jedan od dobrih primjera provođenja mjera energijske efikasnosti je i ova škola u Kovačima - kazao je Fahrudin Brkić, ministar za prostorno uređenje, promet i komunikacije i zaštitu okoliša ZDK.\nZDK: Poziv za subvencioniranje troškova organizacije i izgradnje poslovnih zona\nZDK potpisao ugovor o smještaju studenata u Studentski centar IZ u BiH


Dušan Kovačević - Blic Online\nProtekle sezone je Zvezdara teatar obeležio 35 godina postojanja. Tim povodom snimljena je i dokumentarna emisija pod nazivom "Prvih 35 godina" u kojoj direktor Dušan Kovačević govori o njegovom nastanku, izazovima sa kojima su se susretali kroz više od tri decenije rada, kao i tome gde je Zvezdara danas i kako vidi njenu budućnost.\nSvečanom ceremonijom na Letnjoj pozornici na Paliću večeras je počeo 25. Festival evropskog filma "Palić".\nDramski pisac i akademik Dušan Kovačević naglašava da Srbija mora po svaku cenu da izbegne iznuđenu provokaciju da se stvari oko Kosova i Metohije rešavaju oružjem.\nBrnabić sa "Exit" timom: Kreativne industrije su veliki potencijal za Srbiju\nKreativne industrije imaju veliki potencijal za srpsku privredu, otvaranje novih radnih mesta i dodatno podižu ugled Srbije u svetu, zaključak je zajedničkog sastanka premijerke Srbije Ane Brnabić, osnivača muzičkog festivala "Exit" Dušana Kovačevića i predsednika Upravnog odbora festivala Ivana Petrovića.\n“Mislio sam da će spinovi o budućnosti prvog čoveka Beograda prestati, a pošto nisu, stoga moram da obavestim i eventualno razočaram kladioce koji su se kladili na moje ime. Nikada nisam pomislio niti razgovarao sa nekim o takvoj mogućnosti.”\n"Da nam daju delić onog što bacaju, znali bismo za šta smo se borili" - jedan je od stihova Matije Bećkovića, koji je ispraćen i smehom i aplauzom na sinoćnoj humanitarnoj večeri poezije.


FRANKFURTSKA AKCIJA "SVI ZA MILU": Na nekoliko lokacija u Frankfurtu u manje od 48 sati prikupljeno 6.900 eura - Fenix Magazin\nHome>VIJESTI>SVIJET>NJEMAČKA>FRANKFURTSKA AKCIJA “SVI ZA MILU”: Na nekoliko lokacija u Frankfurtu u manje od 48 sati prikupljeno 6.900 eura\nFrankfurtske aktivistice akcije "Svi za Milu "/ Foto: Fenix\nI Hrvati Frankfurta pridružili su se akciji prikupljanja pomoći za liječenje dvogodišnje Mile Rončević.\nPrema informaciji koju je Fenixu poslala jedna od aktivistica te akcije u Frankfurtu Ana Tokić, u manje od 48 sati tijekom subote i nedjelje u Frankfurtu je na nekoliko lokacija prikupljeno 6.900 eura.\n-Hvala svima koji su svojim prilozima pomogli akciju Svi za Milu, a koju smo proveli na nekoliko lokacija u Frankfurtu na Majni, napisala je u svojoj poruci Ana Tokić.\nPoveznicefrankfurt Svi za Milu\nPrije Krešimir Stanić dvostruki strijelac u 2:0 pobjedi Hajduka Zürich\nNaredni Raspisan natječaj za najbolju neobjavljenu ljubavnu pjesmu „Zvonimir Golob“


Skupština KS usvojila Zakon o plaćama i naknadama članova organa upravljanja u preduzećima - informativa.ba\nVijesti Lokalne vijesti Skupština KS usvojila Zakon o plaćama i naknadama članova organa upravljanja u preduzećima\nSkupština KS usvojila Zakon o plaćama i naknadama članova organa upravljanja u preduzećima\nSkupština Kantona Sarajevo usvojila je danas Zakon o plaćama i naknadama članova organa upravljanja i drugih organa institucija KS, kantonalnih javnih preduzeća i javnih ustanova čiji je osnivač KS.\nPrihvaćen je i amandman kojim se utvrđuje obaveza Vlade KS da donese uredbu kojom će se organi upravljanja i dugi organi razvrstati u razrede kojima će biti definirani visina plaće i naknada organa upravljanja zavisno od broja uposlenih, godišnjih prihoda, djelatnost koju obavljaju i obim poslova.\nMinistar pravde i uprave KS Mario Nenadić, kao predlagač, predstavio je zastupnicima predloženi zakon kojim se na sveobuhvatan način reguliše pitanje plaća i naknada organa upravljanja i drugih organa kantonalnih javnih preduzeća, javnih ustanova i institucija čiji je osnivač KS, predsjednik i članovi skupština javnih preduzeća, upravnih odbora i nadzornih odbora javnih ustanova, direktori i izvršni direktori javnih preduzeća, direktori javnih ustanova i direktori i zamjenici direktora fondova.\nKaže da će biti pojačan nadzor inspekcijskih službi da ono što je bilo u prošlosti, odnosno da oni koji su bili na odgovornim funkcijama mogu odgovarati za nezakonite radnje.\nU analizi primjene ovog zakona, analizirajući racionalno trošenje budžetskih sredstava, a prije svega imajući u vidu obavezu Kantona Sarajevo na zaštitu imovine KS u svim segmentima, pa i u dijelu prenesenih prava, obaveza i javnih ovlaštenja na pravne subjekte, došlo se do zaključka da se primjena ovog zakona proširi i na druge pravne subjekte čiji je osnivač KS, a sve iz razloga kontrole i praćenja utroška budžetskih sredstava.\nTakođer se ovim zakonom određuju primanja i to najviše do tri prosječne neto plaće isplaćene u Federaciji BiH po posljednjem objavljenom podatku Federalnog zavoda za statistiku za direktore, zamjenike direktora i izvršne direktore, najviše do 50 posto jedne prosječne neto plaće za predsjednike skupština, upravnih, nadzornih odbora i drugih organa, te najviše do 40 posto jedne prosječne neto plaće za članove tih odbora.\nDefinisano je da naknada za rad predsjednika upravnih i nadzornih odbora i drugih organa institucija može biti utvrđena najviše do 50 posto jedne prosječne neto plate isplaćene u Federaciji BiH u prethodna tri mjeseca po posljednjem objavljenom podatku Federalnog zavoda za statistiku za predsjednike skupština, upravnih, nadzornih odbora i drugih organa, te najviše do 40 posto jedne prosječne neto plaće isplaćene u Federaciji BiH u prethodna tri mjeseca po posljednjem objavljenom podatku Federalnog zavoda za statistiku za članove tih odbora.\nZakon predviđa i uskraćivanje stimulacija na osnovu izvještaja o radu i poslovanju institucije, javnog preduzeća i javne ustanove, direktoru, zamjeniku direktora i izvršnom direktoru u slučaju stvaranja negativnog poslovanja, održavanja negativnog poslovanja, odnosno povećanja negativnog poslovanja institucije, javnog preduzeća ili javne ustanove, ili smanjenja pozitivnog poslovanja u odnosu na zatečeno stanje, odnosno neizvršenja plana poslovanja, može se uskratiti stimulacija iz člana 15. ovog zakona, koja im je utvrđena u prethodnoj godini.\nOvo uskraćivanje se odnosi na period do podnošenja narednog izvještaja o radu i poslovanju institucije, javnog preduzeća i javne ustanove, a ne duže od jedne godine.\nOdluku o uskraćivanju stimulacije donosi upravni odbor institucije ili javne ustanove, odnosno skupština javnog preduzeća uz prethodnu saglasnost Vlade KS.\nMinistar Nenadić je pojasnio, da ukoliko se negativno poslovanje produži za još jednu godinu nakon uskraćivanja stimulacije, ugovor s direktorom će se raskinuti zbog nedovoljne sposobnosti da obavlja funkciju na koju je postavljen.\nZakon predviđa, istakao je on, da se novčanom kaznom u iznosu od 5.000 KM do 10.000 KM kazni odgovorno lice u ukoliko zaključi ugovor o plaći, odnosno mjesečnoj naknadi, suprotno odredbama ovog zakona.\nOznake: #SKS #Zakon #preduzeća\nPredsjedavajući SKS Mirza Čelik: Potrebno je više ulagati u domove zdravlja u KS Lokalne vijesti\nBajramska čestitka čelnika Kantona Sarajevo Lokalne vijesti\nSkupština KS oborila Izvještaj o radu Tužilaštva KS Lokalne vijesti\nMarić: Mašić i SDP politiziraju morbidno i neetično Reakcija građana


Reprezentacija Beograda na novogodišnjem turniru u Bečeju – Vaterpolo savez Beograda\nReprezentacija Beograda na novogodišnjem turniru u Bečeju\n27/12/2017 savezpublik Mlađe kategorije\nTalenti beogradskog vaterpola će narednog vikenda odmeriti sa vršnjacima iz cele Srbije.\nReprezentacija Beograda (igrači rođeni 2003. i mlađi) će u petak i subotu učestvovati na “Novogodišnjem Trofeju Vojvodine” u Bečeju, na bazenu SC “Đorđe Predin Badža”. Uz selekciju VS Beograda nadmetaće se regionalne reprezentacije VS Vojvodine i VS centralne, južne i zapadne Srbije. Turnir, koji organizuje Vaterpolo savez Vojvodine, je lepa prilika i za trenere da na jednom mestu vide potencijal generacije 15-godišnjaka.\nSastav reprezentacije Beograda: Veljko Popović, Pavle Radić, Veljko Krstić, Zoran Božović, Mihajlo Janošević, Marko Dimitrijević, Mladen Milovanović (svi Partizan), Vasilije Martinović, Marko Gavrilović (obojica BVK Crvena zvezda), Luka Lazić, Veljko Zavišić, Darko Stojanović (svi Stari grad), Luka Beronja (Beograd) i Viktor Urošević (Taš)\nStručni štab: Zoran Mijalkovski, selektor, Slobodan Stanković, trener reprezentacije, Milan Marjanović, generalni sekretar VSB.\nVSB – VSCJZS u 20 časova\nSubora, 30. decembar\nVSV – VSCZJZS u 10 časova\nVSV – VSB u 17 časova\nPrevious Post:Kup Srbije (2005): Beograd, Zemun, Partizan 1 i Taš nastavljaju borbu za trofej\nNext Post:Određeni termini finalnih turnira kvalifikacija za Kup