Hair Resource - Joga lica | Anja Šargin\nNovi REVOLUCIONARNI proizvodi koji sadrže samo prirodne sastojke i MIKROORGANIZME.\nNemačku kompaniju I’m Resource osnovali su Sigrid i Silvio Pillilini 1994. godine. Kao frizeri i lekari sa dugogodišnjim radnim iskustvom uvideli su da minerali i toksini u kosi utiču na celokupno ljudsko zdravlje. Tako su shvatili da se prilikom pranja i farbanja kose mora voditi računa o vrednosti minerala u kosi i telu.\nI’m Resource proizvode osmislili su upravo kao sistem za regulisanje balansa minerala.\nI’m Resource koncept podrazumeva da proizvodi ne sadrže supstance koje mogu biti štetne za korisnika. Neprihvatljivo je korišćenje hemijskih derivata. Osnovu I’m Resource proizvoda čine mikroorganizmi i organske i obnovljive biljne sirovine. Proizvodi sadrže 220 efikasnih mikroorganizama i vredne enzime kao što su invertaza, amilaza, katalaza, saharoza, renini (koji nisu životinjskog porekla), proteolitički enzim Kombucha gljive. U proizvodnji se koriste biljne sirovine poput crnog i zelenog čaja, kakao butera, ši butera, melase, algi, smokava, suvog grožđa, limunova i pomorandži, badema, krompira, divljeg bilja i cveća, avokada, lekovitog blata, meda, lišća i kore drveća, bisusa školjki i žitarica. Sve sirovine imaju međunarodni Demeter sertifikat za organske poljoprivredne proizvode.\nI’m Resource proizvodi za kosu suštinski su drugačiji od bilo koje kozmetike koju ste do sada koristili. Šamponi u čijem sastavu su živi mikroorganizmi/ mikrobi, koji imaju ulogu da vas oslobode teških metala, toksina, kroz folikulu dlake i kožu, istovremeno hraneći telo enzimima (zvani fontana mladosti), aminokiselinama, vitaminima i mineralima. Čime direktno pomažu unutrašnje podmlađivanje.\nA ne manje značajno, čine vašu kosu ponovo živom, bujnom, dajući joj volumen, a sa druge strane otklanjaju bilo koje probleme na koži glave, u vidu peruti, svraba, crvenila, osetljivosti. Takođe, šamponi koji u svom sastavu imaju mikrobe, napravljeni na bazi , imaju veliki uticaj u otpuštanju emocija koje nam ne služe.\nTags: beograd, hair resource, i m resource, mikrobi, mikroorganizmi, prirodni šamponi, šamponi, srbija, zdrava kosa\nŽiva kosa/ Nova kosa uz Hair Resource proizvode\nBingo: Joga lica i Hair Resource


Adventure Archives - FLIX\nIMDb: 7.0\t2019\t118 min\t51 views\nIMDb: N/A\t2019\t106 min\t137 views\nIMDb: 7.2\t2019\t118 min\t216 views\nIMDb: N/A\t2019\t129 min\t207 views\nIMDb: 5.7\t2019\t115 min\t85 views\nIMDb: 5.1\t2019\t99 min\t145 views\nIMDb: 7.4\t2019\t130 min\t94 views\nIMDb: 7.4\t2019\t120 min\t63 views\nIMDb: 6.9\t2019\t105 min\t121 views\nIMDb: 4.5\t2019\t87 min\t58 views\nIMDb: N/A\t2019\t181 min\t817 views\nIMDb: 5.4\t2019\t121 min\t83 views\nHellboi dolazi u Englesku, gdje mora pobijediti Nimuea, Merlinovu suprugu i Blood Kueen. Ali njihova bitka će dovesti do kraja sveta, a sudbina koju on očajnički pokušava da se okrene.\nIMDb: 6.5\t2019\t112 min\t104 views\nIMDb: 7.5\t2019\t132 min\t197 views\nIMDb: 6.9\t2019\t124 min\t612 views\nPriča prati Carol Danvers, kada ona postaje jedan od najmoćnijih heroja u svemiru kada je Zemlja uhvaćena usred galaktičkog rata između dvije vanzemaljske rase. Postavljen 1990-ih, Kapetan Marvel je potpuno nova avantura iz prethodno nevidljivog perioda u istoriji Marvel Cinematic Universe.\nIMDb: 7.5\t2019\t122 min\t114 views\nKada se Alita budi bez sećanja na to ko je u budućem svetu koji ne prepoznaje, u nju ulazi Ido, milosrdni doktor koji shvata da je negde u ovoj napuštenoj kiborg školjci srce i duša mlade žene sa neobičnim prošlosti.\nIMDb: 5.4\t2019\t90 min\t139 views\nIMDb: 6.3\t2019\t120 min\t260 views\nIMDb: 6.7\t2019\t96 min\t60 views\nIMDb: N/A\t2018\t144 min\t5368 views\nIMDb: 8.6\t2018\t117 min\t232 views\nMiles Morales žonglira svojim životom između toga da bude srednjoškolac i da bude čovek-pauk. Kada Vilson "Kingpin" Fisk koristi super sudarač, drugi sa druge strane Spider-Verse se transportuju u ovu dimenziju.\nIMDb: 6.7\t2018\t105 min\t601 views\nLjudsko dete odgajano od vukova, mora da se suoči sa zastrašujućim tigrom po imenu Šer Kan, kao i njegovim poreklom.\nIMDb: 6.7\t2018\t113 min\t134 views\nMonte i njegova ćerka su poslednji preživeli prokletu i opasnu misiju prema spoljašnjem toku Sunčevog sistema. Oni se sada moraju oslanjati jedni na druge da bi preživeli dok trče prema zaboravu crne rupe.\nIMDb: 5.7\t2018\t95 min\t67 views\nIMDb: 7.3\t2018\t98 min\t115 views\nČovek koji je ostao na Arktiku konačno je spreman da primi dugo očekivano spasavanje. Međutim, nakon tragične nesreće, njegova prilika se gubi i on mora odlučiti da li će ostati u relativnoj sigurnosti svog kampa ili krenuti na smrtonosni put kroz nepoznato za potencijalno spasenje.\nIMDb: 5.8\t2018\t126 min\t658 views\nIMDb: 5.7\t2018\t100 min\t144 views\nGrupa bivših plaćenika ponovno se okuplja kako bi isplanirala epsku pljačku: pojačavala je kamion pun medicine koji je držala strana obavještajna agencija kako bi snabdijevala izbjeglički kamp u potrebi. Ali kada otkriju da je kamion zapravo ispunjen ukradenim zlatom, grupa braće shvaća da ih je jedan od njih dvostruko prevario - i da će situacija biti ispravna, sve će biti ...\nIMDb: 6.4\t2018\t89 min\t302 views\nIMDb: 7.0\t2018\t96 min\t623 views\nNakon što se lovačka ekspedicija pokvari, mladi pećinski čovjek se bori protiv elemenata kako bi pronašao svoj put kući.\nIMDb: 5.1\t2018\t98 min\t412 views


Amar Osim: Cilj je da kako god uđemo u Evropu | UdriMuski\n22. 02. 2019 - 12:28\nFudbaleri Željezničara će u 20. kolu Premijer lige Bosne i Hercegovine gostovati u Bijeljini kod Radnika. Utakmica će se igrati u nedjelju od 14.30 sati, a od danas ekspedicija tima sa "Grbavice" boravit će u karantinu u Etno selu "Stanišić".\n"Nije isto igrati na lošem terenu i na dobrom. Ali nama je važnije da ponovimo pristup i ozbiljnost iz pripremnih utakmica. Neću da kažem da nam to garantuje bilo šta, ali bez toga nema ništa. Teren i vrijeme utiču na taktiku i na sve ostalo. Znamo gdje igramo, znamo za kakvo smo se prvenstvo pripremali. Bez obzira na to gdje smo se pripremali znamo gdje ćemo igrati svaku drugu utakmicu. Naš teren je odličan, ali u gostima tereni su najčešće slabiji", izjavio je Amar Osim, trener Željezničara, te kako prenosi Anadolu Agency (AA) dodao:\n"Počet ćemo prvenstvo s igračima koji su završili prošlo prvenstvo. Možda bude jedan novi igrač u odnosu na to. Znamo da su svi koji su tu zdravi, oni će početi. Neki novi koji još nisu spremni će dobiti manje minutaže, ali se nadam da će za određeno vrijeme moći dati malo više. Naš cilj ove godine je Evropa, da kako god uđemo u Evropu, jer se naši klubovi, znate, finansiraju većim dijelom izlaskom u Evropu. A, Željo je u posljednjih deset godina samo jednom promašio Evropu i drugi put kada bi se to dogodilo bio bi to veliki udarac za nas, i finansijski i svakako. Nemamo laku situaciju, imamo par ekipa koje su sa nama gore, imamo još četrnaest kola i ako budemo pravi mi ćemo to ostvariti".\nPoslije prvog dijela sezone, odnosno 19. odigranih kola u Premijer ligi BiH Sarajevo je lider na tabeli sa 43 boda. Slijede Zrinjski 38 bodova, Široki Brijeg 30, Željezničar 28, Sloboda 28, Mladost DK 26, Radnik 22, Zvijezda 09 21, Čelik 21, Tuzla City 20, GOŠK 18 i Krupa 15.\nFudbaleri Malmea pobijedili su u Švedskoj ekipu Zrinjskog rezultatom 3:0


Čudno je to, kada ode neko s kim u životu nisi progovorio ni riječi, neko ko te uopće ne poznaje, a ti imas osjećaj da te je napustio neko tvoj, blizak i voljen. U nadi da ćemo se ipak upoznati...jednom...negdje... Tamara\nKada imaš utisak kao da si Đoleta poznavao. Kao da mi je bio prijatelj, rođak. Takav je osećaj zbog gubitka legende. Njegovi počeci kao umetnika poklapaju se sa mojim rođenjem. Mogu da kažem da sam odrastao uz njegovu muziku, njegove koncerte,njegovu ljubav prema svima.Živeće uvek\nSvi ljudi koju su zauvek otišli a nisam ih lično poznavao nisu u meni izazvali takvu tugu i žal kao njegov odlazak. Njegove pesme su ostavile neizbrisiv trag u Jugoslovenskoj muzici kao jedan od najoriginalnijih autora. Život i delo za primer klincima. Iskreno saučešće porodici\n...ima aleju zaslužnih građana zar ne?Voleli ga ili osporavali on je bio i ostaće brend Novog Sada zauvek!Slava mu!\nVelika tuga i bol...bio je ljudina,a u isto vreme emotivan i iskren čovek.Zaista mi je jako žao što je otišao na ovakav način...Ostavio je neizbrisiv trag,svoje pesme koje će se slušati narednih 100godina!Mislim da nema ko nije zaplakao!Večna mu slava!!!🙏\nPorodica ne moze da odbije obdukciju jer je takav zakon. Stalno to ponavljate u tekstovima.\nDivni čoveče, kako si divnu dušu i veliku imao. Zavideo sam tvojoj deci na takvom ocu. Pesniče, dečače, čoveče, ljudino...Hvala, Đorđe, za sve. Hvala mnogo... I vidimo se, jednom, ponovo.


Vremenska prognoza: Sandanski\nPoštovani nalazite se na strani vremenske prognoze za selo, mesto ili grad Sandanski. Na ovoj strani možete saznati trenutnu i dugoročnu vremensku prognozi za selo, mesto ili grad Sandanski. Kada je reč o kratkoročnoj vremenskoj prognozi za selo, mesto ili grad Sandanski, možete saznati trenutnu temeraturu, brzinu vetra, vlažnost, kao i atmosferski pritisak. Kada je reč o dugoročnoj prognozi vremena za selo, mesto ili grad Sandanski možete pogledati predviđanja za opis vremena, temperaturu, pritisak i brzinu vetra.\nPrognoza vremena, Sandanski\nWarning: simplexml_load_file(http://api.worldweatheronline.com/free/v1/weather.ashx?q=41.5678,23.2804&format=xml&num_of_days=1&key=75trnc7wr5v6z26535tn3jv5): failed to open stream: HTTP request failed! HTTP/1.1 401 API key has been disabled. in /home/vrnjacka/public_html/ivremenskaprognoza.com/system/helper.php on line 182\nWarning: simplexml_load_file(): I/O warning : failed to load external entity "http://api.worldweatheronline.com/free/v1/weather.ashx?q=41.5678,23.2804&format=xml&num_of_days=1&key=75trnc7wr5v6z26535tn3jv5" in /home/vrnjacka/public_html/ivremenskaprognoza.com/system/helper.php on line 182\nWarning: file_get_contents(http://api.worldweatheronline.com/free/v1/weather.ashx?q=41.5678,23.2804&format=xml&num_of_days=1&key=75trnc7wr5v6z26535tn3jv5): failed to open stream: HTTP request failed! HTTP/1.1 401 API key has been disabled. in /home/vrnjacka/public_html/ivremenskaprognoza.com/system/helper.php on line 185\nSve podatke o vremenu za (selo, mesto ili grad) Sandanski prenosimo Vam sa najboljim namerama. Ne garantujemo potpunu tačnost podataka koje pronađete na našem sajtu. Podatke o vremenu prenosimo sa ozbiljnih svetskih meteoroloških sajtova.


10 mesmerizirajućih instagram videa za torte kako bi vas ohladili (i učinili da ste gladni) | RS.burnbrightlove.com\nIspovest: Ja sam opsednut gledanja Instagram video svako veče pre nego što odem na spavanje. Konkretno, mislim da sam gledao torta-ukrašavanje tutorijala. Ima nešto sosoothing oko gledaju običan kolač oživljavaju sa bojom i dekoraciju. Da li je to čudno? Sa svakim šamar od ofset lopaticom, svaka kap boje meša u glazura, uhvatim sebe kako bude umiren opuštanje.\nBez obzira da li su kolači se okrenuo i matirano u duginim bojama ili lagano poškropi curi šlag, gledajući ih biti uređena definitivno ima svoje snove malo slađe - ovde se nada da će učiniti isto za vas.\nJa da gledam ovu nazdravili slez cakeget u Blovtorch tretmana ceo dan.\n21 Amazing Disnei kolača koji nas čine bih da smo opet bili deca\n2. Rainbov svirl\nDuga kolač dizajn تزيين بالوان قوس المطر وش رايكم. @heavenssveetnessshop\nGledajući ovu cakego od običnog belog Rainbov-hued je tako smiruje.\n3. Crvena, bela i plava\n@creativeseconds ⠀ Follov: @creativeseconds ⠀ SIGAM: @creativeseconds ⠀⠀ ⠀ ⠀ @creativeseconds ⠀⠀⠀ ⠀ ⠀⠀⠀ ⠀ - vinicolirio Od: @preppikitchen #penteado #perfect #inspiration #makuiagem #instablog #likeforlike #HAPPI #iummi #instagood #loveit #tips #tutorial #blogger #dii #fashion #moda #follovme #nice #hairstile #customizacao #tutoriais #idea #cupcake #nail #follov #makeup #dica #videotutorial #colorful #clothes\nOsećam se više patriotski svaki put kad gledam ovu crvenu, belu i plavu cakegetting ukrašena.\n4. Coconut snovi\n~ TORTA Tutorial ~ Spotted to super Cake Decorating tehnika. @Regrann_App od @cakebicourtnei - Sav Ladi GaGa obavlja pesni živi u jednom SNL snima pre nekoliko meseci i od tada opsednut od.. A ovi Coconut Ruffles. Totalno opsednut previše! Da, možda su se tri sata da preda mesto Svaki komad kokosa na 10-inčni donjem sloju ovu tortu, ali tako da vredi, zar ne ?. #HovTovithCakebakeoffNg #Cakebakeoffng #CboCakes #CakeTutorials #CakeTip #Instalove #Likeforlike #AmazingCake #CakeInspiration\nOvo cakeshovs kako nešto sasvim obični (kokos čipovi) može da postane izuzetna.\nPretti Pink glazura pokriva čokoladnu tortu u ovom dekoracije videothat mogu pogledati na ponavljanje do sna.\n20 Sladoled torte da zadrži svoj letnji proslave ohladi (i super-slatka)\n6. Rainbov Funfetti Krispies cake\nIzbijaju zabavan Fetti, zato što je zvanično marta BREAK !! Ostavi komentar ispod sa pauze marta Koksiranje planove! Ili, idite na moj IouTube kanal za zabavu marta Break cakespiration! (Link u biografiji.) #HovToCakeIt #Cakestagram #Instacake #Instasveet #Cake #Cakelover #Baking #Dessert #Bakinglove # #Funfetti #MarchBreak\nKako da ne zaspim sa osmehom sada kada znam Funfetti rainbov rice krispies tretira cakeekists?\n7. Inside-out rainbov glazura cake\nInside Out Rainbov Cake (Postoji skriveni duga na svakom preseku!) Puna udžbenik i recept na mom blogu i ioutube kanalu CupcakesandCardio !. #rainbov #jellibeans #rainbovcake #dessert #food #desserts #ium #iummi #amazing #instagood #instafood #sveet #chocolate #cake #icecream #dessertporn #foodforfoodies #foodgasm #hungri #instavideo #instacake #sveettooth\nOvo cakelooks jasno spolja, ali isecite na njega i da uočite dugu.\nGlazura petak, Platforma projekta: Burger Macrarons doveo do vas @crememacarons #frostingfridai #apronprojects... #macarons #burgermacaron #cakes #nomnom #foodstagram #frosting #cookit #foodstagram #thekitchn #foodstiling #foodporn # food52 #dessert #beautifulcuisines # feedfeed #sveettooth #foodgavker #cakevideos #foodvideos #frostingfridai #apronprojects\nUmiruje moju dušu da zna da je neko dovoljno talentovan da makemacarons koje izgledaju kao male hamburgere.\n9. Ombre rozete\n# Slatkiši # pečenje # njam # desert # kolači # cakevideos # cakevideo # ljubavi @cake_confectioner @cake_confectioner @cake_confectioner\nIma nešto duboko zadovoljstvo zbog gledanja cevi ovih rozete.\n10. Golden splendor\nGledajući zlato se brušenog na ovo cakemakes mi kičma pecka sa radošću (jer svi torta zaslužuje ovu kraljevski tretman).\nTo ne može biti samo ja - ovi snimci su hipnotički, zar ne? Sada me izvinite dok odem do prodavnice da kupim nešto Funfetti cake mik.\nHrana porno petak: 18 kolači koji će učiniti da balavi\nVrhunski vodič za pravljenje savršenog uradi to sam sendvič za sladoled


Viljamovka | Poljoinfo\nKruška viljamovka je u nekim prethodnim godinama bila izuzetno poznata, pa me zanima da li se i sada toliko ceni. Neke novije sorte se sad više spominju, vidim po većim prodavnicama da se prodaju neke bele kineske kruške i slične novotarije.\nKoliko vidim da su se dosta ražilile po svetu neki varijeteti, naviše fransuski zeleni i crveni, i dalje je to viljamovka ali malo drugačija.\nMislim da cena od o,5e nikako nije loša a toliko se plaćala prošle godine. Skuplje su jedino rane kruške ali sa njima je problem što mogu da te ucenjuju za cenu pošto nemaš alternativu.Od viljamovke nemaš bolje rakije. Cena ide i do 10e.\n50 centi je i po meni sasvim solidna cena, proizvodnja i prodaja rakije je sasvim drugi par rukava i u to se ne bih upustao. Sa druge strane viljamovka za rakiju je imala cenu od nekih 30-ak dinara a jabuka oko 5 dinara sto je velika razlika s'obzirom da priblizno isto radjaju!\nTo je cena sa kojom se kalkuliše i deluje solidno stim da znam nekoliko ljudi koji ih gaje i stalno kukaku na nju, čak mi je jedan rekao da je znao ono što sad zna nikada je nebi gajio ??? razlog stvarno ne znam sigurno postoji neka caka.Nemam iskustva sa njom mada u perspektivi bi je gajio i mislim da joj prinosi nisu kao kod jabuke,naprotiv mislim da dosta manje rodi po 1ha.\nU knjizi Evice Mratinic pise da su u modernim zasadima prinosi od 50-80 tona e sad da li je to tacno videcu u narednim godinama!\nTa cena je baš korektna, i opet da praviš rakiju ni to nije loša varijanta, ta rakija se prodaje i ima i cenu, jedino to što je Marceta spomenuo neke poteškoće u gajenju, o čemu se radi ?\nSvasta moze pisati u knjigama - licnog misljenja sam taj prinos mozda stariji zasad na sijancu u idealnim uslovima.\nGeneralno volim ukus kruske, a viljamovka je najslada koju sam probao.\nNisam imao priliku da vidim starije stablo na sijancu i koja je njena neka maksimalna bujnost, ono sto sam mogao da uporedim je da na dunji kao biljka je slaba, npr. butira i karmen su duplo bujnije cak i otpornije (verovatno zbog bujnosti)\nE sad neke sorte su i plod atraktivnijeg izgleda a to se gleda (trazi) na trzistu, mada po mome nekom ukusu viljamovka je prva, i treba je imati za u kuci.\nA viljamovka (rakija) po meni nema bolje, mogu oni da hvale tamo neku kajsiju, sljivu ali nema sanse - a opet to je subjektivna stvar.\nPo meni je najbola vilijamovka na sejancu.Kod mene u zasadu je 4x2 metra.Dunja kao podloga je kraceg veka trajanja i mora dvostruko da se kalemi.Vilijamovka nije kompatibilna sa dunjom i zbog toga se na dunju kaleni kaludjerka pa na nju vilijamovka.Ovu krusku zovu KRALJICOM SVOG VOCA.Jedini njen problem je sto ne moze dua se cuva vise od 4 meseca i to u hladnjaci.Najbolja rakija od svih je od vilijamovke.\nMene interesuju rakijske sorte za sada sam posadio dunju,kajsiju i šljivu, vilja mi je u perspektivi.Isto mi je plan na sejancu ,jel uspevaš na 2m u redu da se izboriš sa njom.\nmiki u kojoj godini ti je vocnjak i isto pitanje kako se boris sa njom na 2m ? Ima li problema ? I ako mozes da postavis koju sliku ? Hvala\nDrugar mi ima par komada u 5-6 vegetaciji - ona nije zauzela jos ni 1m u precniku, ali opet to je uz kuću a ne u vocnjaku.\nNego sta nego najbolja\nViljamovka u svetu je veoma napredovala i broj varijeteta je neverovatan. Tako da se predstavlja i Francuski yeleni i crveni varietet.\n- izvor wikipedia.org\nA na sledećem linku su predstavljene rakije od viljamovke, vidi se da su i drugi prepoznali njen najbolji potencijal - williams pear brandy\nMozes li napisati inicijale komsije? Poznajem dobro to podrucje i znam da imaju prilicno dobre prinose.\nUsput, koji su stvarni prinosi viljamovke po hektaru ?\nInteresuje me visegodisnji prosjek.\nDrugari,posto se josuvek ne snalazim dobro sa kompjuterom trenutno ne mogu da ubacim slike.U mom albumu ima slika gde se u levom redu vidi visnja marela a u desnom je vilijamovka.To je snimljeno 4.4.2014.god.Za sada sam zadovoljan sa vilijamovkom i nije tako tesko za odrzavanje.Album moze svako da pogleda na mom profilu.\nProblem nastaje kad je zasad veci, jer onda ako jedna oboli ili krene neki stetocina nastradaju sve.\nDa li je cijena viljamovke 0,5 EUR? Nisam bas siguran?\nNisam znao dali mogu da kopiram postove sa drugih foruma ali od prilike se piše ovako: za 30a sadnja na 1.5mx4m 500voćki(u idealnim uslovima) x min10kg=5000kg prve klase na 30a,isto tako dali na ovom ili možda na nekom drugom forumu su članovi čestitali kolegi na prinosu od 20-25t po 1ha,e sad dali u nekim idealnim uslovima može više pa verovatno.Idealno bi bilo da neko ko ima vilju na rodu napiše prinos direktno iz svog iskustva.\nReagovanja: vocar amater\nja na 25 a imam 900 sadnica razmak 3 x 1 m\nkoja je bila cena viljamovke prve klase ove godine


Zelene površine Novog Sada (3/25): NSBuild Forum\nOdg: Zelene površine Novog Sada\t21 nov 2012 13:50\t#41\nTako i meni najvise deluje\nOdg: Zelene površine Novog Sada\t21 nov 2012 14:21\t#42\nNe slazem se. Pranje para je proces prebacivanja novca zaradjenog na nelegalan nacin u legalne tokove. Ovo je najobicnija kradja.\nOdg: Zelene površine Novog Sada\t21 nov 2012 14:27\t#43\nOdg: Zelene površine Novog Sada\t21 nov 2012 16:34\t#44\nNe bih da budem zao, ali zima dolazi, valja se ogrejati\nOdg: Zelene površine Novog Sada\t21 nov 2012 17:46\t#45\nПа зар нису и прошле године од ж. станице па скроз до Јеврејске посекли и са једне и са друге стране бочне дрвореде и ако су били здрави, па су их заменили са новим стаблима чија ће крошња наводно бити већа и гушћа. Чини ми се да сада само настављају оно што су већ започели.\nPoslednja izmena: 21 nov 2012 17:47 od Nicisy1.\nOdg: Zelene površine Novog Sada\t21 nov 2012 17:58\t#46\nOdg: Zelene površine Novog Sada\t21 nov 2012 17:59\t#47\nOdg: Zelene površine Novog Sada\t21 nov 2012 18:04\t#48\npa zar nisu posmenjivali ove u septembru\nOdg: Zelene površine Novog Sada\t25 nov 2012 09:58\t#49\nSadnja stabala radi zaštite od vetra\n"Gradsko zelenilo" sledeće nedelje počinje podizanje vetrozaštitnih pojaseva na Bulevaru vojvode Stepe na Novom naselju i u Reljkovićevoj ulici u Petrovaradinu.\nNa Bulevaru vojvode Stepe biće posađen 641 koprivić, a u Reljkovićevoj 167 stabala jablana.\nU "Gradskom zelenilu" navode da će u narednom periodu posebnu pažnju posvetiti podizanju vetrozaštitnih pojaseva.\nOni se najčešće podižu uz saobraćajnice sa bočnim udarima vetra, zatim na klizištima, uz peščare i železničke pruge u okolini naselja.\nPoslednja izmena: 25 nov 2012 09:59 od limanac.\nZelene površine Novog Sada\t26 jan 2013 23:26\t#50\nPočela seča bolesnih lipa iz centra grada\nRadnici "Zelenila" počeli su sa obaranjem 70 bolesnih i oštećenih stabala lipe duž celog Bulevara Mihajla Pupina.\nKako navode, korenje ovih stabala je godinama unazad oštećivano, pa lipama više nema spasa.\n"Veći deo korenskog sistema oštećen je usled radova na vodovodnim i toplovodnim mrežama, kao i prilikom postavljanja parkinga. Zbog\nprekomernog soljenja Bulevara Mihajla Pupina u zimskom periodu došlo je i do alkalizacije zemljišta. Na ovom bulevaru nalazi se i izvestan broj bolesnih stabala koja su istrulila i predstavljaju opasnost po bezbednost građana", kažu u "Zelenilu".\nPrema njihovim rečima, ista situacija je i sa tri stabla lipe u ulici Kralja Aleksandra u centru grada. Oštećene i bolesne lipe na Bulevaru Mihajla Pupina i u ulici Kralja Aleksandra biće zamenjene novim, mladim stablima iste vrste, a prethodno će biti nanet nov sloj zemlje.\nRadnici "Zelenila" potkresivali su stabla i u ulici Kornelija Stankovića na Detelinari.\nZelene površine Novog Sada\t30 jan 2013 13:50\t#51\novi se razmahali. Jel moraju tako puno da skrešu sve grane. Sad izgleda jako ružno\nZelene površine Novog Sada\t30 jan 2013 14:06\t#52\nMoguce da je ovo priprema za potpuno uklanjanje tih stabala.\nVerovatno ih uklanjaju segmentno jer su ograniceni prostorom i nema drvo bas gde tu negde da padne.\nTako su kod fakulteta uklonili par stabala ali su zasadjene nove mladice\nZelene površine Novog Sada\t30 jan 2013 14:12\t#53\nI ja bih rekao da se ide na totalnu seču.\nIsta stvar na Detelinari, u Pasterovoj.\nZelene površine Novog Sada\t30 jan 2013 14:21\t#54\nNe, ovo radikalno orezivanje bi u teoriji trebalo da omogući drvetu da se potpuno regeneriše.\nU praksi, posle ovakve intervencije, drvo se muči još 1-2 godine, a onda prelazi u status panja.\nAli zato ogreva koliko hoćeš.\nZelene površine Novog Sada\t30 jan 2013 14:27\t#55\njuče sam na Petrovaradinu video jako puno ali baš puno novih sadnica.\nZelene površine Novog Sada\t30 jan 2013 14:32\t#56\nZahvalnici: Nicisy1, limanac, mrnjavi\nZelene površine Novog Sada\t30 jan 2013 14:33\t#57\nTo sam i ja pomislio, ali ko se greje na topolu, taj baš mora da je ili teška sirotinja ili potpuni ludak.\nZelene površine Novog Sada\t30 jan 2013 14:57\t#58\nKad je džabe i sirće je slatko.\nZelene površine Novog Sada\t30 jan 2013 22:40\t#59\nU Dimitrija Tucovića su pre neku godinu uradili isto. Oporavak je bio ekspresan.\nZelene površine Novog Sada\t04 feb 2013 15:00\t#60\nОви не престају.


Magični prizori iz zavejane fruškogorske šume\nPružajući se u pravcu zapad–istok, dužine oko 80 kilometara i širine 15 kilometara, sa najvišim vrhom od 539 metara – Crvenim čotom, posebno bajkovito izgleda za vreme zimskih meseci kada se njene padine zabele pod snežnim nanosima.\nFruška gora predstavlja dominantnu orografsku celinu Panonske nizije.\nRimljani su je nazivali Alma Mons, što znači „plodna gora”, a današnji naziv potiče od starog slovenskog etnonima Frug, sinonima za Franke, što imenu daje značenje „planina Franaka”.\nFruška gora ima burnu geološke prošlosi, pravu riznicu fosilne flore i faune u svojim sedimentima, mnogobrojnim retkim predstavnicima biljnog i životinjskog sveta koji obitavaju na ovom području.\nRazličiti faktori kao što su položaj, oblik, količina padavina, dominantni vetrovi i vegetacija utiču na stvaranje specifične lokalne klime Fruškogorja.\nSrednja vrednost godišnje temperature vazduha iznosi 11,2° C, sa najnižom prosečnom temperaturom u januaru –0,6° C, a najvišom u julu 21,4° C, dok stepen relativne vlažnosti vazduha iznosi 76%.\nFruškogorje je područje sa najviše padavina u celoj Vojvodini i godišnja suma padavina proporcionalno raste sa porastom nadmorske visine, a razlika između viših delova u odnosu na podnožje iznosi 200 mm.\nNa ovom području preovladavaju zapadni vetrovi, zatim vetrovi iz pravca zapad–jugozapad, dok su relativno česti vetrovi iz pravca jugoistok koji se najčešće javljaju u jesen, zimu i proleće, a ređe u toku leta.\nZahvaljujući geografskom položaju, klimatskim uslovima i bogatoj i razgranatoj hidrografskoj mreži, Fruška gora predstavlja pravu riznicu flore koja se može porediti sa mnogo većim i višim planinama u Srbiji.\nNekada je Fruška gora u celini bila šumsko područje, a danas se na iskrčenim predelima danas se nalaze livade, utrine, njive, vinogradi i voćnjaci.\nFruškogorske šume i livade su prirodno stanište za veliki broj insekata, 280 vrsta kičmenjaka, 23 vrste vodozemaca i gmizavaca, 211 vrsta ptica i 60 vrsta sisara koji žive ovde u skladu sa zakonima prirode.\nJužne padine Fruškogorja odlikuju se kratkim potocima, od kojih samo izvorišta pripadaju oblasti planine, sačinjeni su od dubokih izrazitih dolina bez dolinskih ravni i u donjim tokovima gube svoj karakter zato što nadmorsku visinu fruškogorskog bila smanjuje sremska lesna zaravan.


Jedro | Bar, Crna Gora - Agent crusera “Norwegian SPIRITE” je Allegra Montenegro\nAgent crusera “Norwegian SPIRITE” je Allegra Montenegro\nJuče,na Dan opštine Bar, po lijepom vremenu, na zadovoljstvo gradjana koji su uplovljenje broda posmatrali sa obale, u Port of Adria uplovio je brod Norwegian Spirit, kompanije Norwegian Cruise Line.\nBilo je to iznenadjenje za mnoge Barske ljude iz svijeta pomorstva znajući šta se dešava u svijetu sa cruising industrijom zbog pandemije Koronavirusa. Veliki broj brodova je na vezu, ne plove , pa je uspjeh zaposlenih u pomorskoj privredi kada jedan ovakav brod odluči da raspremu provede na vezu u Baru.\nAleksandar Vukic, iz Allegra Montenegro, koja vrši kompletnu agenturu broda od dolaska do odlaska iz akvatorija Bara, kazao je:\nNacionalnom kordinacionom tjelu /NKT/, Ministarstvu pomorstva i saobraćaja, i Upravi pomorske sigurnosti dugujemo zahvalnost za efikasno I brzo rješavanje svih procedura i dozvola.\nNa brodu i oko broda biće ispoštovane sve mjere koje je predložio ili doneo NKT.\nBrod ima ukrcana 135 članova posade i nema putnika. Da bi se ispoštovale sve mjere u ovoj situaciji koja je trenutno jako teška u Crnoj Gori, posada i niko sa broda neće napuštati brod, čitavo vrijeme će biti na brodu i neće smjeti da izlaze.\nKompanija NCL potpisala je i dogovorila protokol sa Ministarstvom saobraćaja i pomorstva oko svih pravila koje je nalozilo NKT, koja se u potpunosti moraju ispoštovati i biti sprovedena.\nU vremenu krize i neposlovanje postoje u ovom dolasku broda i ekonomske pozitivne stvari, a to je da će službe u Crnoj Gori, državne i privatne imati solidnu, mogu kazati i veoma dobru materijalnu korist od dolaska ovog krusera..\nDrago mi je da se na Dan opstine, Bar,Bar postavio na mapu turizma i da će svi u svijetu čuti šta se desilo. Ovo je podstrek svima nama da za sledeću turističku sezonu, danas vidimo da se stvari pomalo pomjeraju i da će biti bolje.\nSvima u kompaniji Allegra Montenegro je drago je da se jutros brod oglasio brodskim sirenama uplovljavajući u Barsku luku i po slikama koje stižu sa svih društvenih mreža i porukama, vidi se da je ipak ljudima milo u ovoj teškoj situaciji da se desilo nešto dobro u pomorskoj privredi Bara i Crne Gore.


Stigli novi računari\nU suradnji sa Japanskom međunarodnom agencijom za razvoj (JICA), kabineti računarstva i informatike u Gimnaziji su dobili novu opremu. Cilj donacije je modernizacija nastave informatike u gimnaziji, a u projektu učestvuje šest škola iz Republike Srpske. Na nivou Bosne i Hercegovine, projekat je počeo prošle godine sa 2. Mostarskom Gimnazijom.\nJapanska međunarodna agencija za razvoj donirala je prošle godine udžbenika za računarstvo i informatiku za prvi razred gimnazije, a ove godine i novu opremu. Kabineti su opremljeni sa računarima, a škola je dobilla digitalne aparate, printere i video bimove za nastavu. Donacija pomaže u unapeđivanju nastave iz ove oblasti i modernizaciji nastavnog plana i programa.\nDeo starih računara je premešten u kabinete stranih jezika a deo u elektronsku čitaonicu, što je dodatno obradovalo gimnazijalce.\nUprava škole se zahvaljuje na donaciji i smatra da je ovo velika pomoć u izvođenju nastave, te je otvorena za svaki vid dalje saradnje.\nIn association with Japanesse International Agency (JICA),classrooms for the computer science in 'Gimnazija',Banja Luka - High school got new equipment.The aim of the donation is a development of tuitiom in computer science in this school, whose project includes six schools from Republic of Srpska.In Bosnia and Herzegovina, the project started last year with the 'Second Gimnazija' in Mostar.\nLast year,Japanesse Agency (JICA),donated books for the first grade for Computer Science, and this year new equipment,too.Classrooms are equiped with computers, and school got digital camera, printers and video bims for the classes.Donation helps with the improvement of classes from this area and development of sylabus and curriculum.\nA part of the old computers were transported to the old foreign languages' classrooms and the other part to the electronic readingroom.In addition to that, students were very delighted.\nThe school directory gives thanks to donation and considers it as a great help in class implementation,wherefore it is open for every aspect of cooperation.


! /KS kreće u izradu registra za djecu sa poteškoćama u razvoju / Radio Sarajevo\nFoto: Press služba KS/Naida Hota-Muminović, ministrica odgoja i obrazovanja KS\n! / KS kreće u izradu registra za djecu sa poteškoćama u razvoju\n15. 02. 2022. u 17:06:00 Fena\nNa sjednici Skupštine Kantona Sarajevo u toku je rasprava o informaciji Ministarstva za odgoj i obrazovanje KS o stanju inkluzivnog odgoja i obrazovanja s prijedlogom mjera za unapređenje odgojno-obrazovnog rada s djecom s poteškoćama u razvoju, a koja pohađaju nastavu u predškolskim ustanovama, osnovnim, srednjim školama i centrima.\nOdgovarajući na pitanje zastupnika, ministrica za odgoj i obrazovanje KS Naida Hota Muminović je navela da 405 učenika pohađa nastavu po individualno prilagođenom programu (IPP) ili po Individualno edukacijskom programu (IEP), a te programe usvaja nastavničko vijeće škole, pravilnikom o inkluzivnom obrazovanju.\nJako je važno, kazala je ona, da prosvjetni radnici budu ohrabreni jer detektuju probleme i komuniciraju ih sa stručnjacima, bilo da je IPP ili IEP program, koji je živi dokument, mora se evoluirati i pratiti i nije sveto slovo, jer su to djeca – a svako dijete ima svoje specifične potrebe, tako i djeca s poteškoćama u razvoju.\n! / Roditelji u KS protiv eksterne mature, ministrica Hota-Muminović komentirala\n"S obzirom da školski život ima dinamiku, na terenu su angažirani profesionalci koji servisiraju nastavu, ali i stručni edukatori koji imaju visok stepen inkluzivne nastave", kazala je Hota Muminović.\nFormira se također i kritična masa članova mobilnih stručnih timova - psiholozi, logopedi, defektolozi, a oni su opremljeni setovima testova kojima vrše opservaciju.\nDijelom, tim testovima raspolaže akademska zajednica, a po njenim riječima, očekuju da profesori UNSA budu referentne tačke jer imaju najbržu sponu sa savremenim istraživanjima. Akademska zajednica već ima pakete koje stavljaju na raspolaganju članovima stručnih timova.\n"Dijete sa poteškoćama možda ne može slušati nastavu od šest sati, a prava inkluzija podrazumijeva da dijete u svojoj školi realizira i rehabilitacioni tretman", kazala je ona.\nJedan od problema u KS-u je i taj što nema jedinstvenog registra djece sa poteškoćama u razvoju i drugim smetnjama, a jedan od razloga je da se čekalo da to urade viši nivo vlasti.\nAli kako je ministrica rekla, Kanton Sarajevo više neće čekati da to urade drugi nivoi vlasti već će krenuti u izradu jedinstvene baze podataka. To ne može raditi samo resorno ministarstvo, već bi trebala biti oformljena radna grupa, koja će izraditi i softver.\nTagovi: Naida Hota-Muminović Kanton Sarajevo djeca s poteškoćama registar\nPoruka / Ministrica Hota-Muminović: U školama nema mjesta nasilju\nOtkazala obaveze / Ministrica Hota-Muminović pozitivna na koronavirus


dali zene koje inace slusaju SAMO narodnu muziku nemogu da podnesu istoimenu tokom se\nTema: dali zene koje inace slusaju SAMO narodnu muziku nemogu da podnesu istoimenu tokom se\n08.04.2008., 07:21 #1\nTj za neke znam...\nOSTAle? Dal ovako obozavate samo narodnu,a tokom seksa bi radje stradivardija (lupam..) i arichokardija da slusate, ili kako... a kad bi ste morale neku muziku, dal bi to bila narodna (pitanje za ribe sto najvise slusaju narodnu, al kad im ne ulazi)\nDali je Zorica Brunclik dobar izbor za tokom seksa, il nije dobar izbor\n08.04.2008., 07:25 #2\nRe: dali zene koje inace slusaju SAMO narodnu muziku nemogu da podnesu istoimenu toko\nmoj izbor je Mile Kitic\n08.04.2008., 07:30 #3\nKitic mile... on ti je u americi 7 godina bio zigolo ako neznas sad znas, to je ziva istina.\nJesi zato njega rekla bas?\n08.04.2008., 07:32 #4\ntema je ozbiljna, ocu ozbiljne odgovore u buduce !!! !@ !!@$E !@ izvinjavam se sto vec jednom nisam reko pa moram sad da je ozbiljna ovo tema. Cudno je da ljudi "vanseksualnosti" obozavaju narodnu, a kad dodje seks i zan klod van dam da ti malo i ja po du*etu dam tad izgleda najvise mrze bas tu muziku!\n08.04.2008., 07:34 #5\nKitic mile, kralj trotoara bivsi\n08.04.2008., 08:16 #6\ndali se pise odvojeno DA LI\n08.04.2008., 08:22 #7\n08.04.2008., 08:54 #8\nti to ozbiljno mislis da je ovo ozbiljna tema? .....\n08.04.2008., 09:04 #9\nSuper ti je izbor..slusaj je stalno...\n08.04.2008., 11:31 #10\ncek da se setim\n08.04.2008., 11:40 #11\n08.04.2008., 11:44 #12\n08.04.2008., 11:51 #13\nNecu, nemoj, nemam, nisam...\n08.04.2008., 12:02 #14\nOvaj LED ocigledno otvara ove teme sa racunara u hodniku ustanove u kojoj boravi, dok ceka na dnevnu terapiju elektroshokovima.....ili mozda posle takve terapije...\n08.04.2008., 12:08 #15\nnemojte tako. covek proucava muzicku umetnost kroz vekove i njemo delovanje na ljudsku podsvest sa osvrtom na potenciju i kvalitet jeb.anja :rolleyes:\n08.04.2008., 12:48 #16\npljes, pljes. shljop, shljop, puf, ah, shljap, shljap, i tako...\n08.04.2008., 14:42 #17\nBoro Spuzic Kvaka...\n08.04.2008., 14:44 #18\n08.04.2008., 14:44 #19\nbora drljaca ))\n08.04.2008., 14:49 #20\nkad me zena vidi stane\ndobro jutro kapetane\nja se tad u stranu sklonim\nskinem kapu i poklonim\nosmeh nabacim na lice\nziva bila lepotice\nIdem putem oka bistra\nvazniji sam od ministra\nnije luda moja mala...\nLOMI GA MILEVA! jedino ovo moze, sve ostalo nemoze.\n08.04.2008., 14:50 #21\nsad ocu malo te "ozbiljnosti" da vi'm ipak je ovo tema , sto automatski znaci da jeste ozbiljna, nisam dzabe se mucio da inicijalizujem temu....\n08.04.2008., 14:50 #22\n08.04.2008., 14:50 #23\nnajjachi je jutarnji sex vikendom uz Zikinu sharenicu\n08.04.2008., 14:50 #24\n08.04.2008., 15:02 #25\nMozda ona pesma od legende narodne muzike Mica Trofrtaljka,,Uteraj mi uteraj kola u garazu,,\nili pesma,,Ori Mile al`duboko,,\nKOJU MUZIKU VAM SLUSAJU STARCI ???\nPoslednja poruka: 08.09.2007., 18:55\nKoju muziku Zajecarci najvise slusaju???\nAutor Emperor_of_ZaCity u forumu Srbija\nPoslednja poruka: 12.10.2004., 10:37


Auto delovi W Marko - Auto delovi, Šabac | Polovni automobili - auto oglasi, prodaja vozila, auto delovi\nAuto delovi W Marko\nAdresa: Mike petrovića Alasa 58 P.Pričinovic\nRadno vreme: 7-21\nBavimo se prodajom delova za putnička vozila marke Volkswagen i Audi,uz mogućnost i ugradnje.\nDugogodišnje iskustvo,kvalitet i brza usluga je nešto što nas odlikuje.\nDELOVI za Audi A4 od 2001. do 2004. god.\nHauba za Audi A4, A6, A6 Allroad od 1995. do 2004. god.\nAlternator za Audi 80, 90, 100 ...\naudi i wv vise modela u delovima ..slep sluzba\nAnlaser za Audi 80, 90, A3 ...\nAudi A4 2000. god. - kompletan auto u delovima\nblatobran za Audi 80, 100, A4 ... od 1994. do 2005. god.\n80, A4, A6…\nBos pumpa za Audi A4, A6\nbos pumpa za 2.5 tdi 180 k.s. oznaka pumpe 106 L audi,WV vise modela u delovima,kopletan servis dijagnostika slep sluzba\nBregasta 1.9 tdi za Volkswagen Bora, Caddy, Golf 3 ...\nBREGASTE vise modela audi,WV vise modela u delovima,kopletan servis dijagnostika slep sluzba\nBregasta 2.0 tdi 8 ventila za Audi A3, A4, A6\nBregasta osovina za Audi A4, A6\ncentrala za Audi A4 od 1994. do 2001. god.\nDelovi od pasata i audija\ndelovi za audi 80 b4\naudi 80 b4 u delovima\ndelovi za audi a6/a4\nDelovi za Audi vise modela\nDelovi za vise modela Audija(a6,a4,80,100),pasata,golfa.Servis i ugradnja.\nelektronikaBosPUMPE za Audi 100, A3, A4 ...\neletronike vise komada zawv audi 1.9tdi 2,5 tdi audi,WV vise modela u delovima,kopletan servis dijagnostika slep sluzba\nENTERIJERI za Audi A4 od 1995. do 2004. god.\nFarovi za Audi 80, 90, 100 ... od 1992. do 2004. god.\nglave motora 2,5 tdi za Audi A4, A6\nkompletne glave motora za motor 2,5tdi sa skoro novim bregastama..i za ostale 1,9 tdi i benzince ima


Pripadnici izraelskih bezbednosnih snaga paroliraju nedaleko od mesta napada nožem u Starom gradu u Jerusalimu, 7. marta 2022.\nIzraelska policija ubila je jednog Palestinca nakon što je u ponedeljak nožem izbo dva policajca na kapiji Starog grada u Jerusalimu, navodi se u saopštenju policije. Bio je to drugi takav incident u dva dana.\nPolicija je saopštila da su dvojica policajaca zadobila lake do umerene povrede i da su prebačeni u bolnicu.\nHamas, islamistička grupa koja vlada Gazom, tvrdi da je napadač njihov član.\nHamas je pohvalio je napad nožem kao odgovor na ono što naziva "izraelskim protivpravnim ubistvima" Palestinaca u Jerusalimu, bez njihovog hapšenja ili suđenja.\nNa snimku na društvenim mrežama vidi se nekoliko policajaca kako viču i upiru oružje u čoveka dok je ležao na zemlji kod kapije trgovca pamukom.\n"Ove operacije će se nastaviti sve dok s eokupacija bude nastavljala sa agresijom i kršenjem svetih mesta u Jerusalimu", rekao je portparol Hamasa Hazem Kasem.\nNa fotografijama koje je distribuirala policija vide se krvavi nož na zemlji.\nDržavna palestinska novinska agencija VAFA identifikovala je čoveka kao Abdulrahmana Kasema iz izbegličkog kampa Džalazon u blizini Ramale na okupiranoj Zapadnoj obali.\nU nedelju je Palestinac koji je nožem izbo i ranio izraelskog policajca u Starom gradu ubijen kada su policajci pucali na njega, saopštila je policija.\nKasnije tog dana, izraelski vojnici su upucali Palestinca koji je bacio zapaljenu bombu na vojni položaj izvan Jerusalima, rekao je vojni portparol. Palestinski zvaničnici identifikovali su ga kao 16-godišnjaka koji je kasnije preminuo od zadobijenih rana.\nIzrael je zauzeo istočni Jerusalim i Stari grad, zajedno sa Zapadnom obalom i Gazom u ratu 1967. godine. Palestinci traže ta područja za buduću državu. Izraelsko-palestinski mirovni pregovori propali su 2014.\nSirija tvrdi da je u izraelskom napadu gađana njena glavna luka\nAmerički bombarder B-1B leteo iznad Bliskog istoka usred tenzija sa Iranom


Yu-build|Građevinarstvo i arhitektura|Graditeljske obuke|Upravljanje projektima|Održivi razvoj - Na prodaju građevinsko zemljište u Bloku 63 u Novom Beogradu - Početna cena 513 miliona dinara\nDirekcija za gra?evinsko zemljište i izgradnju Beograda raspisala je oglas o javnom nadmetanju radi otu?enja gra?evinskog zemljišta u javnoj svojini grada Beograda u Bloku 63 u Novom Beogradu. Zemljište ?e biti prodato investitoru koji ponudi najve?u cenu, a prijave za u?eš?e se podnose do 12. aprila 2017. godine, dok ?e se javno nadmetanje održati slede?eg dana u direkciji.\nLokacija koja se nudi investitorima nalazi se na uglu Jurija Gagarina i Nehruove, površine 8.328 kvadratnih metara. Predmetna parcela nalazi se u zoni mešovitih gradskih centara, koji podrazumevaju kombinaciju komercijalnih sadržaja sa stanovanjem. Ukupno dozvoljena bruto razvijena građevinska površina objekata na parceli je 41.640 kvadratnih metara i moguće je graditi objekat visine od 32 metra, sa orijentaciono osam spratova.\nBudući objekti mogu se graditi kao poslovni ili poslovno-stambeni, s tim što su u prizemlju obavezni komercijalni sadržaji. Na parceli se može graditi i samo višespratna kolektivna garaža, a u skladu sa važećim planom generalne regulacije ovog područja za realizaciju izgradnje bilo kog objekta potrebna je izrada i potvrda urbanističkog projekta, radi urbanističko-tehničke razrade lokacije.\nPočetni iznos cene utvrđen je na osnovu tržišne vrednosti zemljišta, koju je procenila Uprava javnih prihoda grada Beograda i iznosi 61.599,60 dinara po kvadratnom metru zemljišta, što za ukupnu površinu kLokacija koja se nudi investitorima nalazi se na uglu Jurija Gagarina i Nehruove, površine 8.328 kvadratnih metara. Predmetna parcela nalazi se u zoni mešovitih gradskih centara, koji podrazumevaju kombinaciju komercijalnih sadržaja sa stanovanjem. Ukupno dozvoljena bruto razvijena građevinska površina objekata na parceli je 41.640 kvadratnih metara i moguće je graditi objekat visine od 32 metra, sa orijentaciono osam spratova.\nPočetni iznos cene utvrđen je na osnovu tržišne vrednosti zemljišta, koju je procenila Uprava javnih prihoda grada Beograda i iznosi 61.599,60 dinara po kvadratnom metru zemljišta, što za ukupnu površinu kompleksa iznosi 513.001.468,80 dinara.


Vladimir Gligorov: Napred, ali sporo\n► Vladimir Gligorov: Napred, ali sporo\nEvropska komisija je objavila najnoviji izveštaj o napretku zemalja kandidata za članstvo. Struktura izveštaja je nešto izmenjena, s tim da se više polaže na takozvane fundamentalne kriterijume, ali sam sadržaj je ostao manje-više isti. Naravno, osnovno je da li se i u kojoj meri ispunjavaju kriterijumi iz Kopenhagena, gde se sada ocenjuje, opisno, napredak.\nNo, opet, to donekle olakšava poređenje zemalja po tome gde se koja od njih nalazi, ali uglavnom sve se nalaze ili na početku ispunjenja uslova ili ih umereno ispunjavaju. Napretka svakako ima utoliko što se najavljuje početak otvaranja poglavlja u pregovorima sa Srbijom, a u protekloj godini su potpisani i sporazumi o stabilizaciji i pridruživanju sa Kosovom i Bosnom i Hercegovinom, a sa Albanijom je najavljen početak pregovora. Proces, dakle, napreduje, ali veoma sporo. A tako će biti i u buduće.\nPre svega zato što se, koliko se može zaključiti iz izveštaja, kako zbirnog tako i onih po zemljama, nikome posebno ne žuri. Ne samo Evropskoj komisiji, već ni zemljama kandidatima, jer se nijedna ne ističe u brzini kojom prilagođava svoje ustanove i reformiše privredu kako bi se uskladili sa Unijom čijem članstvu teže.\nNajbolje ocene, kada je reč o usklađenosti sa zakonodavstvom Evropske unije, dobila je, kao i prethodnih godina, Makedonija, jer se kaže da je ono uznapredovalo i da je, ukupno gledano, čak dobro. Komisija i ove godine predlaže otpočinjanje pregovora, uslovljava taj početak ispunjenjem političkog sporazuma o održavanju prevremenih izbora i održavanjem samih izbora u aprilu sledeće godine, a kaže i da je potrebno hitno postići dogovor o imenu ove države, ali se ne kaže šta će Evropska unija učiniti da to tog dogovora dođe. Ne kaže se ni koji je poželjni ili očekivani ishod tog dogovora, gde je zapravo Evropska unija jedna od strana u sporu i to, moglo bi se reći, na obe strane. Jer, reč je o dogovoru Grčke, zemlje članice, sa Makedonijom, zemljom kandidatom za članstvo. Prirodno bi bilo da postoji neki mehanizam unutar Evropske unije koji bi obezbeđivao, ako ništa drugo, bar ulogu posrednika Evropskoj komisiji, ali to očigledno nije slučaj. Usled čega ne bi trebalo očekivati da će i ovoga puta preporuka komisije o početku pregovora biti prihvaćena.\nKada je reč o drugim sporovima među zemljama kandidatima, potencijalnim ili stvarnim, Evropska komisija čini napore da posreduje u njihovim međusobnim ili unutrašnjim sukobima. Kada je reč o ovom prvim, najvažniji je Briselski proces koji bi trebalo da obezbedi trajnu normalizaciju odnosa između Srbije i Kosova. U srpskoj javnosti postoji nesporazum oko ovog procesa i njegovog statusa, jer se ne zanemaruje činjenica da je Kosovo od samog početka procesa Stabilizacije i pridruživanja, kojim sve zemlje idu putem članstva u Evropsku uniju, dakle da je od samog početka toga procesa bilo uzeto kao samostalna politička činjenica. Nezavisnost je došla znatno kasnije, ali nikada nije bilo nejasnoće oko toga da Kosovo ide samostalno putem evropskih integracija. Briselskim se procesom samo omogućava i Srbiji i Kosovu da takoreći razgraniče nadležnosti kako bi mogli da se osposobe u pravnom i političkom smislu da ispunjavaju uslove. Tako, recimo, Kosovo mora da ima kontrolu nad granicom kako bi imalo trgovačke sporazume sa susedima, što je ono što se događa u okviru regionalnog sporazuma o slobodnoj trgovini (CEFTA) i sada sklapanjem ugovora o liberalizaciji trgovine sa Evropskom unijom.\nA isto važi i za sve druge nadležnosti, tako da se procesom normalizacije odnosa posredstvom Brisela obezbeđuju uslovi da ne samo Kosovo, već i Srbija može da preuzima obaveze u odnosu na Evropsku uniju koje može i da ispuni. Izveštaj stoga ističe potrebu nastavka Briselskog procesa, a i ceni da su dosadašnji dogovori dovoljni da se otpočne sa otvaranjem poglavlja u pregovorima sa Srbijom. Budući da se sada posebna pažnja posvećuje najvažnijim oblastima, poštovanje prava i izgradnja pravne države su na prvom mestu. Tu se pominje potreba promene Ustava Srbije, što opet znači da ne bi trebalo očekivati neko naročito ubrzanje pregovora, jer će biti potrebna saglasnost u Srbiji oko izmene zakona i posebno Ustava, a nije jasno hoće li je biti.\nKomisija savetuje Crnoj Gori da rasprave vodi u Skupštini, a ne na ulici, posebno ne nasilnim sredstvima. Drugo se nije ni moglo očekivati. Komisija ukazuje na potrebu primene izbornog zakona, posebno kada je reč o biračkim spiskovima, što je takođe u skladu sa očekivanjima. Iz tona se može zaključiti da se očekuje demokratsko razrešenje trenutnih sporova oko legitimnosti crnogorske vlasti, što znači da se očekuje da se Vlada menja na izborima.\nOcene o Bosni i Hercegovini nisu različite od onih koje su iznošene i ranije. I inače, kada je reč o suštinskim problemima s kojima se suočavaju sve zemlje, napretka uglavnom nema. Komisija ne pokazuje neku spremnost da se mnogo aktivnije angažuje u Bosni i Hercegovini, mada je jasno da bi ova zemlja mogla možda i brže da napreduje od drugih kada se uzme u obzir koliko je sredstava i energije utrošeno u to da se politički i ekonomski stabilizuje. Ali, nema naznaka o nekoj povećanoj intervenciji u politička kretanja u ovoj zemlji. Koliko se njoj žuri, toliko brzo će se proces i odvijati.\nU izveštaju se uglavnom koristi ocena umeren uspeh kada je reč o ekonomskim uslovima. Ipak, većina zemalja bi trebalo da ostvari rast oko 2 odsto ili više u ovoj i narednim godinama, osim Srbije gde se očekuje rast od 7 odsto (u jesenjoj prognozi Evropske komisije). Isto očekuje i MMF. Ovo uglavnom na osnovu veoma rđavog drugog polugodišta prošle godine, usled čega druga polovina ove godine ostavlja pozitivniji utisak. No, privredni napredak koji se prognozira za sledećih nekoliko godina deluje veoma sporo ako se uzme u obzir veoma niska stopa zaposlenosti i visoka stopa nezaposlenosti, koje Komisija u svojim izveštajima naravno zapaža. Polaže se nada u Berlinski proces i povećana ulaganja u regionalnu infrastrukturu, ali nema konkretnih primera o tome gde se ti planovi ostvaruju. I to, dakle, ide sporo.\n17.11.2015, 08:49h Rudi Lazarevski Preporuči\nRealan i dobar komentar o Makedoniji\n16.11.2015, 13:34h Jovan Preporuči\nSrbija 7% rasta? Ako to nije štamparska greška, to je onda fantastičan rast, na nivou Kine. Mada plašim se da je pravi broj 1%.


"Nikola Jokić je reinkarnacija Lerija Birda": Greg Popovič oduševljen Srbinom posle nove pobede Denvera!\n26. novembar, 08:25\n06.08.2020. / 07:14 07:14


„Crna Gora je okupirana od strane seljačke Srbije“ - 30.12.2020, Sputnik Srbija\n„Crna Gora je okupirana od strane seljačke Srbije“\nNezadovoljna usvajanjem izmenjenog Zakona o slobodi veroispovesti, nekanonska Crnogorska pravoslavna crkva (CPC) tvrdi da je Crna Gora postala okupaciona zona... 30.12.2020, Sputnik Srbija\n12:35 30.12.2020 (Osveženo: 04:01 26.08.2021)\nNezadovoljna usvajanjem izmenjenog Zakona o slobodi veroispovesti, nekanonska Crnogorska pravoslavna crkva (CPC) tvrdi da je Crna Gora postala okupaciona zona Srbije. CPC poziva opozicione stranke na vaninstitucionalnu borbu za oslobođenje zemlje.\nKako je preneo portal RTCG u CPC smatraju da je tim zakonom utemeljen pravni osnov za, kako navode, „protivustavni upis 50 kvadratnih kilometara crnogorske teritorije sa svim crkvama i manastirima na državu Srbiju“.\nNova vlast u Crnoj Gori, smatraju u toj nepriznatnoj crkvi, „ruga se i crnogorskoj istoriji, dajući jednoj okupacionoj organizaciji, kakva je Beogradska patrijaršija, status istorijske i domicilne crkve“.\n„Akteri takvoga čina, dostojnoga samo kvislinzima, treba da znaju da su se o crnogorsko stenje obili Nemanjićki, turski, austrijski, Napolenovi, nemački i italijanski 'talasi', pa će i jedne centralnobalkanske seljačko-zemljoradničke zemlje, kao što je Srbija“, saopšteno je iz CPC.\nDodaju da nisu bili ničiji kmetovi niti robovi, pa neće, kažu, ni srpski i svetosavski.\n„Znamo da je taj Zakon okupacioni akt u korist Srbije, i prema toj činjenici ćemo se ravnati“, piše u saopštenju u kojem se opozicione stranke pozivaju da se, kako kažu, prilagode „novim okolnostima Crne Gore kao okupirane zemlje kojom vladaju kvislinzi, i da napusti parlament i nastavi borbu do konačnog oslobođenja zemlje na vaninstitucionalni način“, preneo je Tanjug.


kafici – Kakanj-X\nŠtab za vanredne situacije donio je danas zaključak o regulisanju radnog vremena ugostiteljskih objekataŠtab za vanredne situacije donio je danas zaključak o regulisanju radnog vremena ugostiteljskih objekata. U Zaključku se precizira da se…\nSolak: Nije realno da kafići počnu s radom 2. maja\nCijeli krizni štab u kojem su epidemiolozi, infektolozi, stručnjaci, niti u jednom trenutku nisu takve stvari stavili u mogućnost Solak je kazao da je isuviše rano za taj termin.“Mislim da je…\nKafići u BiH morat će imati poseban prostor za pušače ili idu kazne\nPušenje na javnim mjestima u FBiH uskoro će postati prošlost. Vlada FBiH usvojila je nacrt Zakona o kontroli i ograničenoj upotrebi duhana, duhanskih i ostalih proizvoda za pušenje.


Munćan poslednja u finalu na 1.500 metara\nSrpska atletičarka Marina Munćan osvojila je poslednje 12. mesto u finalnoj trci prvenstva Evrope na 1.500 metara.\nMunćan nije bila na svom nivou jer je ostvarila rezultat od 4:15,63 minuta, tri sekunde sporije nego u polufinalu.\nDvostruki trijumf ostvarile su Turkinje, zlato je pripalo Asli Čakir-Alptekin (4:05,31), a srebro Gamze Bulut (4:06,04).\nBronzanu medalju osvojila je Ana Mihčenko iz Ukrajine (4:07,74).\nOd 17.05 počinje finale u bacanju diska u kojem će se takmičiti Dragana Tomašević, dok Goran Nava u 17.50 startuje u finalnoj trci na 1.500 metara.\nSrbija je na šampionatu Evrope do sada osvojila dve medalje - srebro Emir Bekrić na 400 metara sa preponama i bonzu Asmir Kolašinac u bacanju kugle.\nUČESNICA NAJPRLJAVIJE TRKE U ISTORIJI Gubila od dopingovanih, potom doživela JOŠ VEĆI ŠOK i odmah napustila atletiku


Путин: Наш авион је оборила турска авијација - Турска никако није била угрожена!\nPutin: Naš avion je oborila turska avijacija - Turska nikako nije bila ugrožena!\n24-11-2015 14:40 Planeta Izdvojeno Svet\nMOSKVA - Vladimir Putin, ruski predsednik, izjavio je da je ruski Suhoj srušen raketom vazduh-vazduh i da je to bio udar turske avijacije.\n"Naš avion je oborio turski avion F-16. Avion je bio napadnut na daljini od jednog kilometra od turske granice, a pao je četiri kilometra od turske granice. Ni na koji način Turska nije bila ugrožena." - kaže Putin. Putin je ovo izjavio u Sočiju pred susret sa jordanskim kraljem, piše agencija RIA Novosti.\nPročitajte još:CEO SVET NA NOGAMA: Turska napravila opasnu greškuHITAN SASTANAK NATO ALIJANSE: Na pragu veliki razdor među članicama\nIZDAJNIK! Dokument EU otkriva: Vučić obećao podršku za Rio Tinto!\nDIMITRIJEVIĆ I ČVOROVIĆ: Neupotrebljiva patriotska većina i "srpski svet" Aleksandra Vučića


U sedlu sa đavolom — Википедија\nU sedlu sa đavolom\nDžejms Šejmus (po romanu Woe To Live On Danijela Vudrela)\nTobi Magvajer, Skit Ulrik\nU sedlu sa đavolom (engl. Ride with the Devil) je film iz 1999.\n1 Podaci o filmu\n1.1 Glavne uloge\n4 O filmu ukratko\nPodaci o filmu[уреди | уреди извор]\nGlavne uloge[уреди | уреди извор]\nTobi Magvajer ... Džejk Rodel\nSkit Ulrik ... Džek Bul Čils\nDžuel ... Sju Li Šeli\nDžefri Rajt ... Danijel Holt\nSajmon Bejker ... Džordž Klajd\nMajkl V. Neš\nmuzika: Majkl Dena\nproizvodnja: (engl. Good Machine/Hollywood International/Universal), SAD, 1999.\nOno što je većini ljudi sa naših prostora 90-tih godina donelo veliku nesreću i patnju, američkom književniku Danijelu Vudrelu je donelo inspiraciju. Kao malo koji američki pisac, on je u raspadu bivše Jugoslavije, odnosno u nasilju koje je taj raspad prouzrokovao, našao dosta sličnosti sa najkrvavijim i najtraumatičnijim događajem američke istorije - Američkim građanskim ratom. Njegov roman Woe To Live On je tim događajima pristupio iz perspektive na koju obično nismo navikli u delima koja obraduju to razdoblje jer je pratio sudbine običnih, malih ljudi koje politika nije zanimala i koji su se u sukob uključili sticajem nesretnih okolnosti i mimo svoje volje. Taj roman je postao jedan od najvećih bestselera 90-tih, pa je bilo logično da na njega oko baci i Holivud. Ekranizacija ovog romana je izazvala dosta iznenađenja, ali najviše u kadrovskom smislu - osim što "U sedlu sa đavolom" predstavlja glumački debi popularne američke kantautorke Džuel, režija je poverena uglednom tajvanskom režiseru Ang Liju, čija su specijalnost do tada bile uglavnom sentimentalne drame. Međutim, dok je američka kritika uglavnom blagonaklono dočekala ovaj film publika nije, zbog čega ovaj kvalitetan film nije zabeležio i adekvatan finansijski uspeh.\nFilm započinje u proleće 1861. godine u pretežno robovlasničkoj državi Misuri, koja je formalno ostala verna Uniji, delom i zbog velikog broja nemačkih imigranata i njihovih potomaka među koje spada i mladi Džejk Rodel (Tobi Magvajer). I dok se većina njegovih sunarodnika opredelila za Sever, Džejk odlučuje biti veran svom najboljem prijatelju Džeku Bulu (Skit Ulrik), mladom robovlasničkom aristokrati čijeg su oca ubili pripadnici unionističkih paravojnih formacija zvanih Džejhokeri. Džejk i Džek Bul se priključuju Bušvakerima, južnjačkim gerilcima koji su se suprotstavili severnjačkoj vojsci, a u njihovoj grupi je i Danijel Holt (Džefri Rajt), crni bivši rob kojem je njegov gospodar, jedan od članova družine i aristokrata Džordž Klajd (Sajmon Bejker), poklonio slobodu pa bivši rob pokušava da se oduži svom bivšem gospodaru kao njegov telohranitelj i prijatelj. Nakon godinu i po dana Misuri je opustošten prljavim gerilskim ratom u kojem se ne biraju sredstva, a Džejk i Džek Bul često sa svojih ruku moraju prati krv ljudi sa kojima su donedavno živeli u slozi i miru. Njihova družina, nakon što je jedva spasila žive glave, pronalazi utočište na kraj jedne južnjačke farme gdje im hranu donosi lepa udovica Sju Li Šeli (Džuel Kilšer) i s kojom će Džek Bul započeti ljubavnu vezu. Nakon što i ta farma postane metom napada u kojem Džek Bul strada, Džejk će Sju Li Šeli otpratiti dublje na jug u bezbednosti kod južnjackih jataka, a potom se ponovno priključiti grupi od oko 400 južnjackih gerilaca koja sprema spektakularni napad na prosevernjački grad Lorens u Kanzasu pod vođstvom čuvenog južnjackog gerilskog vođe Vilijama Kantrila. Gerilci u napadu na grad masakriraju gotovo sve vojno sposobne muškarce (Masakr u Lorensu), ali ih potom vrlo brzo razbija severnjačka konjica pri čemu i Džejk i Danijel Holt budu ranjeni a Džorž Klajd gine. Nakon toga Džejk i Danijel odlaze kod jataka kod kojih su ostavili Sju Li Šeli koja je u međuvremenu rodila dete Džeka Bula, nakon cega Džejk počinje preispitivati svoje dalje učešce u ratu...\nO filmu ukratko[уреди | уреди извор]\nAng Li je ovim filmom verovatno razuverio sve skeptike koji su sumnjali u to da je on sposoban režirati akcione scene; iako ih ovaj film ima relativno malo, odnosno nisu preterano spektakularne, gledaocima ce dugo ostati u sećanju zbog brutalnosti i krvoločnosti koje oslikavaju. Ono što filmu daje epski karakter je pre svega Lijevo nastojanje da detaljno oslika svoje likove, pa su najbolje scene filma ipak one u kojima Džejk, Danijel, Džek Bul i drugi gerilci u pauzama izmedu borbi pokušavaju pronaći neki smisao situacije u kojoj su se našli. Očigledno je da se Li mnogo ugodnije osećao režirajuci te sekvence što film produžuje na više od dva sata. Gluma je, kao što je to običaj kod Lijevih filmova, na zavidnoj visini, iako se za Tobija Magvajera može reći da je u neku ruku njegov lik gotovo nemoguće razlikovati od lika koji je tumačio u filmu Kućna pravila. Skit Ulrik je prilično površan južnjački aristokrata, dok je pravo otkriće Džefri Rajt u ulozi bivšeg crnog roba a koji se bori za Konfederaciju iz složenih motiva koji će se otkriti tek pred kraj filma. Od epizodista je dobro pomenuti i Džonatana Rajs-Mejersa kao psihopatskog gerilca - krvožednog i hladnokrvnog ubicu, a takode se mora priznati da je kantri pevačica Džuel dobro obavila svoj prvi glumački posao. Iako je Li u suštini dobro obavio posao, "U sedlu sa đavolom" nije film koji je mogao pretendovati na Oskara, i to zahvaljujući tome što u drugom delu filma Li gubi ritam previše razvlačeći pricu i razočarava maksimalno predvidljivom završetkom. Svemu tome treba dodati i neke nedorečenosti u motivaciji likova, dok je sa druge strane za svaku pohvalu trud oko autentičnosti zbog kojeg su glumci uvežbali autentičan govor kakav je bio na američkom Srednjem Zapadu sredinom 19. veka. Ono što možda ipak najviše nervira je to što scenarista Šejmus i režiser Li nisu dosledni - dok nam na početku pokazuju kako je rat u stanju na najbrutalniji mogući način rascepiti nekada harmoničnu zajednicu i okrenuti brata protiv brata, dotle pred kraj filma odustaju od bilo kakvog moralnog preispitivanja i nude nam staromodnu i predvidljivu romansu kao rešenje za sve svetske probleme. Iako Lijev film u neku ruku predstavlja neuspeh, ipak je to zanatski dobro urađeno i uzbudljivo delo koje ce gledaocima sa prostora bivše Jugoslavije izgledati kao prilicno neprijatni deža vi[тражи се извор]\nФилмови режисера Анга Лија\nКлопа пиће човек жена (1994)\nЛедена олуја (1997)\nУ седлу са ђаволом (1999)\nПожуда, опрез (2007)\nПриче о Вудстоку (2009)\nПијев живот (2012)\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=U_sedlu_sa_đavolom&oldid=23310907”\nФилмови о Америчком грађанском рату\nАмерички ратни филмови\nДатум и време последње измене странице: 22. август 2020. у 20:16


11.OKTOBAR – MEĐUNARODNI DAN DEVOJČICA – Romkinje Vojvodine\n11.OKTOBAR – MEĐUNARODNI DAN DEVOJČICA\nHome 2021 October 10 11.OKTOBAR – MEĐUNARODNI DAN DEVOJČICA\nDijana Boberic, October 10, 2021 October 19, 2021 , Uncategorized, 0\nMeđunarodni dan devojčica obeležava se 11. oktobra, a stvorile su ga Ujedinjene nacije 2012. godine kako bi ukazale na i proslavile dostignuća i potencijal devojčica. Dan ima za cilj da istakne i reši potrebe i izazove sa kojima se devojke suočavaju, istovremeno promovišući osnaživanje devojčica i ispunjavanje njihovih ljudskih prava.\nDan se fokusira na djevojčice zbog neproporcionalne diskriminacije na osnovu pola sa kojom se svakodnevno suočavaju.\nSa kakvom se surovom realnošću i izazovima suočavaju devojke u zemljama u razvoju ili zemljama u tranziciji?\nU mnogim zemljama u razvoju ženama i devojčicama su uskraćena osnovna prava, samo zbog njihovog pola. U nekim zemljama, među kojima je i Srbija, jednakost među polovima je često samo mrtvo slovo na papiru.\nMlade devojke često ne idu u školu jer se na njih ne gleda kao na ulaganje koje se isplati. Čak i kada krenu u školu, primorane su da je napuste kako bi zaradile prihod ili obavljale kućne poslove. Ovo je čest slučaj među devojčicama romske populacije.\nU zemljama u tranziciji, među kojima je i Srbija, statistika pokazuje da je jedna od šest adolescentkinja udata ili u braku. Obično se prodaju starijim muškarcima za miraz. Kada se udaju, ove devojke mogu se suočiti sa seksualnim i emocionalnim zlostavljanjem. Mnoge od njih se suočavaju s komplikacijama pri porodu jer im je telo nerazvijeno. Njihove bebe su manje zdrave, a majke često mogu umreti pri porođaju.\nProcenjuje se da će 15 miliona adolescentkinja biti udato za odrasle muškarce svake godine – to je jedna devojka na svake dve sekunde. Zapanjujućih 168 miliona dece trenutno je uključeno u dečiji rad!\nKako NVO Romkinje Vojvodine obeležava ovaj dan?\nAktivisti NVO Romkinje Vojvodine na Međunarodni dan devojčica obilaze romsko naselje i dele devojčicama prigodne poklone. Zbog trenutne epidemiološke situacije, sa devojčicama i njihovim roditeljima razgovaramo na ulici ili u njihovim dvorištima. Pričamo o njihovim trenutnim problemima ali i uspesima i ohrabrujemo ih da se izbore za svoje želje i prava. Kroz te razgovore odlučujemo u kom pravcu ćemo dalje ići i šta ćemo raditi.\nPosebno želimo da se zahvalimo organizaciji PURPOSEFUL, https://wearepurposeful.org/, na podršci koju nam pružaju u radu sa devojčicama i mladim devojkama.\nDijana Boberic, March 31, 2022 March 31, 2022 , Uncategorized, 0\nMeđunarodni dan vidljivosti trans osoba se održava 31. marta i posvećen je podizanju svesti o diskriminaciji trans osoba širom sveta...\nBELGRADE PRIDE 2021NEDELJA TRANSRODNIH OSOBA 13. - 19. novembra


20-07-2019 23:15 Svet Planeta\nDa, zaista smo spustili čoveka na Mesec, rekao je poslednji živi član „Srpskog Apolo 7“ Dejvid Vujić, koji boravi u Beogradu povodom obeležavanja 50. godišnjice sletanja „Apola 11“.\nNa pitanje — kako odgovara onima koji sumnjaju da je čovek zaista bio na Mesecu pre 50 godina, Vujić kaže da uživa kada odgovara skepticima.\n„Ja im kažem, proveli smo mnogo vremena u ’Diznilendu‘ da bismo snimili film. Ali, to nije slučaj. Vlada SAD i NASA i svi koji su učestvovali: izvođači, podizvođači i dobavljači i inženjeri, potrošili su 25 milijardi dolara na taj projekat, što bi u sadašnje vreme bilo oko 120 milijardi dolara za ’Apolo program‘“, naveo je Vujić.\n„Spustili smo čoveka na Mesec“, naglasio je Vujić na prezentaciji u petak na Mašinskom fakultetu.\n„U skladu sa vašim pitanjem da li smo to zaista uradili, ja uživam da ispričam priču Edvina Baza Oldrina, koji je zaista šetao po Mesecu. Kada su ga isto pitali, on je udario čoveka u lice i rekao — da, spustili smo se na Mesec“, naveo je Vujić.\nKaže da ima više pojedinosti kada je reč o tim sumnjama. Na primer: ljudi kažu da su videli zastavu na Mesecu, gde nema vazduha, i pitaju — pa kako se onda ona vijorila.\n„Nil Armstrong je bio pametan i razumeo je to, i zato je zakačio nekoliko poprečnih štapova kroz zastavu, kako bi mogla da se vijori“, objasnio je Vujić.\nDrugo, navodi Vujić, ljudi kažu da su videli odraz Nila Armstronga na viziru Oldrinove kacige i pitaju se kako to da nije imao kameru, i ko je onda snimao njih dvojicu na Mesecu.\n„Kamera je bila postavljana na njihovim odelima, tako da su se međusobno snimali dok su šetali. Eto, to su neka najčešća pitanja koja se postavljaju. Da li smo bili na Mesecu? Jesmo, i uložili smo veoma veliki napor u kome je učestvovalo oko 400.000 naučnika, inženjera i rukovodilaca, koji su doprineli uspehu tog projekta“, istakao je Vujić.\nNa pitanje novinara da li će čovek ponovo otići na Mesec, Vujić je kazao da je aktuelna američka administracija već najavila da će u narednih pet ili sedam godina ponovo otići na Mesec.\nKako je rekao, namera SAD je „da obnovi NASA projekat i da ponovo vidi čoveka na Mesecu“.\n„Posebno kada je reč o tome da se organizuje i napravi svemirska stanica na Mesecu, nasuprot sadašnjoj međunarodnoj svemirskoj stanici. Postoje ozbiljni planovi za to, kako bi se sproveli dodatni istraživački projekti na Mesecu, a jedan od njih koji se sada razmatra je upravo NASA projekat kojim bi se postavila svemirska stanica“, naveo je Vujić.\nPriseća se da je na početku „Apolo programa“ nedostajala bilo kakva svemirska tehnologija.\nTakođe, Vujić ističe da je zbog sovjetskog „Sputnjika“ postojala namera da se ubraza taj projekat, kao i da se tadašnji predsednik SAD DŽon F. Kenedi obavezao da će SAD poslati čoveka na Mesec.\n„Prvobitni cilj je bio da istražimo Zemljinu orbitu, kakav je uticaj bestežinskog stanja i kako da u njemu preživimo. Drugo, da se istraži da li je Mesec napravljen od zelenog ’sira‘, odnosno da li je napravljen od materijala koji može da se koristi na Zemlji“.\nVujić je svoju prezentaciju započeo na srpskom jezku. Kazao je da kada je bio mali nije znao gotovo nijednu reč na enegleskom jeziku, iako je rođen u Pensilvaniji, kada su njegovi roditelji emigrirali u SAD, ali da je pod stare dane zaboravio srpski jezik, kao i da je ipak hteo da se prisutnima obrati na srpskom.\nNastavio je na engleskom i istakao da je za njega velika čast što mu je organizovana poseta Srbiji od 18. do 28. jula i što je govorio na Mašinskom fakultetu u Beogradu.\nVujić je rekao da je rođen u Midlandu 1935. godine i da je njegov otac bio iz Okučana u Slavoniji, a majka iz Gline u Lici.\nOdrastao je, sa sestrom LJubicom, u porodici oca Mitra i majke Milke (Todorović), koji su se doselili u SAD. Diplomirao je na poslovnoj administraciji na Univerzitetu Južna Kalifornija i magistrirao biznis i tehničke nauke na Karitosu, državnom univerzitetu Kalifornije.\nAktivan je u oblasti vojne avijacije, kosmičkih letova, sistema transporta, energije, razvoja tehnologije, unapređenja biznisa, marketinga i političkog lobiranja. Bio je inženjer, mason, srpski lobista i zvanični portparol NASA i programa „Apolo 11“ u SAD.\nNavršava se pet decenija otkad je Nil Armstrong prvi zakoračio na Mesec u misiji „Apola 11“, u koju su bila uključena i osmorica Srba.\nU taj svemirski program za ljudsko osvajanje Meseca direktno su bili uključeni Milojko Majk Vučelić, Slavoljub Sem Vujić, Milisav Šurbatović, Danilo Bojić, Dragiša Giš Jovanović, Petar Gajić, Veljko Gašić i David Vujić iz Srbije, koji su emigrirali u SAD.\nSlavoljub Vujić je bio producent i kordinator projekta „Apolo 11“. Milisav Šurbatović je bio šef inžinjerijske ekipe, a Danilo Bojić, kreator šatla „Orao“ za šetnju po Mesecu.\nDragiša Jovanović i Petar Gajić su bili inženjeri, dok je Veljko Gašić bio savetnik, ali istovremeno i dizajner američkih bombardera T-38 „Trener“, F-5 „Fajter“ i B-2.\nDavid Vujić je zastupao NASA i bio zadužen za odnose sa medijima i javnošću. Ova srpska ekipa radila je i na programu „Apolo 13“.\nPosle uspešnog sletanja ljudske posade na Mesec, njih osmorica, društvo „ćelavih orlova“, kako su se duhovito nazvali, napravili su malo slavlje u Kaliforniji i uspešno nastavili svoje sjajne karijere.\nPročitajte OVDE šta je to dramatično u novoj strategiji Pentagona.


Mreža akademske solidarnosti i angažovanosti se najoštrije protivi zabrani javnih nastupa docentu Vukašinu Milićeviću – MASA\nPosted on 04/01/2020 04/01/2020 by MASA Vesti\nMreža akademske solidarnosti i angažovanosti se najoštrije protivi zabrani javnih nastupa docentu Vukašinu Milićeviću izrečenoj 30. marta 2020. od strane Njegove Svetosti Patrijarha srpskog Irineja, nakon gostovanja u emisiji „Utisak nedelje“.\nIako je docent Vukašin Milićević klirik Arhiepiskopije beogradsko-karlovačke, on je istovremeno nastavnik na Univerzitetu u Beogradu i doktor teoloških nauka. Nezamislivo je da se jednom članu akademske zajednice zabranjuju javni nastupi i zamera kritičko razmišljanje o aktuelnim društvenim pitanjima.\nKao članovi akademske zajednice, ne želimo da se mešamo u unutrašnja pitanja crkve, kao što ni crkva ne bi trebalo da se meša u unutrašnja pitanja univerziteta, ali pošto je docent Milićević istovremeno i član akademske zajednice, moramo da reagujemo na pomenutu zabranu kojom se istovremeno uskraćuju osnovne ljudske slobode i urušava autonomija univerziteta. Tim pre što svoju odluku Patrijarh zasniva na ranijem dopisu kojim se, ne samo njemu, nego svim zaposlenima na Pravoslavnom bogoslovskom fakultetu Univerziteta u Beogradu zabranjuje bilo kakvo istupanje u javnosti bez njegovog prethodnog odobrenja.\nIstovremeno, budući da su mnogi od nas članovi SPC, želimo da izrazimo zabrinutost zbog ovakve vrste sankcionisanja slobode govora unutar crkve i istaknemo čvrsto uverenje da je svojim javnim delovanjem Milićević isključivo doprinosio podizanju ugleda crkve u javnosti, a nikada štetio.\nMolimo Njegovu Svetost Patrijarha srpskog Irineja, Sveti arhijerejski sinod i Crkveni sud Arhiepiskopije beogradsko-karlovačke da razmotre naš apel i da pri odluci koji se tiče docenta Vukašina Milićevića, ali i svih budućih odluka koje se odnose na nastavnike Pravoslavnog bogoslovskog fakulteta Univerziteta u Beogradu, uzmu u obzir činjenicu da su oni istovremeno članovi i crkvene i akademske zajednice. Zbog toga, apelujemo da se pri donošenju ove, ali i sličnih odluka obavezno uzima u obzir okolnost da se od članova akademske zajednice, ali i svih savesnih građana našeg društva, upravo i očekuje da javno istupaju i zauzimaju kritičke stavove, čemu se pomenuta zabrana direktno suprostavlja.\nRazumemo da je položaj nastavnika i saradnika Pravoslavnog bogoslovskog fakulteta Univerziteta u Beogradu specifičan, ali baš zbog toga smatramo da se mora poštovati ta specifičnost, kako sa strane univerziteta, tako i sa strane crkve. U situacijama kakva je ova, a koje ukazuju na razilaženje načina postupanja dve zajednice, crkvene i akademske, jedino nalaženjem kompromisnih rešenja uz uzimanje u obzir specifičnosti položaja nastavnika i saradnika koji su članovi obe zajednice, možemo naći zajednički jezik. Takođe, verujemo da su nastavnici i saradnici Pravoslavnog bogoslovskog fakulteta važna spona između dve zajednice i da tu sponu ne smemo da izgubimo.\nPrethodni post Odložena tribina Mase o procesu akreditacije visokoškolskih ustanova u Srbiji\nNaredni Post Pregledni rad naučnog savetnika dr sc med Vladana Čokića sa Instituta za medicinska istraživanja, Univerziteta u Beogradu i člana MASE o pandemiji virusa COVID-19