Kosovo Archives - Serbinfo.ch\nManastir Visoki Dečani © Serbinfo\nUgledni švajcarski nedeljnik Weltwoche objavio je autorski tekst Andrije Stojkovića na temu proteklih izbora na Kosovu i Metohiji, a kao repliku na članak Alfreda Hera (Alfred Heer) poslanika Narodne partije Švajcarske SVP/UDC (Knospen der Hoffnung im Kosovo, Weltwoche Nr. 07.21).\nAutorski tekst Andrije Stojkovića prenosimo u celosti:\nKosovo i Metohija treba da budu kao Švajcarska\nDa bi se očuvao mir, Kosovu i Metohiji bi bio potreban srpski kanton. Švajcarska je, nažalost, propustila da bude posrednik u dolaženju do takvog rešenja.\nRaduje nas da Alfred Her (Heer), osnivač kosovsko-švajcarske privredne komore, otvoreno i racionalno opisuje činjenice u vezi sa opštim stanjem na Kosovu i Metohiji (švajcarski nedeljnik Veltvohe br. 7/21). On, pre svega, ističe značaj ekonomskog razvoja. Pritom je hrabra njegova izjava da je za to potrebno mirovno rešenje.\nTime potvrđuje bojazni svih kritičara jednostranog proglašenja nezavisnosti, koje se dogodilo pre trinaest godina – da je to bila neodrživa i preuranjena odluka. I dalje nerazrešen status stvara mnogo problema, a rešava malo toga. Može se, na primer, pomenuti članstvo KiM u Uefi, koje jedva da je bilo moguće, i to samo zahvaljujući „majstorstvu zapadne rabulistike” (nemački list Frankfurter algemajne cajtung).\nNerešen status odgovoran je za to što mnogo mladih Albanaca razmišlja o napuštanju KiM i odlasku u zapadnu Evropu, a u nuždi za to koriste i srpski pasoš, koji ne zahteva vizu. A tek onih 200 000 Srba, proteranih 1999. godine, ni ne pomišlja da se vrati. Čak više od dvadeset godina nakon kraja rata trupe KFOR-a moraju da čuvaju srpski manastir Visoki Dečani, koji je izgrađen oko 1330. godine posle Hrista, a stanovnici srpskih enklava na jugu Kosova i Metohije su ugroženi.\nKlintonov spomenik u Prištini\nAlfred Her nam objašnjava da su SAD vojnom silom proizvele činjenice. Tako nas, na primer, u Prištini pozdravlja i maše nam spomenik bivšem američkom predsedniku Klintonu – kao da tamo ne postoji sopstvena istorija. Na Kosovu i Metohiji se nalazi i jedna od najvećih američkih vojnih baza u Evropi. To dvoje mogu se smatrati simbolima modernog kolonijalizma i stoga se KiM može nazvati američkim protektoratom, kako piše Her. Međutim, bez tog kolonijalizma nikada ne bi bila proglašena nezavisnost. U tom smislu su protivrečni antikolonijalistički izborni slogani Albina Kurtija, pobednika na izborima.\nJasno je kao dan da EU ‘ne može davati takt’. I dalje pet njenih članica Kosovo i Metohiju priznaju samo kao autonomnu pokrajinu u okviru državnog suvereniteta Srbije. Španija ne može prihvatiti jednostrano otcepljenje, jer bi inače nastale nove države na Pirinejskom poluostrvu. Rezolucija Ujedinjenih nacija 1244 i dalje važi, tako da je članstvo Kosova kao države u toj svetskoj organizaciji moguće samo uz saglasnost Rusije i Kine, što je, međutim, u bliskoj budućnosti praktično nemoguće. Uz to treba napomenuti da je veliki broj država povukao svoja priznanja, tako da njegovu nezavisnost priznaje manje od sto država.\nA da li je miran dogovor u interesu sila zaštitnica? Malo verovatno, inače bi Amerikanci dali prednost Ibrahimu Rugovi i njegovom pacifističkom otporu pre 25 godina. A mogućnost direktnog sporazuma između Albanaca i Srba onda i sada vidi se na primeru sporazuma o obrazovanju između Rugove i Slobodana Miloševića iz 1996. godine.\nPretpostavlja se da je američki pritisak, koji je proizašao iz geopolitičke računice, prethodio švajcarskom priznanju jednostrano proglašene nezavisnosti – prerano i protiv tradicije ove neutralne države. Otvaranje arhiva će to osvetliti, ukoliko se dokumentacija ne ‘izgubi’, kao što je bilo sa nekim dokazima ili svedocima trgovine organima na sudu za ratne zločine u Hagu.\nMeđutim, broj priznanja i povlačenja priznanja nije bitan. Severni Kipar je kao državu priznala jedino Turska, a ipak je to posebna oblast Evropske unije. Bitno je rešenje, sa kojim obe strane na kraju mogu živeti zajedno u miru, sa kojim se sprečava scenario, kakav je viđen nedavno u Nagorno-Karabahu ili 1995. godine u Krajini u Hrvatskoj. A može se i obrnuti pitanje: Šta je potrebno omogućiti da se reprezentacije Kosova i Srbije zajedno takmiče u fudbalu, na primer u Švajcarskoj?\nŠto pre pristupiti Evropskoj uniji\nIdealna bi bila mirovna konferencija u švajcarskom Birgenštoku. Na njoj bi neutralna Švajcarska posredovala da dođe do sporazuma Beograda i Prištine, a obezbeđivali bi je – između ostalog – švajcarski vojnici srpskih i albanskih korena. Ali Švajcarska je, nažalost, propustila priliku da se predstavi kao nezavisna strana kojoj je stalo do rešenja.\nKoje bi bilo održivo i mirovno rešenje? Možda federativna, kantonska struktura Kosova i Metohije po uzoru na Švajcarsku. Sa jednim srpskim kantonom na KiM, koji bi obuhvatio sve crkve, manastire i njihovu imovinu. U njemu bi se mogli očuvati interesi srpskog stanovništva. Za uzvrat bi Kosovo uz pomoć Srbije moglo da se učlani u sve međunarodne organizacije i bez članstva u UN.\nSledeći korak bi bilo hitno pristupanje Kosova i Srbije Evropskoj uniji, u kojoj granice ionako ne znače mnogo. Onda bi se Alfred Her mnogo lakše založio za jak privredni rast na toj teritoriji, a u kosovsko-švajcarsku privrednu komoru bi se učlanili i Srbi.\nAndrija Stojković (31) vuče srpske korene sa Kosova i Metohije, oficir je Švajcarske armije i inženjer.\nDie Schweizer Wochenzeitung Die Weltwoche veröffentlichte einen Artikel von Andrija Stojković zum Thema der letzten Parlamentswahlen in Kosovo, als Replik auf den Artikel von Alfred Heer, Nationalrat der Schweizer Volkspartei SVP (Knospen der Hoffnung im Kosovo, Die Weltwoche Nr. 07.21).\nDer vollständige Artikel von Andrija Stojković:\nKosovo soll werden wie die Schweiz\nDamit der Frieden gewahrt bleibt, bräuchte das Kosovo einen serbischen Kanton. Leider hat es die Schweiz verpasst, eine solche Lösung zu vermitteln.\nEs ist erfreulich, wie sachlich und offen Alfred Heer als Gründer der Handelskammer Kosovo–Schweiz die Fakten zur allgemeinen Lage im Kosovo beschreibt (Weltwoche Nr. 7/21). Er hebt vor allem die Bedeutung der wirtschaftlichen Entwicklung hervor. Mutig ist dabei seine Aussage, dass es dazu eine Friedenslösung braucht.\nDamit bestätigt er die Befürchtungen aller Kritiker der einseitigen Unabhängigkeitserklärung von vor dreizehn Jahren, dass dies keine nachhaltige und eine viel zu verfrühte Entscheidung war. Der weiterhin ungeklärte Status schafft mehr Probleme, als er löst. Als Beispiel kann die Uefa-Mitgliedschaft des Kosovo erwähnt werden, die nur dank eines «Meisterwerks abendländischer Rabulistik» (FAZ) überhaupt möglich wurde.\nDer ungelöste Status ist dafür verantwortlich, dass viele junge Albaner an eine Ausreise aus dem Kosovo nach Westeuropa denken, notfalls auch mit dem visabefreiten serbischen Pass. Die 200 000 vertriebenen Serben von 1999 denken erst recht nicht daran zurückzukehren. Kfor-Truppen müssen über zwanzig Jahre nach Kriegsende immer noch das serbische Kloster Visoki Decani, erbaut um 1330 nach Christus, beschützen. Die Einwohner serbischer Enklaven im Süden des Kosovo werden bedroht.\nClinton-Statue in Pristina\nWie Heer erläutert, haben die USA mit Militärgewalt Fakten geschaffen. So grüsst heute in Pristina eine winkende Statue des amerikanischen Ex-Präsidenten Bill Clinton, als ob man keine eigene Geschichte hätte. Im Kosovo steht eine der grössten Militärbasen der USA in Europa. Beides kann man als Symbole des modernen Kolonialismus sehen und daher das Kosovo als amerikanisches Protektorat bezeichnen, wie Heer schreibt. Doch ohne diesen Kolonialismus wäre es nie zu einer Unabhängigkeitserklärung gekommen. So gesehen sind die antikolonialistischen Wahlparolen von Wahlsieger Albin Kurti widersprüchlich.\nDass die EU «keine Impulse» setzen kann, liegt auf der Hand. Fünf EU-Staaten erkennen das Kosovo weiterhin als autonome Provinz innerhalb der staatlichen Souveränität Serbiens an. Spanien kann keine einseitige Abspaltung akzeptieren, sonst würden neue Staaten auf der Iberischen Halbinsel entstehen. Die Uno-Resolution 1244 gilt weiterhin, so dass eine Uno-Mitgliedschaft des Kosovo als Staat nur mit Einverständnis Russlands und Chinas möglich ist, was wiederum in naher Zukunft praktisch ausgeschlossen ist. Viele Staaten haben zudem die Anerkennung des Kosovo zurückgezogen, so dass dessen Unabhängigkeit von weniger als hundert Staaten anerkannt wird.\nIst eine friedliche Einigung im Interesse der Schutzmächte? Wohl kaum, sonst hätten die Amerikaner auf Ibrahim Rugova und seinen nichtmilitärischen Widerstand vor 25 Jahren gesetzt. Dass ein direktes Abkommen zwischen Albanern und Serben möglich war und ist, sieht man am Beispiel des Bildungsabkommens zwischen Rugova und Slobodan Milosevic von 1996.\nVermutlich auf amerikanischen Druck, der aus geopolitischem Kalkül entstand, folgte die Anerkennung der einseitigen Unabhängigkeitserklärung auch seitens der Schweiz – viel zu früh und entgegen den Gepflogenheiten eines neutralen Landes. Die Öffnung der Archive wird uns mehr Klarheit verschaffen, falls die Unterlagen nicht «verlorengehen» wie gewisse Beweise oder Zeugen zum Organhandel beim Kriegsverbrechertribunal in Den Haag.\nAber es geht nicht um die Anzahl der Anerkennungen und Aberkennungen; Nordzypern wird nur durch die Türkei als Staat anerkannt und ist trotzdem ein Sondergebiet der EU. Es geht um eine Lösung, bei der beide Seiten am Ende friedlich zusammenleben können. Und bei der ein Szenario wie jüngst in Berg-Karabach oder 1995 in der Krajina in Kroatien verhindert wird. Oder anders gefragt: Was braucht es, dass die Fussballmannschaften des Kosovo und Serbiens miteinander beispielsweise in der Schweiz Fussball spielen können?\nSchnellstmöglicher Beitritt zur EU\nEine Friedenskonferenz auf dem Bürgenstock wäre ideal gewesen. Die neutrale Schweiz hätte eine Einigung zwischen Belgrad und Pristina vermittelt, bewacht und beschützt unter anderem von serbisch- und albanischstämmigen Soldaten in Schweizer Armeeuniformen. Doch leider hat es die Schweiz verpasst, sich als lösungsorientierte und unabhängige Seite zu präsentieren.\nWas wäre eine mögliche nachhaltige und friedliche Lösung? Vermutlich eine föderative, kantonale Struktur des Kosovo nach Schweizer Vorbild. Mit einem serbischen Kanton im Kosovo, der alle Kirchen und Klostergüter mit einbeziehen würde. Darin könnten die Interessen der serbischen Bevölkerung gewahrt werden. Im Gegenzug dürfte das Kosovo mit Hilfe Serbiens wohl allen internationalen Organisationen beitreten, auch ohne Uno-Mitgliedschaft.\nDer nächste Schritt wäre der schnellstmögliche Beitritt des Kosovo und Serbiens zur EU, in der die Grenzen ohnehin keine grosse Rolle mehr spielen. Alfred Heer könnte sich dann viel einfacher für ein starkes Wirtschaftswachstum im Kosovo einsetzen, und der Handelskammer Kosovo–Schweiz würden auch Serben beitreten.\nAndrija Stojkovic, 31, hat serbische Wurzeln im Kosovo, ist Offizier der Schweizer Armee und Ingenieur.\nDelegacije Beograda i Prištine potpisale sporazum o normalizaciji ekonomskih odnosa\nU Ovalnoj sobi, koja je kancelarija predsednika SAD Donalda Trampa, postavljena su dodatna dva stola za kojim su sedeli, svako na svojoj strani, predsednik Srbije Aleksandar Vučić i kosovski premijer Avdulah Hoti, a u sredini šef američke države.\nPotpisana su dva bilateralna dokumenta, između Srbije i SAD i između Prištine i SAD, i u njima Priština nije pomenuta kao subjekat međunarodnog prava.\n1. Obe strane će sprovesti sporazum o auto-putu Beograd–Priština, potpisan 14. februara 2020.\n2. Obe strane će sprovesti sporazum o železnici Beograd–Priština, potpisan 14. februara 2020.(Kao dodatak ovome, obe strane će se obavezati na zajedničku studiju o izvodljivosti u vezi sa opcijama kojima bi se železnička infrastruktura Beograd–Priština povezala sa lukom na moru na Jadranu.\n3. Kosovo (Priština) i Srbija (Beograd) radiće sa američkom Međunarodnom korporacijom za finansijski razvoj (EXIM) na memorandumu razumevanja kako bi se operacionalizovalo sledeće:\nAuto-put Mira Železnička veza između Prištine i Merdara Železnička veza između Niša i Prištine Obezbeđivanje finansija za podršku neophodnim zajmovima za male i srednje biznise (SME) Dodatni bilateralni projekti Stalno predstavništvo američke Međunarodne razvojne finansijske korporacije u Beogradu, Srbiji.\n4. Obe strane će otvoriti i učiniti operativnim zajednički objekat na prelazu Merdare.\n5. Obe strane će se priključiti „mini Šengen zoni“, koju su najavile Srbija, Albanija I Severna Makedonija u oktobru 2019. godine, i u potpunosti koristiti njene benefite.\n7. Obe strane će se složiti da rade sa američkim Ministarstvom energetike i drugim merodavnim institucijama vlade SAD na izradi studije o izvodljivosti u cilju deljenja jezera Gazivode/Ujma, kao pouzdanog izvora vode i energije.\n8. Obe strane će diversifikovati njihove izvore snabdevanja energije\n9. Obe strane će u svojim mrežama mobilne komunikacije zabraniti upotrebu 5G opreme koju isporučuje neproveren prodavac. Tamo gde je takva oprema već prisutna, obe strane će se obavezati na njeno uklanjanje i druge napore na medijaciji tako da to bude pravovremeno.\n10. Obe strane će povećati nadzor putnika u vazdušnom saobraćaju, deljenje informacija između sebe i u okviru šire američke saradnje na Balkanu. Strane će se obavezati na unapređivanje tehnologije za borbu sa nezakonitim aktivnostima, sprovođenjem i operacionalizovanjem sistema za nadzor i informacije PISCES, APIS, ATS-G i SRTF, koje su obezbedile SAD.\n11. Obe strane se obavezuju da štite i unapređuju verske slobode, uključujući obnovljenu međuversku komunikaciju, zaštitu verskih objekata i sprovođenje sudskih odluka koje se odnose na Srpsku pravoslavnu crkvu. Strane se obavezuju da nastave povraćaj imovine jevrejskih žrtava Holokausta koja dosad nije potraživana.\n12. Obe strane se obavezuju na ubrzavanje napora na pronalaženju i identifikaciji posmrtnih ostataka nestalih osoba. Obe strane se obavezuju na identifikovanje i dugoročno sprovođenje trajnih rešenja za izbeglice i interno raseljene osobe. Obe strane se obavezuju da uspostave mesto kontakta koje će voditi ove napore između nadležnih ministarstava i koordinisati ih između Beograda i Prištine koje će na godišnjem nivou davati informacije o broju rešenih slučajeva i onih koji su još uvek u procesu rešavanja.\n13. Obe strane će raditi sa 69 zemalja koje kriminalizuju homoseksualnost kako bi uticale da te zemlje dekriminalizuju homoseksualnost.\n14. Obe strane se obavezuju da Hezbolah u potpunosti svrstaju pod terorističku organizaciju i da u sklopu svojih jurisdikcija u potpunosti sprovode mere na ograničenju njegovih operacija i finansijskih aktivnosti.\n15. Kosovo (Priština) će se složiti da sprovede jednogodišnji moratorijum na zahteve za članstvo u međunarodnim organizacijama. Srbija (Beograd) će se složiti da sprovede jednogodišnji moratorijum na njenu kampanju povlačenja nezavisnosti i uzdržati od toga da zvanično ili nezvanično zahteva od bilo koje zemlje ili međunarodne organizacije da ne prizna Kosovo (Prištinu) kao nezavisno. Obe sporazuma stupaju na snagu trenutno.\n16. Srbija (Beograd) saglasna je da otvori trgovinsko predstavništvo i predstavništvo državnog ministarstva u Jerusalimu 20. septembra 2020. I da svoju Ambasadu preseli u Jerusalim do 1. jula 2021.\n* U dokumentu koji je potpisala Priština u tački 16 dotle stoji: Kosovo (Priština) i Izrael slažu se da se međusobno priznaju.\nI moji su prsti, poštovani čitaoče, bili pomalo umešani u poduhvat gore pomenutog švajcarskog senatora anglosaksonskog imena koji je, u svojstvu izvestioca Saveta Evrope, podneo svoj izveštaj u decembru davne 2010. Njegov je dokument, usvojen ubedljivom većinom u Parlamentarnoj skupštini, izazvao priličnu buru u svetskoj javnosti. Osim toga, nije se daleko odmaklo. Niti su velike sile bile spremne za delovanje u pravcu na koji je ukazao Marti, niti su tadašnje srpske vlasti bile kadre da celu stvar isteraju na čistinu. Izgledalo je da će na tome ostati i da će se, poput tolikih drugih pokušaja da se dostignu istina i pravda, i ovaj okončati neuspehom.\nTreba podsetiti da se o kolekivnim grobnicama, vađenju i preprodaji ljudskih organa ništa ne bi znalo da o tome nije pisala Karla del Ponte u svojoj autobiografskoj knjizi. Zahvaljujući njenoj inicijativi da na sporne lokacije pošalje glavnog forenzičara UNMIK Pabla Barajbara 2004. dobili smo i preliminaran nalaz o onom što je u Kukešu i okolini tad zatečeno (tzv. žuta kuća).\nPo objavljivanju Martijevog izveštaja, predmet je preseljen iz Saveta Evrope u novoosnovano tužilaštvo pod okriljem Saveta bezbednosi UN u kom su, gle čuda, dominirali Amerikanci. I narednih deset godina, ovim žalosnim povodom, nije se pomerilo s mrtve tačke.\nPrvi znak da će se ipak nešto pokrenuti bilo je osnivanje posebnog tribunala za zločine OVK. I tad smo, s pravom, bili skeptični. Sramotna iskustva sa oslobađanjima čelnika OVK pred Haškim sudom za bivšu Jugoslaviju „zbog nedostatka dokaza“ (pošto su svedoci bivali likvidirani po spisku), uporedo sa američkim, očito pristrasnim, odnosom prema Kosovu i Albancima, nisu nam mogla ulivati realnu nadu da će u ovom slučaju biti išta drukčije.\nU međuvremenu su sa velike scene sišli i Dik Marti i Karla del Ponte. Na žutu kuću se zaboravilo kod nas jednako kao i u internacionalnoj zajednici. Prosto, to odavno više nije bila tema. Nedoumica postoji i u pogledu sadašnje optužnice, budući da nije sasvim jasno da li je osnov za inkriminaciju proizišao iz Martijevog izveštaja ili iz nekog alternativnog izvora. Nije, razume se, jasno ni to kakva sudbina očekuje predloženu optužnicu, tj. da li će biti pravičnog i istinitog ishoda ili neće.\nNo, kako god, vredelo je svakog napora. Mi koji smo učinili nemogućno u rasvetljavanju ratnih zločina počinjenih u srpsko ime, imali smo i imamo legitimno pravo da zahtevamo ustanovljavanje krivice svakog ko je odgovoran za istovetna krivična dela. U građanskim ratovima nema čistih i neokaljanih. Ti su ratovi najprljaviji od svih. U njima, poznato je, intenzitet uzajamne netrpeljivosti, po pravilu, vodi u nezamislivu bestijalnost i zlo.\nNemam nikakvih iuzija da su, i u ovom primeru, politički motivi odneli prevagu nad pravdom i istinom. Da se u istoriji čovečanstva upravo to i tako događalo odvajkada po zakonitosti ponašanja ljudskog roda. Poštenje i pravičnost, neopterećeni političkim interesima, veoma su retki i, najčešće, predstavljaju istorijske ekscese, ako ne anomalije. Uvek su naši neprikosnoveni heroji – tuđi monstruozni krvnici. Naši su vitezovi, tuđi – umobolne psihopate. Naša je borba sveta – njihova je zločinačka. Mi smo najbolji – oni su najgori. Mržnja stvara mržnju; zverstvo rađa zverstvo. I tako unedogled. Do istrebljenja. Bez kraja i bez smisla. Ali, to je nepromenljiva ćud čovekova. Više mračna nego svetla.\nNa koncu konaca dođe introspekcija. Sposobnost pojedinca ili naroda da pronikne u svoju podsvest, pronađe i prepozna sopstvene demone. Jer u dubini duše, izvesno, neće se naći nijedan anđeo. Po toj osobini samospoznaje meri se individualna ili kolektivna zrelost. Po toj. Ni po jednoj drugoj.\nZato, čak i ako osuđujuća presuda bude doneta, neće biti trijumfalizma. Ni trijumfalizma, ni pobednika. Samo tupa praznina. I neizlečiva depresija. Opšte razočaranje. I prokleta beznadežnost.\n© fb/ swissint\nVlada i Nacionalni dom parlamenta Švajcarske žele da produže vojnu misiju za tri godine i povećaju broj na maksimum, uz ocenu da je bezbednosna situacija na Kosovu i Metohiji i dalje napeta.\nŠvajcarska je ocenila da se bezbednosna situacija na Kosovu i Zapadnom Balkanu se pogoršala.\nZbog toga Bern želi da produži misiju švajcarske vojske na Kosovu do kraja 2023. i da se vrate na maksimalan broj od 195 vojnika.\nKao i ranije, u slučaju rastuće pretnje, kontingent bi se mogao povećati za 20 ljudi koji bi služili najviše četiri meseca.\nU četvrtak je Nacionalni dom usvojio predlog sa 108 glasova za, 48 protiv i 30 onih koji su se uzdržali, a taj dom je doneo odluku na osnovu preporuka komisije za spoljnu politiku i bezbednost.\nVećina smatra da politička i bezbednosna situacija na Kosovu zahteva prisustvo Kfora, zbog činjenice da Kosovo još nije u stanju da garantuje bezbednost svim građanima.\nS druge strane, “zeleni” su među protivnicima nastavka misije.\n“Kosovu je potrebna podrška za izgradnju demokratskih struktura, a ne oružje”, rekla je poslanica Nacionalne partije zelenih Mariona Šlater i dodala da misija traje predugo, čineći tako Kosovo zavisnim od švajcarske vojske\nPre tačno 7 godina osnovana je humanitarna organizacija 28. Jun sa prvim projektom pod nazivom “Boj za Kosovo”.\nKako u 28. Junu ponosno ističu, danas se ponovo okreću Kosovu i Metohiji sa još ambicioznijim projektom pod nazivom “Dogodine u Prizrenu”.\nKako najavljuju, prvo će početi prikupljanje potpisa u peticiji protiv nezavisnosti takozvanog “Kosova” a zatim će i zvanično priložiti peticiju Ujedinjenim Nacijama, koristeći specijalni konsultativni status koji ima ova organizacija.\nIz Lugana u Prizren nakon 17 godina\nU nekadašnjoj Ulici narodnog oslobođenja, u kojoj se krovovi susednih albanskih kuća dodiruju, nalazi se tek renovirana kuća Radivojevića, proširena na 500 kvadrata. Nije bilo nimalo lako vratiti je u posed, ali kaže da je uz podršku porodice uspeo. Trojica sinova i ćerka su uz njega, podržali su ga u poduhvatu na koji se malo ko odlučuje.\n“Posle dve godine uz velike muke, uspeo sam da čoveka koji je živeo u kući uz pomoć policije i pravosuđa u Prizrenu isteram, da promenim brave i onda sam narednih godina krenuo da renoviram kuću, investirao zaista puno para, ali se ne kajem”, kaže Slaviša.\nZa Slavišinu osamdesetdvogodišnju majku, koja je sa nepokretnim suprugom bila u životnoj opasnosti 1999. godine, povratak u Prizren je ostvarenje najveće želje. Ne zaboravlja prve komšije Nešiće, koji su ubijeni te godine. Da bi spasao roditelje takve sudbine, Slaviša je iz Švajcarske zvao vojnike Kfora da ih zaštite. Izašli su sa Kosova i život nastavili u Luganu.\nPerunika Radivojević kaže da su od tada 17 godina bili u Švajcarskoj i da je stalno mislila i plakala za svojim prijateljima.\nU blizini kuće porodičnu crkvu sagrađenu 1530. godine zaštitili su od propadanja betonskim stubovima i krovom.\nU selu se nalaze još dve crkve, koje čuvaju malobrojni meštani Sredske.\nDa se pomole za zdravlje, u Bogorodičinu crkvu često dolaze i meštani okolnih muslimanskih sela. Posebno se poštuje hramovna slava Uspenja Presvete Bogorodice, na kojoj uvek prisustvuje narod pravoslavni i muslimanski. To zajedništvo i pamćenje čini ovu sredinu posebnom, jer se međusobno poštovanje zadržalo i do današnjih dana.\nStanislav Tanasković kaže da je stanovništvo relativno mirno, da je suživot moguć, kao i da bi mogli da budu dobre komšije.\nZadužbine vladara dinastije Nemanjić i drugih srpskih vlastelina izdržale su vekove, ali ne i martovski pogrom 2004. godine, kada su Albanci oštetili mnoge crkve i manastire. Posle obnove u većini crkava odvija se liturgijski život.\nU gradu cara Dušana svaki kamen je deo istorije. Bogorodica Ljeviška, Sveti Arhangeli, Bogoslovija, Saborni hram Svetog Đorđa, Crkva Svetog Spasa i druge crkve deo su bogatog srpskog istorijskog nasleđa u tom drevnom gradu.\nLazar Radivojević kaže da mnogi nemaju predstave šta sve ima na Kosovu, manastiri, crkve i prirodna bogatstva. Zato se možda i lako odriču ovog područja, kaže Lazar.\nMalobrojni meštani Sredske i Prizrena dolaskom porodice Radivojević dobili su dodatni motiv da istraju. Godinama priželjkuju da se vrate svi Srbi koji su morali da napuste domove.\nOd 34.000 stanovnika njih 22 bori se u Siriji i Iraku, među njima je i Lavdrim Muhadžeri, kog zovu i balkanski Džihadi Džon.\nTamošnji zvaničnici to sve opovrgavaju i okrivljuju medije za narušavanje ugleda, navodi HRT.\nPredsednik Islamske zajednice Kačanik Florim Neziraj, koji je tamo već tri godine, tvrdi da dobro poznaje situaciju i kaže da, nezavisno od činjenice da je određeni broj osoba otišao da ratuje u druge zemlje, u Kačaniku nije zabeležen nijedan sukob koji je povezan s verom.\nKačanik je upravo zbog vere došao na zao glas, s obzirom na 22 stanovnika koji se bore u Siriji i Iraku na strani tzv. Islamske države, navodi HRT.\nNačelnik opšine Besim Iljazi smatra da je ta priča nanela veliku štetu ugledu tog grada.\n“Sada možete gradom šetati mesec dana i nećete na ulici primetiti ništa što ima veze s takvim ponašanjem”, tvrdi Iljazi.\nSa druge strane, u glavnoj ulici osobe koje se povezuju s vehabizmom beže od kamere. Kao i većina građana od komentara, što se može pripisati strahu ili nečem drugom, smatra ekipa HRT.\nU međuvremenu, održan je i skup o borbi protiv nasilnog ekstremizma.\nKomandir policijske stanice Kačanik Afrim Habibi ističe da u proteklih godinu i po nisu zabeležili ni edan odlazak u Siriju. Takođe, napominje, mnogo je manje aktivnosti za koje se može sumnjati da imaju veze sa vrbovanjem za Islamsku državu.\nNezaposlenost, siromaštvo i beznađe najčešći su razlozi zbog kojih mladi sa ovih prostora odlaze u Irak i Siriju, gde im se obećava med i mleko i godišnja zarada do 30.000 evra. Međutim, kako naglašava HRT, vrlo brzo shvate da su prevareni, pa se neki od njih odlučuju za povratak.\nPsiholozi koji se bave tom problematikom tvrde kako ne znaju koja je grupa opasnija – ona koja u euforiji odlazi ili ona koja se prevarena vraća, zaključuje se u reportaži HRT-a.\nOdbijen zahtev za prijem Kosova u UNESCO\nFoto: Hazir Reka/Reuters Pictures\nOrganizacija Ujedinjenih Nacija za obrazovanje, nauku i kulturu (UNESCO) odbilo je zahtev za prijem Kosova u tu organizaciju.\nU glasanju su učestvovale 142 zemlje, za su bile 92, protiv 50, a uzdržanih 29.\nMeđu zemljama koje nisu podržale prijem Kosova, kako prenosi B92, su Brazil, Kina, Španija, Rusija, Indija, Kazahstan, Belorusija, Palestina, Severna Koreja, Slovačka, Urugvaj, Venecuela, Bahrein, Indonezija…


365 Dana Sa Emicom: Otvorene prijave za Festival dizajna i umjetnosti MODAMO.kreARTiva!\n13. i 14.10.2012 MODAMO.kreARTiva poziva sve zainteresovane da se pridruze Festivalu!\nNadam se da se vidimo !\nInformacije sa MODAMO sajta:\nŽelite biti dio najkreARTivnijeg bh. vikenda?\nNakon što smo prije tjedan dana objavili vijest da ove godine MODAMO.kreARTiva otvara svoja vrata 13. i 14.10.2012. u HD Herceg Stjepan Kosača, naši poštanski sandučići, kako oni stvarni, tako i oni virtualni su pretrpani vašom poštom, raznim upitima, prijedlozima, pohvalama i kritikama. Na svakoj od njih se zahvaljujemo i obećavamo da ćemo pokušati svaku realizirati/izmijeniti/doraditi, a danas smo tu za sve one koji nestrpljivo čekaju da ispune svoju prijavu koja im je možda ulaznica za Festival dizajna i umjetnosti – MODAMO.kreARTiva 2012.\nOve godine će se našoj veseloj družini moći pridružiti i dizajneri odjeće koje će pored pultova dočekati i dva štendera s vješalicama, a i ostali izlagači će na duplo većoj površini na kojoj ćemo postaviti MODAMO.kreARTivu pred pulta dobiti priliku da svoje proizvode na kreARTivan način izlože i na štenderu.\nKako postati izlagač na Festivalu dizajna i umjetnosti MODAMO.kreARTiva?\nSve što je potrebno jeste da ispunite našu prijavnicu do koje ćete doći ukoliko kliknete OVDJE. Zatim pravilno ispunjenu prijavnicu pošaljite na našu e.mail adresu kreartiva@modamo.info ili poštom na adresu MODAMO.info, Kralja Tvrtka 15, 88 000, Mostar.\nPrijave ostaju otvorene do 1.9.2012. u ponoć, a 5.9.2012. na svojoj e.mail adresi možete očekivati povratnu informaciju o tome je li vaša prijava za sudjelovanjem prihvaćena ili ne. Upravo zbog toga smo sigurni da ćete se prijaviti s najboljim fotografijama svog rada kojeg ćemo sa zadovoljstvom predstaviti svim posjetiteljima i medijima koji će pratiti MODAMO.kreARTivu 2012.!\nDragi dizajneri odjeće, nakita, torbi, modnih dodataka, slikari, fotografi, grafički dizajneri, restauratori i svi ostali kreARTivci – čekamo vas!\nPosted by Emica at 17:52\nImmortality Passion 26. kolovoza 2012. u 18:45\nJa bih bas voljela da idem, ali fax, daleko mi, svasta nesto, ali zelja je tu :)\nsvaštara 27. kolovoza 2012. u 15:19\nLa Bella Señorita| Han Hye Jin by Alexander Neuman...\nOtvorene prijave za Festival dizajna i umjetnosti ...\nVienna i'll be back...:)\nSArt Nakit in Vienna


KO JE BIO KANT? Tri biografije od Kantovih saradnika - Ludvig E. Borovski, Rajnhold B. Jahman, E.A.K. Vazijanski\nKO JE BIO KANT? Tri biografije od Kantovih saradnika\nLudvig E. Borovski, Rajnhold B. Jahman, E.A.K. Vazijanski(autor)\nI. BOROVSKI: Prikaz života i karaktera Imanuela Kanta II.JAHMAN: Imanuel Kant opisan u pismima prijatelu III. VAZIJANSKI: Poslednje godine života Imanuela Kanta... Indeks imena, Latinica, 301 str, Mag\n2003; Broširani povez; 86-447-01093-2;


KIC “Budo Tomović” – Promocija zbirke “Dolores” autorke Enese Mahmić – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeFokusKIC “Budo Tomović” – Promocija zbirke “Dolores” autorke Enese Mahmić\nPromocija zbirke “Dolores” putopisne poezije Enese Mahmić biće organizovana u srijedu, 6.septembra 2017. godine, u Multimedijalnoj sali KIC-a “Budo Tomović”, od 19 sati.\nRazgovaraće se o poeziji, autostopu i ekonomičnim načinima putovanja.


5 SAVJETA ZA BITI DZENTLMEN U ONLINE UPOZNAVANJU – Ljubavni Spoj\n5 SAVJETA ZA BITI DZENTLMEN U ONLINE UPOZNAVANJU\n“Viteštvo je mrtvo” – To je fraza koju mnoge žene govore isfrustrirane brojnim savremenim muškarcima koje upaznaju on-line ili u stvarnom životu, odnosno budu svjedoci neke neugodne situacije u kojoj nepoznati muškarac maltretira svoju djevojku ili suprugu.\nMerriam-Vebsterov riječnik definira “viteštvo” kao “kvalitete idealnog viteza” i nudi ovaj primjer u rečenici: “Viteštvo znači da on bude viđen kroz svoje galantno, ljubazno i velikodušno ponašanje.” Naravno, srednjovjekovni vitez je stvar prošlosti. Ali i današnji bi muškarac trebao biti galantan, ljubazan i velikodušan sa svojim ponašanjem. Drugim riječima, budite gospodin. To u 2018. godini znači: poštovanje ženske snage i nezavisnosti.\nHajde da pretvorimo klasične ideje o ljubavi i romansama u modernu, možemo li mi to? Evo kako možete učiniti da se ona osjeća posebnom i pokazati im da vitezovi nisu mrtva.\n1. Budite dotjerani i namirisani\nKada se trudite sa svojim izgledom, to pokazuje da se trudite da je impresionirate. Potrošite malo više vremena na kosu, izgled i odjeću. Ne morate da idete u zabavu, ali ako obavite neku osnovnu njegu, ona će definitivno primjetiti. Ne zaboravite da kkoristite dezodoranse i miris koji otkriva vašu specifičnost i muževnost.\n2. Slušajte je.\nSlušajte ono što ona piše u svojim tekstovima i šta govori za vaše datume. Pokažite interesovanje za njenu perspektivu. Apsorbujte informacije, zadržite ih i opozovite ih kasnije. Kada se svjesno trudite da budete prisutni u ovom trenutku, nemojte čekati da završi pričanje kako biste mogli da vi pričate svoju priču. Djelovaćete nezainteresovani.\n3. Budite feminist.\nMolim vas nemojte nositi košulju na kojoj piše “Muški feminist” ili se hvalite koliko poštujete žene. Samo vježbajte to ponašanje. Ne za pivske poene ili za prikupljanje njene priče, već zato što poštujete žene i verujete da bi trebali biti jednaki muškarcima.\n4. Nemojte biti jezivi i surovi\nŽene se svakodnevno susreću sa groznim momcima. Oni šalju ženama nepristojne poruke, ismijavaju ih na društvenim medijama i prebacuju im kad ih sretnu na ulici. Žene su bolesne od groznih momaka i neće oklijevati da ih odmah blokiraju.\n5. Drži se staromodnog viteštva.\nDržite otvorena vrata za nju kad ona ulazi, izvucite njenu stolicu i otvorite joj vrata od automobila. Udijelite joj komplimente i koristite male geste kako biste pokazali da vam je stalo. Žene takvo ponašanje povezuju sa dobrom staromodnom viteškom vještinom. Vjerovali ili ne, mnogi ljudi više ne rade ove male stvari. Pa ako budete uradili tako, sigurno ćete je uhvatiti.\nJoš jednom za ljude u pozadini: Viteštvo nije mrtvo. Tretiranje žene sa poštovanjem nikada ne izlazi iz mode, zato obratite pažnju na to kako možete pomoći sebi biti vitez.


Srpski naučnici istražuju kako geni utiču na težinu kliničke slike - Virus korona - Region\nFoto: Tanjug/AP/Arhiva | Srpski naučnici istražuju kako geni utiču na težinu kliničke slike\nN.N. 14.04.2021 12:37\nBEIGRAD - Tatjana Simić, redovna profesorka na Medicinskom fakultetu Univerziteta u Beogradu, dopisna članica SANU i vođa projekta u okviru "Specijalnog programa istraživanja COVID-19", rekla je za RTS da je pandemija koronavirusa izazov ne samo za naučnike, već i za čitavo čovječanstvo.\n"O varijacijama virusa slušali smo mnogo poslednjih dana, a ono što naš projekat treba da rasvetli na koji način različitosti u genima mogu uticati na ozbiljnost kliničke slike i eventualnu podložnost na infekciju", navela je Simićeva.\nPrema njenim riječima, godinama se bavi onim o čemu često slušamo iz paramedicinske perspektive, a to su slobodni radikali, kao molekuli koji oštećuju naše proteine i na taj način izazivaju oksidativni stres.\n"Pokazano je da koronavirus, pored izuzetnog zapaljenja u našim zapaljenskim ćelijama, prouzrokuje veliku produkciju slobodnih radikala i da su oni medijatori različitih oštećenja u različitim organima", navela je profesorka.\nVjeruje se, kako kaže, da se sa olujom zapaljenskih molekula dešava i oluja slobodnih radikala.\n"Naša grupa se godinama bavi pojačanom produkcijom slobodnih radikala i oksidativnim stresom, kod hroničnih nezaraznih oboljenja kao što su maligniteti i kardiovaskularna oboljenja, samim tim je jasna povezanost tih bolesti sa dobijanjem teških formi koronavirusa", istakla je doktorka.\nMeđutim, dodaje da postoje u intenzivnoj njezi pacijenti koji imaju nemjerljive količine vitamina Ce i zato je ovo prava situacija u kojoj je potrebna intervencija antioksidativnim vitaminima.\nDržavna sekretarka u Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Marijana Dukić Mijatović rekla je da Srbija ima vrsne naučnike koji mogu da pomognu na svjetskom nivou u borbi protiv ove pandemije.


Tužilaštvo u Skoplju traži 10.000 eura kazne za doktorku optuženu da je širila Kovid-19 | Aktuelno\nNaslovna REGION Tužilaštvo u Skoplju traži 10.000 eura kazne za doktorku optuženu da je...\nBivša direktorka Klinike, Nina Caca Biljanovska, bila je jedna od prvih zaraženih u Sjevernoj Makedoniji KOVIDOM-19\nOsnovno tužilaštvo u Skoplju je danas predložilo sudu da sa 10.000 eura kazni bivšu direktorku skopske Klinike za dermatovenerologiju, optuženu za krivično djelo „prenošenje zarazne bolesti“.\nBivša direktorka Klinike, Nina Caca Biljanovska, bila je jedna od prvih zaraženih u Sjevernoj Makedoniji KOVIDOM-19.\nMinistar zdravlja Venko Filipče ju je odmah razriješio kada je otkriveno da nije poštovala preporuku o samoizolaciji po povratku iz Italije i da je išla na posao.\nKako se navodi u saopštenju tužilaštva, doktorka se 29. februara vratila iz Italije i postupila suproto sa mjerama i zaključcima Vlade da su svi koji se vrate iz rizičnih zemalja – s povećanim brojem oboljelih od Kovid-19, a posebno iz Italije, obavezni da ostanu u samoizolaciji 14 dana.\nUmjesto da ostene u kućnoj izolaciju, bivša direktorka je, iako je kao zdravstveni radnik znala za rizik, nastavila da radi u Klinici za dermatovenerologiju. Ona je uz to 7. marta priredila simpozijum u jednom skopskom hotelu, čime je, kako se navodi, dovela u opasnost sve učesnike, predavače, organizatore i zaposlene na Klinici.\n„Na taj način zaraznu bolest je prenijela na sedam kolega, prije no što je sama bila hospitalizovana na Klinici za infektivne bolesti s pozitivnim nalazom na KOVID-19“, piše u optušnom predlogu Osnovnog tužilaštva u Skoplju, podnijetom sudu.


Akademik Zukorlić gost emisije "Hej Sloveni" (VIDEO)\nNaslovnica Južni Sandžak Rožaje Akademik Zukorlić gost emisije “Hej Sloveni” (VIDEO)\nEnko 17. Oktobra 2021. At 00:21\nJesuli. Planinu cuje se eho\nTursija 16. Oktobra 2021. At 20:53\nGospodine Zukurlicu probudi se i ti i Ervin Ibrahimovic.\nTrazite neku vrstu autonomije na koju imamo pravo.\nIli trazite za Bosnjake u CG i Srbiji ono sto Vucic i Dodik traze za srbe n Kosovu i Bosni.\nJa znam Zukorlicu da bi Vucic pristao da Sandzak ima Autonomiju a za uzvrat da pripoji Srbiji CG i ponisti Crnogorsku drzavnost.\nJa mislim da ti nebi smeo da igras na tu kartu.\nKao prvo Srbima i Vucicu se ne moze verovat kao drugo nama Bosnjacima iz CG ne treba Autonomija u sastavu Srbije.Ako imas smelosti i prestavljas Bosnjake napravi bar jedan realan potez.\nTRAZI ZA BOSNJAKE ONO STO SRBI TRAZE ZA SEBE.


Ljajić i Dačić na suprotnim stranama: Državo, da li da putujemo u Tursku ili ne? - Ekonomske Vesti\n20. jul. 2016 21. jul. 2016 Luka Matić 0 Comments Antalija, Belek, Ivica Dačić, Kemer, letovanje, Ministarstvo spoljnih poslova, Ministarstvo turizma, Nikola Lainović, Rasim Ljajić, Turska, Vlada Srbije, vojni puč, Yuta\nDok maltene sve države ovog sveta građanima izdaju upozorenja u vezi sa putovanjima u Tursku, u kojoj se prošle nedelje odigrao krvavi neuspeli vojni puč, građanima Srbije je teško da zaključe da li treba ili ne treba da putuju u tu državu.\nNa sajtu Ministarstva spoljnih poslova Srbije i dalje stoji upozorenje od 16. jula, dan nakon što je deo Vojske Turske pokušao da preuzme upravljanje državom, da se u Tursku ne putuje.\n„Zbog novonastale situacije u Turskoj, mandatar za sastav nove Vlade Republike Srbije Aleksandar Vučić, pozvao je 16. jula ove godine, građane Republike Srbije da ne putuju na teritoriju Turske, jer Vlada Republike Srbije ne može da garantuje bezbednost svojim građanima u toj zemlji“, navodi se na sajtu diplomatskog ministarstva.\nMeđutim, danas je u beogradskim medijima objavljeno da je Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija na sastanku sa predstavnicima turističkih agencija zaključilo da „nema razloga da se srpskim turistima zabrani odlazak na letovanje u Turskoj“, barem je sastanak tako prepričao Milan Lainović, potpredsednik Upravnog odbora Nacionalne asocijacije turističkih agencija Srbije (YUTA).\nNo, na sajtu ministarstva kojim u tehničkom mandatu rukovodi Rasim Ljajić nema informacija u vezi sa ovom temom.\nInformacija o stavu države u vezi sa odlaskom u Tursku nema ni sajtu Vlade Srbije, ali zato turističke agencije „sve u šesnaest“ nudi aranžmane za letovanje u Turskoj i to uz, žargonski rečeno, bezobrazne popuste.\nOvakva (ne)reakcija države najteže pada onim građanima koji su već uplatili letovanje u Turskoj a iz opravdanih razloga sada ne žele da odu tamo. Naime, bez zvanične preporuke države da se ne putuje u Tursku potpuni povraćaj novca za uplaćeno letovanje nije moguć. No, ako ćemo iskreno, i dalje je aktuelna pomenuta preporuka sa sajta Ministarstva spoljnih poslova da se na teritoriju Turske ne putuje.\n← Aeroflot: Rusi, ne možete u Tursku!\nMMF ponovo snizio prognozu globalnog privrednog rasta →\n22. dec. 2015 Andrija Matić 1


Šta sam ono beše hteo da kažem? I kako sam to uradio? - Popular\nHome › Article › Šta sam ono beše hteo da kažem? I kako sam to uradio?\nTokom godina imao sam prilike da zavirim u mnoštvo prezentacija koje su razne agencije kreirale za svoje klijente. Najčešće se u tim prezentacijama ideje opravdavaju insajtom ili esencijom – ključnom porukom po kojoj će jedan brend biti jedinstven i prepoznatljiv.\nSa vizuelne strane obično se na što manjem prostoru (jedan slajd prezentacije), popisuju svi mogući aspekti tog brenda – ciljna grupa, konkurencija, atributi, benefiti, funkcije, ličnost… Sve te informacije se smeštaju u već neki karakterističan grafički oblik kao što su mete, dijamanti, piramide, kućice, deteline sa četiri lista, gralovi… I nad svim tim informacijama dominira jedan pojam – esencija našeg brenda!\nMoram priznati da mi često, a naročito kada su u pitanju domaće agencije i brendovi, ta esencija van okvira prezentacije deluje dosta apstraktno. Ili su u pitanju opšta mesta (mi smo pravi, prvi i jedini, sve što ti treba i što želiš), ili su u pitanju poruke koje su toliko nejasne ili višeznačne da nikako ne mogu da zaključim šta je pisac hteo da kaže.\nMislim da mi je jasno kako do takvih esencija i dolazi. Ili su agencijski kreativci prepisali iz brifa ključnu poruku koju su dobili od klijenta, ili su hteli da budu skroz sigurni da njihov predlog klijent još nije čuo ni od koga drugog! Sve u svemu, opšte poruke dovode do kampanja koje deluju kao da su viđene već hiljadu puta, a nejasne do spotova čiju radnju i poentu ne razumeš.\nPokušao sam da pronađem način kako da prevaziđem ovakve situacije u radu naše agencije. Nezavisno o “esenciji u jednoj reči”, nastojim da svaku ideju za spot ili oglas, pre nego što je predložimo klijentu razmotrim postavljajući sebi dva pitanja: “Šta smo ono beše hteli da kažemo?” i “Kako smo to uradili?”.\nAko su odgovori na ova dva pitanja smisleni, ako nemam šta da im zamerim, ako nemam šta da dodam, a naročito ako nemam šta da oduzmem onda verujem da smo uradili dobar posao!\nZvuči jednostavno i zato vas pozivam da na trenutak zaboravite na sve metodologije, strategije, planove… Da se setite vašeg poslednjeg spota i postavite sebi pitanja: “Šta smo hteli da kažemo?” i “Kako smo to uradili?”.\nA da li ste mogli da kažete nešto bolje od toga, ili da to uradite na neki bolji način?


Jeftini letovi iz Švedske do Kazahstana - Aviokarte Švedska Kazahstan - eSky.hr\nAviokarte do Kazahstana\nAviokarte iz Švedske do Kazahstana\nPretražite letove iz Švedske do Kazahstana\nProvjerite najbolje prilike za letove iz Švedske do Kazahstana\nKada rezervirati letove do Kazahstana\nZa rutu iz Švedske do Kazahstana nema direktne veze\nNajkraći letovi s presjedanjem traju oko 10h 5min.\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Švedske do Kazahstana na eSky.hr?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Švedske do Kazahstana?\n✔ Ako rezerviram leto iz Švedske do Kazahstana, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje zrakoplovne tvrtke nude letove iz Švedske do Kazahstana?\nBudite sigurni, da na eSky.hr ponuda letova iz Švedske do Kazahstana uključuje ne samo niskotarifne aviokompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.\nPopularne aviokompanije na relaciji Švedska - Kazahstan\nPopularni gradovi Jeftini letovi iz Stockholma Jeftini letovi iz Gothenburga Jeftini letovi iz Malmöa Jeftini letovi iz Linköpinga Jeftini letovi iż Växjöa Jeftini letovi iz Arvidsjaura\nPopularne zračne luke: Jeftini letovi od Stockholm Arlanda Jeftini letovi od Gothenburg Landvetter Jeftini letovi od Malmo Sturup Jeftini letovi od Stockholm Skavsta Jeftini letovi od Linkoping City Airport Jeftini letovi od Stockholm Vasteras


Darija Ksiić Tepavčevič odogovor optužbe Boško Obradović | Info | Društvo\n28. septembar, 10:00\nKisić: Srećna je okolnost što smo imali podršku državnog vrha! 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n28.04.2020. / 16:16\nPredstavnici struke u Kriznom štabu poručuju da je srećna okolnost to što su imali podršku državnog vrha tokom epidemije korona virusa!\nZamenica direktora Instituta "Batut" Darija Kisić Tepavčević, upitana o kritikama pojedinih političara da rade predstavnici stuke u Kriznom štabu za vlast, ističe da je struka imala podršku srpskih vlasti.\n"To je jedna velika srećna okolnost u kojoj smo radili", rekla je Kisić Tepvačević na konferenciji za novinare.\nOna je istakla da im je podrška državnog vrha pomogla u tome da njihove preporuke struke budu sprovedene u delo.\nOd samog početka epidemije korona virusa u Srbiji povodom svih pitanja stručno mišljenje je bilo uniformno i jednoglasno, poručila je Kisić Tepavčević.\nLider Dveri Boško Obradović ranije danas je optužio u Skupštini Srbije da medicinsku struku da radi kao "režimska i da radi kako kaže vlast".\ndarija kisić tepavčević mere koronavirus optužbe Struka\nSrećna okolnost je što si bila u pravo vreme na pravom mestu 🙄 Sledeća stanica - ministarka zdravlja 😑🤮\nBravo evo ti 🥪\n28.04.2020. / 16:29\nHvala državnom vrhu što nam je dao snage da smognemo prevazići ovu epidemiju, a naročito hvala najlepšem, najpametnijem, najgenijalnijem, našem AV-u. Hvala udružnom tandemu državnog vrha i struke što nam je pomogao ujedinjenim snagama da prebrodimo sve ovo.


Poslao: 23 Jan 2009 17:34\nMislim da su amerikanci pored M16, iraku hlteli prodati mnogo hamera (lupiću, ali mmislim da se rasdi od 1000-8000) Abramse, a irak je tražio i F-16.\nPoslao: 23 Jan 2009 17:47\nKos93 ::Mislim da su amerikanci pored M16, iraku hlteli prodati mnogo hamera (lupiću, ali mmislim da se rasdi od 1000-8000) Abramse, a irak je tražio i F-16.\nCitat:Pentagon Giving 8,500 Armored Humvees To Iraqi Army\ni prodace im abramse, strajkere itd., ali ce Irak kupiti i 2000 t-72 od istocnoevropskih zemalja, a znajuci da je kupio i lastu (pored drugih trenaznih aviona, btw), nema razloga da ne kupe i lazara ako im odgovara... na koprivinu zalost, jer je covek na forumu ocigledno da bi video kako komsiji crkavaju krave...\nPoslao: 23 Jan 2009 18:02\nkNikS ::i prodace im abramse, strajkere itd., ali ce Irak kupiti i 2000 t-72 od istocnoevropskih zemalja, a znajuci da je kupio i lastu (pored drugih trenaznih aviona, btw), nema razloga da ne kupe i lazara ako im odgovara... na koprivinu zalost, jer je covek na forumu ocigledno da bi video kako komsiji crkavaju krave...\nHmmm 2000 T72, pa sto bre da ne izvadimo Vihor iz naftalina i da im prodamo ne samo Vihor nego licencu (usput od njihovih para napravimo i prototip i koji primerak za nas ). Kad su Iracani kupili Lastu ona je bila samo eksponat u muzeju, pa sad..... sto da ne daju i koju milijardu za Supersonik, mislim kad vec kupuju (a Amerima se ne daje sopstvena tehnologija, jelte na istoku se vlast cas promeni pa da se ne zeznu kao sa Iranom i F-14).\nPoslao: 23 Jan 2009 18:05\nHaha, ovo za Vihor nije toliko lsoha ideja...bio i polu gotov prototip ako se dobro secam\nPoslao: 23 Jan 2009 18:15\nMislim da bi mi mogli dobiti deo kolaca ukoliko bi se modernizovali ti T-72.\nDa li ce Rusi ili Ukrajinci sami moci da idu tamo zavisi od politicke situacije.\nUzmes Ruske ili zapadne proizvode i naplatis ruke. Ponudis poboljsanja na osnovu vojnih iskustava tokom '90.\nPoslao: 23 Jan 2009 18:16\nirak nije mala zemlja, ima dosta dobro naoruzanih suseda, imali su vec t-72 u upotrebi, zadovoljava vecinu njegovih potreba, a za ono sto ne zadovoljava kupice 140 abramsa. tako da ovo za vihor i nije bas realno, cek i ne uzimajuci u obzir trajanje i troskove razvoja...\nPoslao: 23 Jan 2009 18:23\nCitat:Министар одбране Србије Драган Шутановац најавио је у Багдаду наставак војне сарадње Београда и Багдада, повећање извоза из Србије војне опреме и наоружања у Ирак и нагласио да су Ирачани фасцинирани новим оклопним возилом "Лазар", компаније Југоимпорт СДПР.\nСа сајта МО: http://www.mod.gov.rs/novi.php?action=fullnews&id=985\nstegonosa :: kNikS ::i prodace im abramse, strajkere itd., ali ce Irak kupiti i 2000 t-72 od istocnoevropskih zemalja, a znajuci da je kupio i lastu (pored drugih trenaznih aviona, btw), nema razloga da ne kupe i lazara ako im odgovara... na koprivinu zalost, jer je covek na forumu ocigledno da bi video kako komsiji crkavaju krave...\nma vihor je prevazidjen. treba im prodati modernizaciju na nivo m-84ab1, bar za odredjen broj t-72. tu je dalje mogucnost zajednicke proizvodnje modernizovanog g4 i naravno ozivljavanje orkana.\ninace, odlicne vesti, eto prilike da i nasi kupe lazara umesto patria ili btr-90.\nPoslao: 23 Jan 2009 19:01\nSto se tice racionalnosti modernizacija (i obuka koja nije ni malo jeftina za M-84) T-72 na standard M84ab1 je najbolja ideja a s'obzirom na broj potencijalnih primeraka, oooogroman posao, ali kako kod Iracana nije uvek sve na racionalnosti sto mi ne bi organizovali proizvodnju tenka o njihovom trosku, kupole se danas vise ne liju nego vare, po raspadu SFRJ utvrdjeno je da imamo sve uslove samo nemamo para (Fabrika vagona Kraljevo umesto Djure Djakovica, ako se dobro secam). Vihor je ipak bolja platforma, a isti stepen modernizacije moze da ide i na njega, cak i veci. Mislim, kad je bal nek je sa maskama.\nOvaj topic je pregledan 3027147 puta\nKorisnici trenutno na forumu: amstel, bladesu, Brada i Gibanica, dragoljub11987, gonzagbs, kybonacci, Litostroton, mikki jons, Miskohd, ofbeyond, QStorm, radionica1, slonic_tonic, tanakadzo, Van, VJ, VladaNS1978, šumar bk2


TV Most - Struja od otpada iz Vinče\nStruja od otpada iz Vinče\nPosle tri godine priprema, sledećeg meseca konačno počinje da se rešava najveći ekološki problem u Evropi - deponija Vinča, pišu današnje "Večernje novosti" i ističu da je na adresu gradske uprave stiglo pet ponuda za javno-privatno partnerstvo.\nOtvaranje koverata biće 13. jula i tada će se znati koja strana firma će o svom trošku sanirati i zatvoriti vinčansku deponiju, a iz nove deponije otpad pretvarati u električnu i toplotnu energiju.\n"Od prvobitno 11 prijavljenih, priznate su kvalifikacije za pet kompanija, od čega očekujemo ponude iz najmanje tri, a možda i svih pet. To su FCC, Suze, Veolia, Urbaser... One važe za najveće firme na svetu koje bave upravljanjem otpadom. U pitanju je proces sa kojim ovde nije bilo iskustva, jer oni donose nove tehnologije. Za nas je to dobro jer ćemo moći nešto da naučimo i da kasnije iskoristimo to znanje", izjavio je za "Novosti" gradonačelnik Beograda Siniša Mali.\nPrema njegovim rečima, procenjena vrednost za kapitalna ulaganja u deponiju je oko 300 miliona evra, a kompletan iznos obezbediće privatni partner.\nPrethodnih godina, za Vinču i njene kapacitete interesovalo se oko stotinu specijalizovanih kompanija i konzorcijuma. Izazov je veliki, deponija se punila 40 godina.\nNova postrojenja koja će se izgraditi pokrenuće proizvodnju. Od otpada praviće se električna i toplotna energija. Ugovor o javno-privatnom partnerstvu je takav da će posle 20 ili 25 godina te fabrike ostati u rukama grada. Kompanija partner će samo na određeno vreme upravljati deponijom, a prestonica će zadržati pravo da određuje visinu komunalnih naknada i da ih naplaćuje od građana.\n"Deponija će biti zatvorena i sanirana i neće se koristiti istorijski, postojeći, već novi, generisani otpad. Kada će fabrika biti izgrađena zavisi od svakog pojedinačnog ponuđača. U slučaju da neka ponuda podrazumeva tehnički najkomplikovanija rešenja, period izgradnje postrojenja bio bi tri godine. Ovo je veoma ozbiljan posao kojim se decenijama niko nije bavio, a koji mi sad pokušavamo da uradimo u poslednje dve i po godine", kaže Mali.\nProjekti se navode kao ekološki i estetski standardizovani, a veoma okvirna predviđanja su da će novo postrojenje proizvoditi oko 30 megavata električne odnosno 100 megavata toplotne energije.\nMali je dodao da sa deponije u Vinči, u čijoj dubini od 18. maja tinja požar, nema sivog dima, već belog metanskog, koji se pretvara u vodonik i on nije opasan ni štetan po zdravlje.


Mnogo je misli, pesama, slavopojki, hramova podignuto u slavu znanja. Svaki bukvar počinje pesmicom: Znanje je snaga, znanje je moć, učite deco dan i noć. Međutim, učite deco dan i noć - pa ćete videti kako ćete proć. - Činija Citata


izbori za savete mesnih zajednica - Glas Šumadije\nNaslovna > Posts Tagged izbori za savete mesnih zajednica\nOznaka: izbori za savete mesnih zajednica\n19/10/2021 19/10/2021 8475 komentara na Narodna stranka Kragujevac: Ukazivali smo na besmislenost izbora za savete MZ, Zeka Aleksić da izađe iz koalicije sa SNS\n10/10/2021 10/10/2021 58561 komentar na Kako je SNS u Kragujevcu izgubila 18 mesnih zajednica\n08/10/2021 08/10/2021 489Ostavi komentar na Mister Hajd i mister Ragib\n05/10/2021 05/10/2021 16421 komentar na Manje od 11 odsto Kragujevčana izašlo na izbore u nedelju, najveća izlaznost u MZ Dulene\n04/10/2021 04/10/2021 427Ostavi komentar na U MZ Adžine livade ponavljaju se izbori za članove saveta\n04/10/2021 04/10/2021 51153 komentara na Slavoljub Bradonjić pobedio u Sušici, slab rezultat SNS svuda gde su bile dve liste\nU nedelju izbori za savete mesnih zajednica u Kragujevcu\n02/10/2021 02/10/2021 572Ostavi komentar na U nedelju izbori za savete mesnih zajednica u Kragujevcu\nU nedelju )3. oktobar) će biti održani izbori za članove saveta mesnih zajednica. Glasanje će biti organizovano na 79 biračkih mesta u vremenu od 7 do 20 sati. Telefoni Komisije za sprovođenje izbora za članove saveta mesnih zajednica su 034/ 306 282 i 034/ 306 284. Fotografija: Zoran Lazarević Laki\n01/10/2021 01/10/2021 10923 komentara na Dalibor Jekić: Građani, bojkotujte izbore za savete mesnih zajednica\nPredsednik Gradskog odbora Stranke slobode i pravde u Kragujevcu poziva građane da bojkotuju izbore za savete mesnih zajednica, koji se u nedelju (3. oktobar) održavaju u Kragujevcu: Smatramo da u ovom trenutku ne postoje regularni uslovi za bilo kakve izbore. Kampanju po mesnim zajednicama, sa unapred znanim lažnim obećanjima, u prethodnom periodu odradili su funkcioneri […]\n01/10/2021 01/10/2021 826Ostavi komentar na Slađan Rakić: Podrška nestranačkim i nezavisnim kandidatima za savete mesnih zajednica\nSlađan Rakić, kao predsednik grupe građana Kragujevačka inicijativa, poziva sve građane Kragujevca da glasaju za nestranačke kandidate na izborima za savete mesnih zajednica , koji se održavaju u nedelju 3. oktobra. Ovo su izbori građana gde nema razloga da učestvuje bilo koja politička partija, već samo građani kojima mesna zajednica i pripada. Srpska napredna stranka […]\n09/09/2021 09/09/2021 688Ostavi komentar na Lokalna ombudsmanka povodom izbora za savete MZ u Kragujevcu – Teško je objasniti ljudima koliko je njihov glas značajan


Pedofilija, prostitucija i prerani spolni odnosi Banjaluka.com\nPedofilija, prostitucija i prerani spolni odnosi\nPredstava “Instant sexualno obrazovanje”, koja u prvom planu ukazuje na problem ranog sazrijevanja mladih, izvedena je sinoć u Domu omladine.\nKomad, po tekstu Đorđa Milosavljevića, režirao je Igor Damjanović. Asistent režije Aleksandar Risović, tumači i jednu od uloga, za koju je i osvojio nagradu.\n“Predstava zapravo ukazuje na problem ranog seksualnog sazrijevanja mladih, te ukazuje na to da mladi ne bi trebali rano stupati u seksualne odnose. Prikazuje i dosta izopačenosti u društvu, od pedofilije i prostitucije, do polnog sazrijevanja srednjoškolaca, i namjenjena je za srednjoškolsku publiku”, rekao je Risović.\nGlavni likovi, Danica i Vojkan su mladi par čije seksualno iskustvo konačno dolazi na probu. U strahu da će svog partnera razočarati, nesavjesni da dijele isti problem, njih dvoje odlučuju, svako za sebe, da za jedan petak nauče sve što do tada nisu uspjeli.\nU crnohumornoj potrazi za instant seksualnim iskustvom, Vojkanu je vodič njegov stariji brat, a Danici njena najbolja drugarica. Njihovo noćno lutanje kroz svjet prostitutki, makroa, dilera i pervetita otkriva im mnogo više od onoga što su željeli da saznaju…\n“Svaki lik priča pojedinačnu priču, i svaka scena je jedna mala priča, a Danica i Vojkan su nosioci radnje”, rekao je Aleksandar Riđošić, koji tumači gimnazijalca Vojkana. Neke scene su čak i vulgarne, ali mladi glumac kaže da mu nije neprijatno izvoditi ih, jer su to ipak samo likovi koje proživljavaju on i kolege.\nOstatak glumačke ekipe čine Biljana Mitrović, Miloš Ivanović, Jovana Kovačević, Srđan Savić, Vladan Kretija, Dušan Petrović, Đorđe Deurić, Ranko Ostojić i Jelena Lalović.\nReakcije publike na predstavu su različite, jedni je osporavaju zbog vulgarnosti, dok je drugi hvale zbog pozitivnih poruka koje upućuje.\n“Poruka predstave je da se ne treba olako upuštati u seksualne odnose, posebno kada je u pitanju prvi put”, rekao je Todor D, jedan od gledaoca, te dodao da to u velikoj mjeri utiče na sazrijevanje, i da takvu priliku ne treba olako iskoristiti.\nDrama je već izvedena u Zvorniku, te u Kozarskoj Dubici u sklopu 11. Festivala omladinskih pozorišta RS, gdje je osvojila 3 nagrade:\n– za najbolju predstavu u kategoriji pozorišnih trupa\n– za najbolju kolektivnu igru\n– za najbolju mušku sporednu ulogu (Aleksandar Risović)\nPredstava je odigrana u organizaciji Omladinskog savjeta BL i Doma omladine Zvornik.\nU skladu s tim, Pozorište mladih Zvornik će i u daljem radu nastojati da održi visoke kriterijume koje je ta predstava postavila.


Visočki šampion i ljubav prema golubovima\n3. Marta 2011. Arhiva Visoko.co.ba\nNa području opštine Visoko ljubav prema golubovima prisutna je već decenijama. Pojedinci, ali i grupe uživaju u odgajanju golubova, a često ih koriste i na raznim takmičenjima koja se odvijaju ne samo u našoj zemlji nego i u inostranstvu. Upravo zbog toga, širom naše zemlje, osnivaju se klubovi koji čine savez BiH. Tim povodom je i u Visokom osnovan klub “Zlatni golub“, koji je osnovala skupina zaljubljenika u ovaj sport i generalno golubove. Predsjednik kluba je Mirza Karamović, koji je još prije tri godine imao svoje prvo takmičenje te je na takmičenju mladih zauzeo 4. mjesto u ukupnom poretku i 6. pojedinačno. Pored njega u klubu je još nekoliko članova sa svojim mladim golubovima, koji žele da klub dignu na jedan viši nivo i pokažu svim zainteresovanim šta je to ljubav prema ovim životinjama. U tome im je pomoglo i prvo mjesto u pojedinačnoj kategoriji Mirze Karamovića, osvojeno 2009. godine, ali posebno prošla godina kada je njegov golub ponovo osvojio prvo mjesto u zoni, a konačanim zbrajanjem i prvo mjesto u Grupaciji Jug te potom i u kompletnom savezu sa nevjerovatnih 370,915 bodova u konkurenciji više hiljada golubova i preko 200 takmičara. Naravno da je taj rezultat bio i njegov najveći uspjeh kao i najbolji rezultat visočkog kluba “Zlatni golub“.\n“U mojoj porodici oduvijek su se bavili golubarstvom. Moj brat, naš otac, njegov otac, djed i pradjed bili su golubari. Tako da je to kod mene izgleda nasljedno. Nekada je skoro svaka kuća imala golubove ili neke druge kućne ljubimce. Bili su radost i za djecu i za odrasle. Do 1991. godine smo uzgajali različite vrste ukrasnih i letačkih rasa golubova, a u jesen iste godine sam dobio par pismonoša i od tada traje moje druženje sa ovom sportskom rasom golubova.” – istakao je Mirza Karamović.\nPrema njegovim riječima danas se teško baviti bilo kojim “vanrednim” zanimanjem, pa i ovim hobijem, jer ljudi teško dolaze do posla te im nekako i ne pada na pamet još dodatni trošak za golubove.\n“Ulaganje u golubove pismonoše je zaista veliko. Prije svega mislim na uzgojni materijal, odnosno matične golubove koje sam nabavljao kod svjetskih poznatih golubara u Belgiji, Holandiji, Njemačkoj i, naravno, od domaćih šampiona. Zatim kvalitetna hrana, oprema za takmičenje, preventiva, lijekovi, vakcine su također dodatni troškovi u golubarstvu. Međutim, nađe se i vremena i sredstava za ono što volimo.” – objašnjava Mirza.\nDnevne aktivnosti golubara su različite i najviše zavise od slobodnog vremena i ličnih ambicija u ovom sportu. U toku sezone Mirza ustaje jako rano i pušta golubove na jutarnji trening oko 5 sati. Dok treniraju iznad kuće on čisti golubarnik, sprema hranu i vodu i na poziv zviždukom uvodi ih i hrani. Isti postupak ponavlja i predvečer.\n“Dva puta sedmično takmičare odvozim na treninge koji počinju sa nekih 15 km, a završavaju sa treningom od oko 100 km. Poslije toga nastupa sezona takmičenja koja i jeste svrha svega. Najveća draž u svemu ovome jeste povratak golubova sa trke. Oni to rade ekstremnim brzinama obrušavajući se iz nebeskih visina na ulaz golubarnika. Tada nama koji čekamo svoje pernate ljubimce adrenalin proradi i ubrzo zaboravimo sve napore i uloženi trud koji se dolaskom golubova automatski isplatio. Naravno za sve to nam je potrebna ogromna podrška naših najbližih koja ni kod mene nije izostala sve ove godine.” – dodao je visočki šampion.\nZDK: Tešanj probija investicioni led\nUskoro: “Internet Radio Visoko.co.ba”


„Mlavski kotlić“ najveće takmičenje u Srbiji – Радио Стил\n„Mlavski kotlić“ najveće takmičenje u Srbiji\nPosted By: Radio Stil 02/08/2017\nTradicionalno takmičenje u kuvanju riblje čorbe „Mlavski kotlić“ u organizaciji Gradske opštine Kostolac i Mesne zajednice Stari Kostolac, a u saradnji sa Kulturno sportskim centrom “ Kostolac“ , održano je 1. avgusta u Starom Kostolcu. Za titulu najbolje spremljene čorbe borila se 161 ekipa sa teritorije Braničevskog okruga i šire.\nPrvo mesto, po oceni žirija, osvojio je Nikola Jovanović iz Starog Kostolca, drugo mesto Zoran Cvejić iz Drmna i treće mesto Ljubiša Avramović iz Kostolca. Bogate nagrade, pehare i diplome organizatori su obezbedili i za najlepšu kuvaricu, najstarijeg i najmlađeg kuvara riblje čorbe. Titulu najlepše kuvarice ponela je Ivana Cvejić, za najstarijeg kuvara izabrana je Dobrila Domošljan iz Deliblata, dok je za najmlađeg izabran Andreja Bogosavljević.\nPrema rečima predsednika Mesne zajednice Stari Kostolac Marija Jankovića „Mlavski kotlić“ je ove godine po rekordnom broju prijavljenih učesnika najveća manifestacija ovakvog tipa u Srbiji, što je pokazatelj da se sav uložen trud isplatio.\nStarokostolčani su se i ovog puta pokazali kao odlični domaćini i organizatori. Pored dobrovoljnog davanja krvi, brzopoteznog turnira u šahu, organizovane su izložbe meda i pčelinjih poizvoda, ribolovačkog pribora, domaće radinosti, vina, suvenira iz „Viminacijuma“ i etno eksponata. Ove godine održano je i takmičenje u pecanju na plovak za decu od 7 do 14 godina. Prvo mesto osvojila je Ana Alavanja, drugo mesto pripalo je Savi Staniću, a treće Dunji Janković.\nOrganizator takmičenja “ Mlavski kotlić 2017 “ Dejan Alavanja istakao je veliko zadovoljstvo s obzirom na veliku posećenost manifestacije. „Ove godine obezbeđeno je dosta nagrada za takmičare. Za prva tri mesta nagrade su kotlići i tronošci, a uz njih idu večere, punjenje auto klima, pčelinji proizvodi i još drugih vrednih nagrada“ rekao je Alavanja dodavši da se nada da će manifestacija u narednim godinama postati brend našeg kraja.\nCelodnevni program obogaćen je nastupom kulturno -umetničkih društava iz Starog Kostolca, Bubušinca i Klenovnika, a nakon toga nastupio je naš poznati pevač narodne muzike Ljuba Lukić, koji se pobrinuo za dobro raspoloženje prisutnih. Pored rekordnog broja prijavljenih takmičara, koji su se nadmetali za titulu najbolje riblje čorbe, rekordan je i broj posetilaca manifestacije koja sledeće godine proslavlja jubilej, desetogodišnjicu postojanja.


Održana prva sednica Nacionalnog saveta za malinu\nAktuelno / Štampa / Održana prva sednica Nacionalnog saveta za malinu\nObjavljeno 11.06.2018. na Ministarstvo poljoprivrede\nDatum: 11.06.2018. Izvor: Ministarstvo poljoprivrede\nPredstavnici Ministarstva poljoprivrede, Ministarstva trgovine, Privredne komore Srbije, Poljoprivrednih fakulteta u Beogradu i Novom Sadu, Instituta za voćarstvo u Čačku, proizvođača, rasadničara i prerađivača malina održali su danas prvu sednicu Radne grupe za izradu strateškog dokumenta za unapređenje proizvodnje i tržišta maline u Republici Srbiji.\nNa sednici je zaključeno da će uprkos slabijem stanju zasada usled nepovoljnih vremenskih uslova u prošloj i ovoj godini, kvalitet roda biti dobar.\nKada je reč o trenutnom stanju i očekivanjima na tržištu maline u 2018. godini, proizvođači i otkupljivači su istakli da je trenutna akontna cena 100 – 130 dinara, ali da postoje i područja, poput juga Srbije, gde cena nije ni definisana. Jedan od glavnih zadataka Radne grupe biće i da se utvrdi proizvodna cena po regionima u Srbiji, kao i troškovi prerade i izvoza maline. Prema podacima poljoprivredne inspekcije na tržištu postoji između 35 000 – 40 000 tona maline od prošle godine\nPredstavnici proizvođača su predložili da Ministarstvo trgovine uzme učešće po pitanju izvoza i uvoza maline, ali i oko kontrole otkupnih mesta. Dogovoreno je i da Radna grupa po završetku berbe maline krene u izradu strateškog dokumenta za koji je dobila nadležnost Vlade Srbije.


SLAŽEM SE - :: Forumi Tvorca Grada ::\nПорукаод ignja » 17 Мај 2015, 13:20\nLEGENDA SRPSKE KOŠARKE: NBA će ugasiti evropsku košarku!\nBez dlake na jeziku kao i uvek, Zoran Savić je govorio i trenutnom ratu koji bukti na relaciji FIBA - Evroliga i druge evropske košarkaške lige i kao glavnog krivca za sve označio najjaču ligu na svetu\nNaravno, ni njemu ne promiče sve žešči sukob između FIBA i Evrolige u kome čini se najveću cenu plaćaju klubovi i reprezentacije manjih država poput Srbije, a nekadašnji košarkaš je u izjavi za “Žurnal” pronašao kao glavnog krivca nekog ko naizgled nema veze sa time – NBA ligu.\n– Ključ svega drži NBA. Predviđanja su takva da će “seleri kep” biti 100 miliona dolara, a to automatski znači da mogu da uzmu bilo kog igrača iz Evrope. Dovoljno je samo da pokažu prstom na njega. Ugovori će narasti prosečno na oko 8 miliona dolaza za sezonu i nijedan evropski tim tu ne može da parira. Ako budu podigli i obeštećenje sa 600.000 na dva miliona dolara, ugasiće evropsku košarku i to nije dobro – rekao je Savići dodao.\nTrebalo bi da se držimo podalje od NBA lige, a ne da im otvaramo mogućnost da prebace neki svoj tim u Evropu ili od nje naprave razvojnu ligu. O tome govorim poslednjih 15 godina.\nOno što je jedan od glavnih razloga za sukob FIBA i evropskih košarkaških liga, jesu u promene u kvalifikacijama za velika takmičenja koja predviđaju da nacionalni timovi igraju tokom sezone kvalifikacione mečeve, a sa time se ne slaže ni bivši reprezentativac Jugoslavije.\n– Igrači su već previše opterećeni. Neko će morati da odustane od svog načela da bi svima bilo bolje. Taj njihov rat je doneo mnogo toga negativnog evropskoj košarci, a FIBA je izgubila svoju najvažniju stvar. To je Evroliga. Sada su počeli sa izmišljanjem nekih takmičenja, evropska prvenstva do 18, 20 godina… Samo da bi se nešto igralo tokom leta.\n– Mislim da nije potrebno nijedno takmičenje ispod 18 godina i tu bi trebalo da bude granica. Pustite klince da rade posle završene sezone, da treniraju i tako postaju bolji. Ovako su svi od 15 godine mnogo opterećeni velikim brojem takmičenja i dolazimo do situacije da sa 21-22 godine imamo već potrošene igrače kao da imaju 35. Rešenje je da se svi dogovore – rekao je Savić za “Žurnal”.


[es] - Soft Shadows - demo screenshots\nSoft Shadows - demo screenshots\n[es] :: 3D programiranje :: Soft Shadows - demo screenshots\nSoft Shadows - demo screenshots 28.02.2010. u 18:10 - pre 134 meseci\nMoj prvi Soft Shadow demo! :))))\nIdeju sam preuzeo sa sledeceg linka:\nCilj demo-a je bio da detaljno razumem kako radi jedan od nacina generisanja senki.\nNacin generisanja senki:\n1. Renderovanje scene iz perspektive svetla u Depth buffer render target ( DepthRT )\n2. Renderovanje scene iz perspektive kamere pri kojem se odredjuje koji pixel je u senci koristeci podatke iz Depth buffer render target i smestanje vrednosti rezultata ovog testa (crna ili bela boja) u poseban render target ( ShadowMapRT ) ciji sadrzaj izgleda ovako.\n3. Blurovanje ShadowMapRT pomocu vertikalnog i horizontalnog Gaussian blura dva puta ( BlurRT ) tako da se dobija iluzija mekane senke. Primer.\n4. Na kraju se renderuje scena sa osvetljenjem. Iz BlurRT se uzimaju vrednosti (ShadowTerms) tako sto se u Light shaderu proracunaju screen space texture koordinate i izvrsi se lookup BlurRT texture. Na kraju se konacna boja ( diffuse + specular ) mnozi ShadowTerm-om. Blur shader je dosta zahtevan, koliko mi se cini, pa bi u buducnosti mogao da probam sa blurovanjem downsamplovane verzije ShadowMap-e zbog Frame Rate-a mada nisam siguran kakav ce kvalitet senki biti.\nSoft Shadows 1\nOvde sam dodao malo ambient osvetljenja senkama tako da izgledaju realnije ( nisu skroz crne )\nSoft Shadows 2\nSoft Shadows 3\nU primerima je velicina Shadow Mape 512x512. Mogao sam da izaberem 1024x1024 ( bolje izgleda ) ali vizeulno i 512x512 zadovoljava.\nSledeci korak je dodavanje vise svetala koja bacaju senke. Ideja je da se renderuje u vise ShadowMap Render Targeta i da se vrednosti pixela iz tih RT-a mnoze tako da se dobije jedna ShadowMapa na kojoj su siluete senki svih svetala.\nZa sledeci demo cu uraditi bolju scenu u MAX-u :)\nRe: Soft Shadows - demo screenshots 02.03.2010. u 07:38 - pre 134 meseci\nNaisao sam na jedan primer implementacije Shadow mapa i dok sam razgledao kod, video sam da se u njemu NE koristi depth buffer pri renderovanju u Shadow Depth teksturu ali se ipak prikazuju senke ( osim u slucaju kada smanjim velicinu prozora ). Ovo me je navelo da proverim kako u stvari radi depthstencil surface.\nProbao sam da vidim sadrzaj Depth Map-e ( floating vrednosti predstavljene plavom bojom ) sa i bez depth-stencil-a. Sa depth-stencil bufferom sileuta scene se jasno videla dok sam bez depth-stencil buffera dobijao cist svetloplavi ekran ( sto znaci da se depth vrednosti nisu upisale u render target ).\nZbunjuje me to sto moj DepthMap shader vec vraca Z vrednosti svakog pixela. Posto je color render target ionako u D3DFMT_R32F formatu ( prihvata floating vrednosti ) on ce imati proracunate Z vrednosti pixela. Cemu potreba za depthstencil surface? Jasno je da depth vrednosti nisu upisane u color render target bez koriscenja depthstencil surface ali zar nije dovoljno postaviti u shaderu flag ZEnable = true ?\n[Ovu poruku je menjao glorius dana 02.03.2010. u 15:13 GMT+1]\nRe: Soft Shadows - demo screenshots 04.03.2010. u 13:53 - pre 133 meseci\nDa odgovorim na pitanje: Moras da koristis depth/stencil da bi pravilno iscrtao bilo sta, jer ce inace svaki novi pixel koji iscrtavas biti iscrtan bez obzira da li je ispred ili iza prethodno iscrtanih, a tebi za generisanje shadow mape trebaju oni najblizi svetlu a ne bilo koji.\nOno sto ne moras da koristis je depth map (to verovatno radi taj primer) jer mozes da koristis depth/stencil kao depth map. Dakle, da generises depth map pises samo u depth/stencil a render target postavis na NULL i koristis najprostiji pixel shader (ili tako nekako).\nTako dobijes brze iscrtavanje shadow (depth) mape i koristis manje tekstura, ali je sve malko komplikovanije.\nNe secam se trenutno detalja, ali ovo u DirectX9 nije podrzano na svim grafickim karticama tako da moras da proveris CAPS, tako da najbolje da se ne cimas sa time. U DirectX 10/11 ovo je mnogo jednostavnije jer je uvek podrzano.\nTakodje sam algoritam za crtanje senke treba da bude drukciji jer citas iz Depth/Stencil bafera koji je u post-projection space-u (ide od 0 do 1).\nRe: Soft Shadows - demo screenshots 04.03.2010. u 14:07 - pre 133 meseci\nPosle malo izucavanja, shvatio sam o cemu se radi prilikom koriscenja posebnog DepthStencil buffera :)\nMalo sam preuredio kod koji mozete skinuti odavde.\nDovoljno je da ceo folder stavite u DirectXSDKRoot\_Samples\_C++\_Direct3D. Za development sam koristio Microsoft DirectX SDK (February 2010), nisam isprobao da li radi sa starijim verzijama tako da cete mozda morati da skinete najnoviji SDK.\nDa bih pojednostavio primer, izostavio sam blur-ovanje senki tako da su sada hard shadows ali i deo koda koji sluzi za blurovanje ( i shader-i ) se nalaze u okviru source-a.\nRe: Soft Shadows - demo screenshots 04.03.2010. u 14:51 - pre 133 meseci\nKada ne bih koristio depth buffer, jasno je da se ne bi proveravao depth pixela tako da, kao sto kazes, meni trebaju samo oni pixeli koji se vide iz perspektive svetla pa se zato i koristi depthstencil buffer. Razmisljao sam zasto se ne koristi depth buffer attachovan za back-buffer ali,posle mi je postalo jasno je da nisu iste velicine ( pa ni istog formata, mozda ) pa se mora koristiti poseban depth buffer.\nI meni je palo na pamet da je upisivanje u color render target suvisno jer, posle renderovanja scene iz perspektive svetla, depthstencil buffer se popunjava depth vrednostima tako da se one mogu iskoristiti ali u svim primerima sam video ovaj nacin ( koriscenje floating-point render targeta + depthstencil buffer )...\n26.08.2007. .:: Paint.NET ::.\n27.07.2008. [FireFox] Globex Designs - Gmail Redesigned v2.0\n26.06.2009. PointUI 2 Home - Odličan today plugin posle duž..\n18.08.2009. Advanced Crossword [ponuda]


Turska avijacija izvela je napad na bazu kurdskih Sirijskih demokratskih snaga u sirijskoj provinciji Hasaka, saopštila je televizija "Majadin". "Turski avioni izveli su napad na štab kurdskih snaga u predgrađu grada El Malikija u provinciji Hasaka na sjeveroistoku Sirije", javlja...\nGORIVO POSKUPJELO 100%: RAT NA ULICAMA EKVADORA, POLICIJA HAPSI\nPredsjednik Ekvadora Lenin Moreno proglasio je vanredno stanje u zemlji paralisanoj štrajkovima i blokadama zbog povećanja cijene goriva za više od 100 odsto. Bijesni zbog poskupljenja, građani su blokirali ulice i pale gume. U Ekvadoru su juče škole bile zatvorene,...\nPredsjednik SAD Donald Tramp imenovao je Ričarda Grenela, aktuelnog američkog ambasadora u Njemačkoj, za specijalnog predsjedničkog izaslanika za pregovore Beograda i Prištine, saopšteno je iz Bijele kuće. Grenela za taj položaj mora da potvrdi Senat, navodi Glas Amerike. Kako piše...\nESKALACIJA NASILJA U HONG KONGU, POLICIJA PRVI PUT PUCALA U DEMONSTRANTE\nU pokušaju da suzbiju današnju eskalaciju nasilja na demonstracijama u Hong Kongu, policija je prvi put pucala neubojitom municijom u okupljene, pri čemu je najmanje 15 ljudi povrijeđeno, prenose zapadni mediji. The Gurdian navodi da je jedan od demonstranata pogođen...\nJedna osoba je preminula poslije bezbjednosnog incidenta u tržnom centru u gradu Kuopio, na istoku Finske, saopštila je policija. Očevici su rekli da je jedan student upao na čas sa sabljom u koledžu unutar tržnog centra i pokušao da "ubode...


Vreme 1514 - Teorija: Kritika je sloboda (i obrnuto) -->\nReč kritika vodi poreklo od starogrčke imenice crisis, kriza. U medicinskom žargonu kriza označava trenutak kada bolest kreće jednim od dva moguća pravca – ka smrti obolelog ili ka njegovom izlečenju, te je kriza utoliko – kako su je stari Grci razumeli – trenutak odluke. Kriza zahteva razrešenje. Zbog toga Grci nisu mogli da zamisle da kriza traje. Za takav preokret – naime, da kriza bude permanentna – bilo je potrebno moderno doba, a naročito su bili potrebni Francuzi koji su u 17. veku i smislili reč critique, kritika. Posle toga više ništa nije bilo isto. U prvom izdanju Kritike čistog uma iz 1781. godine Imanuel Kant piše: "Naše je doba istinsko doba kritike kojoj sve mora da se podvrgne. Religija na osnovu svoje svetosti i zakonodavstvo na osnovu svoga veličanstva obično žele da je izbegnu. Ali oni tada na sebe navlače opravdanu sumnju i ne mogu da računaju na iskreno poštovanje koje um poklanja samo onome što je moglo da izdrži njegovo slobodno i javno ispitivanje". Ako reč "um" iz prethodne rečenice zamenimo rečju "čovek", što je, za ovu priliku, sasvim dopustivo, Kantova se ideja može prevesti na sledeći način: kada čovek sopstveni život preuzme u svoje ruke, kada mu više nisu potrebni ni bog ni veliki vođa da bi mu rekli šta treba da radi i govori, kada, dakle, čovek izađe iz "samoskrivljene nezrelosti" (opet Kantova formulacija), tada se otvara prostor slobode. Ali sloboda je zeznuta stvar jer ona se neprestano mora braniti i iznova osvajati, a najbolje sredstvo i odbrane i ponovnog osvajanja onog već osvojenog jeste kritika. Kada se, pak, stvar postavi na ovakav način, onda smo u stanju da usložnimo pojam kritike: kritika ne znači samo da se u pitanje dovodi ono što se kritikuje, već se, u istom gestu, dovodi u pitanje i sam kritičar. Šta sad pa to znači? Ako kritikujem neko umetničko delo, u istom se gestu izlažem mogućnosti da i mene, kao kritičara, neko kritikuje, to jest dovede u pitanje. Jer – pogledajmo ponovo šta piše Kant – kritika je stvar slobodnog javnog prostora. U slobodnom javnom prostoru deluješ samo ako si u stanju da samoga sebe izvrgneš kritici, dakle, da se izložiš slobodi drugih. Kritika je odbrana slobode, a sloboda je uslov mogućnosti kritike, te se kritika i sloboda odnose jedno prema drugom kao dva ulančana beočuga: izmakne li se bilo koji od njih, onaj drugi pada. Slučaj Srbije to pokazuje jasno da jasnije ne može biti.\nPrethodni pasus je najsažetiji mogući opis nove knjige Predraga Krstića kojeg, očigledno, u njegovom spisateljskom nadahnuću ništa ne može da zaustavi, pa čak ni to što piše i deluje u filozofskoj pustari u koju se srpska filozofska scena pretvorila. (Zašto je tako, zašto je srpska filozofija – uz tek po koji usamljeni očajnički glas – otišla dođavola, na ovom se mestu ne može odgovoriti, ali da li iko može da se seti kada je poslednji put pročitao kritiku neke filozofske knjige, ili kada se, poslednji put, na ovom jeziku odigrala kvalitetna filozofska rasprava? Zavladao je filozofski muk.) Iz knjige u knjigu, prelazeći iz jedne perspektive u drugu, a da sve vreme i u svakoj svojoj filozofskoj inkarnaciji ostane prepoznatljiv autor, Krstić gotovo opsesivno varira motive doba prosvećenosti, ostajući, na taj način – barem kada je o filozofiji reč – najupečatljiviji zagovornik moderne ideje slobode i ideala prosvećenosti. U vremenu kada su – i to ne samo u Srbiji kao avangardi gluposti – uzdrmani temelji prosvetiteljstva, pa deca, zbog gluposti roditelja koji odbijaju da ih vakcinišu, počinju da umiru od srednjovekovnih bolesti, kada se množe imbecili koji dovode u pitanje da je zemlja okrugla, a zavere bujaju kao pečurke posle kvalitetne kiše, kada srpski srednji vek, o kojem jedva da imamo po koji pouzdan dokument, u udžbenicima istorije zauzima najveći prostor, dok se prosvetitelj Dositej Obradović pominje usput, kada sumanuta ekipa na vlasti menja jednu stranicu srednjovekovnog spisa za gomilu sjajnih slika velikog ruskog majstora (jer ekipa još nije stigla do ere prosvećenosti), Krstićeva nepopustljivost i, što je od neprocenjivog značaja, njegova filozofska razigranost, zaista služe kao neka vrsta svetiljke, kao ona svetlost uma od koje je i sačinjena reč prosvećenost.\nKrstić analizira kako delotvornost istorijskih oblika kritike, tako i njenu pojmovnu nosivost. Bez obzira što ćemo još kod starih Grka pronaći ono što bi nam, iz današnje perspektive, zaličilo na kritiku – Sokrat, recimo, "kritikuje" filozofe koji su pisali pre njega, Aristotel "kritikuje" Platona – Krstić pokazuje da je kritika fenomen modernog doba i to upravo zato što je moderno doba izumelo subjekta, dakle, nosioca kritike. Bilo bi komplikovano upuštati se u izvođenje ove ideje, ali za ovu je priliku važno primetiti da ako subjekt, dakle čovek, preuzima sudbinu u sopstvene ruke (otima je iz božjih ruku), ako je čovek taj koji vlada sopstvenim svetom, onda je upravo on, čovek, biće koje proizvodi krizu. Starim je Grcima tako štogod bilo nezamislivo, jer kriza se, naprosto, događa, a kada se dogodi, onda se razrešava. Moderni čovek, međutim, bivajući odgovoran za slobodu, postaje odgovoran i za neslobodu, te, samim tim, i za krizu. On je taj koji proizvodi krizu. On je taj koji krizu čini trajnom. Moderni čovek, filozofski rečeno, dinamizuje stvarnost umesto da pasivno čeka ishod svađe bogova.\nPredrag Krstić, žanrovski gledano, nije politički filozof, ali ako se bavimo idejama prosvetiteljstva, onda ne možemo ne biti političkim filozofom jer upravo prosvećenost do krajnjih granica, u svom republikansko-liberalnom obliku, širi obim slobode. Zbog toga je i ideja kritike u svojim bitnim odrednicama politička ideja – ponovimo još jednom: kritika je moguća samo u slobodnom javnom prostoru, dakle političkom (u totalitarnim režimima kao nepolitičkim kritika nije bila moguća) – a institucionalizacija kritike možda i njen najviši politički oblik. Šta to znači? Da se vlast može izložiti kritici bez pogubnih posledica po kritičara. Institucija opozicije, kao legalne i legitimizovane kritike vlasti, govori nam da je slobodna ljudska zajednica moguća samo ako postoji prostor slobodne kritike. Upravo je to jedna od pouka ove dragocene Krstićeve knjige.


Tadiceva banana Mesicu!\nTema: Tadiceva banana Mesicu!\n26.12.2009., 15:59 #1\nSrbija sprečila samit lidera balkanskih država na Kosovu\n26.12.2009., 16:02 #2\nRe: Tadiceva banana Mesicu!\nJeremiću, sve se može kada se hoće!\n26.12.2009., 16:07 #3\nMislim da primaju malo sex od nas...bar mi se tako cini...\n26.12.2009., 16:10 #4\nMalo li vam treba da se radujete\n"Samita" (čuj samit - CG, albanija, Makedonija - lolčina) na Kosovu nema, ali Mesketa na Kosovu naravno da ima.\nPo planu i programu, kako je i zacrtao.\n26.12.2009., 16:10 #5\njeremic je jedini politicar koji ista vredi na nasoj politickoj sceni...samo je steta sto ga sujetni tadic nije postavio za premijera...\n26.12.2009., 16:12 #6\nPa zacrtao je 7 Januara a ne 8.A i ne vidim da ce Kosovo imati koristi od njegove posete...mada kako kaze nas narod `kad nema kise,dobar je i grad`...kad nije mogao u Beogradu,morace da se zadovolji Pristinom...pade Mesic sa konja na magarca...\n26.12.2009., 16:13 #7\nХоћете да послујете у Србији и да стичете профит, а уједно хоћете и да касапите Србију, која покварена политика хрватских политичара на власти.\n26.12.2009., 16:13 #8\nEbiga, učili smo od najboljih.\n26.12.2009., 16:15 #9\nKakva katastrofa od zaključka. No dobro, tješite se, što vam drugo preostaje...\n26.12.2009., 16:16 #10\nOvo je ceo teks! Ako negde nađete "Jeremić"...\nIpak, Mesić će sam putovati u južnu srpsku pokrajinu, gde će mu 8. januara separatističke vlasti u Prištini uručiti „odlikovanje Heroj Kosova“!\nIako mu nije uspelo da organizuje balkanski mini samit, jer mu odmah posle posete Kosovu ističe predsednički mandat, Mesiću se u Prištini priprema veličanstven doček.\nOtkazivanju sastanka predsednika Kosova, Albanije, Makedonije i Crne Gore, koji je ranije najavljivan za 8. januar u Prizrenu, prethodilo je lobiranje srpske diplomatije. Predsednik Srbije Boris Tadić je potvrdio da je uputio primedbe predsednicima susednih država zbog najavljenog sastanka. Da je Tadić uticao i na Mesića da barem pomeri posetu koju je hrvatski predsednik zakazao na sam dan Božića 7. januara potvrdio je Mesićev savetnik Tomislav Jakić. On je rekao da je Mesić posle neformalnog susreta s Tadićem u Kopenhagenu odlučio da posetu pomeri za jedan dan.\nBivši ministar spoljnih poslova SRJ Živadin Jovanović kaže da je otkazivanje sastanka očekivano, jer Srbija ne sedi skrštenih ruku, a u Makedoniji rastu tenzije na relaciji Makedonaca i Albanaca.\n- Albanski lideri sve češće govore da nisu zadovoljni položajem Albanaca u Makedoniji, ali ni u Crnoj Gori. Osim toga, povod za zabrinutost dala je i izjava Salji Beriše i ostalih lidera da koncept velike Albanije nije napušten. Poslednji u nizu razloga je i čekanje na odluku Međunarodnog suda pravde u Hagu. Taj sud ne može da ignoriše činjenicu da njegova odluka može da značajno utiče na separatističke pokrete širom sveta. Ma šta da kažu u Prištini, do tog sastanka će teško da dođe, jer makedonski i crnogorski lideri žele da pokažu privrženost evroatlantskim integracijama, ali davanje podrške kosovskim vlastima ni njima ne odgovara - objašnjava Jovanović.\nMada je iz kabineta kosovskog predsednika Fatmira Sejdiua saopšteno da se on dogovorio sa predsednicima pomenutih država da se zajednički sastanak samo odloži, to objašnjenje pada u vodu posle odbijanja predsednika Makedonije Đorđa Ivanova da učestvuje na sastanku u januaru.\nAlbanska mafija finansirala Mesićevu kampanju?\nMesić je zagrebačkom Opštinskom sudu podneo tužbu protiv novinara i publiciste Darka Petričića, koji ga optužuje za veze s albanskom mafijom. Petričić tvrdi da je hrvatski predsednik eksponent albanske mafije koja mu je finansirala predsedničku kampanju. I hrvatski novinar Domagoj Margetić je u ranijem razgovoru za „Alo!“ doveo Mesića u vezu sa klanom Osmani s Kosmeta, čiji je član njegov šef kabineta Amir Muharemi. Prema Margetićevim rečima, Muharemi je povučen sa mesta hrvatskog ambasadora u Njujorku pri UN na zahtev SAD zbog navodnih veza sa albanskim švercom droge.\nPravni tim Srbije završio je rad na kontratužbi protiv Hrvatske za genocid nad Srbima tokom sukoba 1991-95. godine i uskoro će biti predata tom sudu. Pred MSP već je pokrenut proces u kome Hrvatska za genocid optužuje Srbiju. U tužbi se navodi da su Srbi koji su početkom devedesetih godina živeli u Hrvatskoj bili žrtve genocida. Predsednik Srbije Boris Tadić je izjavio da ne treba žuriti sa kontratužbom.\nTadićeva banana Mesiću\nDakle, bravo Tadiću....\n26.12.2009., 16:16 #11\n26.12.2009., 16:21 #12\nPredsednik Boris Tadić osujetio je plan odlazećeg predsednika Hrvatske Stjepana Mesića da na Božić u Prizrenu organizuje samit lidera zemalja regiona!\nBravo za predsednika i za ovo uspesno lobiranje da se gospodinu Mesicu uruci nagrada za zivotno delo.\n26.12.2009., 16:23 #13\nPa to ti je "kafa sikteruša".... Nek je popije, zadavio se da bog da...\n26.12.2009., 16:23 #14\nPa s obzirom ko mu urucuje tu nagradu,moze da je prima svaki dan ako hoce,nista mu ne vredi...\n26.12.2009., 16:26 #15\npa bilo bi glupo da manekena ne ubace kada se dele zasluge?mislim,zamisli pedsednika koji nista nije uradio za svoju drzavu...a tek premijera...\n26.12.2009., 16:26 #16\nStipe će doći sam, kakva blistava pobjeda srbijanske diplomacije, weeeeee!\nPomjerio je i posjetu za cijela 24h, kako poražavajuće za njega Hrvatska diplomacija je na koljenima nakon svega ovoga....\n26.12.2009., 16:27 #17\nSto se hvatas za slamku sad?\n26.12.2009., 16:29 #18\nIz pouzdanih izvora sam saznao da će i orden koji će Meske primiti biti lakši 0,15 grama od prvobitno predviđenog.\n26.12.2009., 16:29 #19\nPa nista . I to cemo da vam ubelezimo u tefter zajedno sa svim ostalim , pa kad bude prilike da vam vratimo milo za drago , bice i kamata .\n26.12.2009., 16:31 #20\nevo još malo pa Mesić više neće biti predsednik\npa ćete konačno odahnuti... a ne da na prvoj strani imate čak dve teme o njemu\nmora da već u snu sanjate one njegove gusteobrve kad nemožete toliko bez njega u javi\n26.12.2009., 16:31 #21\nPa normalno,kad mu noge vise u grobu...da ne ispadne posle da su ga stari prijatelji oterali u grob.\nMnogo bedna izjava...bolje da se nisi ni oglasavao...\nPa mislim, nije nikakav problem što će da ide.... Nek ide... U toj kasabi i onako nema šta da se vidi, sam da se oseti zagušljiv miris paleži i septičkih jama i kanalizacije...\n26.12.2009., 16:33 #24\nSad ćeš vidjeti kad izaberemo nekog duplo većeg ludaka od Stipice, kako će tek onda da jecaju.\n26.12.2009., 16:33 #25\nZvuči kao moja posjeta Šapcu i okolini.\nGde je tema o Tadicu i Mesicu?\nPoslednja poruka: 19.12.2009., 18:10


ZASTAVA ORUŽJE: NISMO DAVALI ORUŽJE NA VERESIJU - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > ZASTAVA ORUŽJE: NISMO DAVALI ORUŽJE NA VERESIJU\n14/01/2020 14/01/2020 300Ostavi komentar na ZASTAVA ORUŽJE: NISMO DAVALI ORUŽJE NA VERESIJU\nU tekstu „Zastava oružje prodaje oružje na veresiju“, objavljenom 9. januara, autora Zorana Radovanovića, novim lažima se nastavljaju, očigledno organizovani napadi na odbrambenu industriju Srbije, ovoga puta na fabriku „Zastava oružje“.\nJedini cilj iznošenja neproverenih i paušalnih izjava „zabrinutih stručnjaka“ i navodno „većine zaposlenih upućenih u probleme fabrike“ je narušavanje ugleda „Zastava oružja“ i direktna podrška našoj konkurenciji.\nFabrika „Zastava oružje“ od 2012. godine do danas, nikome nije davala „oružje na veresiju“. Svi poslovi su realizovani u skladu sa ugovorima.\nO znatno uspešnijem poslovanju kompanije u prethodnih sedam godina govori i podatak da su u periodu od 2006. do 2012. godine ukupni prihodi „Zastave oružja“ iznosili oko 11 milijardi dinara, a od 2013. do kraja 2019. godine prihodi preduzeća su skoro utrostručeni i iznose oko 30 milijardi dinara.\nDug od 17 milijardi dinara i gubici od 30 miliona evra, koji se pominju u tekstu, osnovni su dug i kamate nastali u periodu pre 2012. godine i posledica su lošeg poslovanja i načina rada tadašnjih upravljačkih struktura preduzeća koje nije izmirivalo ni obaveze prema zaposlenima, a ni prema državi i poslovnim partnerima.\nOd 2012. godine fabrika redovno isplaćuje zarade zaposlenima i izmiruje sve obaveze prema njima i državi, pa je netačna i informacija izneta u Vašem tekstu da „Zastava oružje“ trenutno na ime poreza i doprinosa duguje oko pet miliona evra.\nNeargumentovano i paušalno ocenjujete da je većina zaposlenih, a i navodno „upućenih u probleme fabrike“ stava, da država ništa ne preduzima da ovo privredno društvo izvede iz, kako kaže autor teksta „dužničkog ropstva“ i to „u cilju ubrzane privatizacije fabrike“.\nUpravo uz pomoć države, od 2012. godine stabilizovano je poslovanje fabrike „Zastava oružje“.\nVlada Republike Srbije je 2017. godine investirala u „Zastava oružje“ 9,7 miliona evra za nabavku nove opreme i poboljšanje uslova rada zaposlenih, što je bilo dva puta više od ulaganja u bilo koju drugu fabriku odbrambene industrije. Značajno je obnovljen tehnološki park preduzeća.\nNabavljene su najsavremenije CNC mašine i oprema za mašinsku obradu, lasersko i vodeno sečenje, kao i pojedina proizvodna oprema koja se po prvi put koristi u R. Srbiji, poput industrijskih 3D štampača za metal i kompozitne materijale.\nOvim ulaganjima obezbeđen je kontinuitet proizvodnje uz poboljšanje kvaliteta proizvoda, smanjenje troškova proizvodnje i održavanja, a ukupan proizvodni kapacitet je povećan za oko 60% u odnosu na 2012. godinu, pri čemu su proizvodni kapaciteti za pojedine proizvode koji su poslednjih godina najtraženiji na tržištu udvostručeni.\nKroz mehanizam otkupa društvenog kapitala, a na osnovu nedavno usvojenog zakona o proizvodnji i prometu naoružanja i vojne opreme i na bazi ostvarenih rezultata poslovanja privrednog društva, država će nastaviti ulaganja u savremena tehnološka rešenja, nove mašine, unapređenje postojeće opreme i poboljšavanje uslova rada zaposlenih.\nTakođe je netačna informacija da su sve fabrike, osim fabrike „Zastava oružje“, izvršile konverziju dugovanja.\nNakon formiranja grupacije Odbrambene industrije Srbije otpočelo je i formiranje projektnih timova koji će rešiti konverziju i osloboditi sve preostale (a u pitanju je većina) fabrike odbrambene industrije nasleđenih nagomilanih dugova koji su nastali do 2012. godine.\nSvi pokušaji uvlačenja privrednog društva „Zastava oružje“ kao i predstavnika Ministarstva odbrane, koji se o njemu staraju, u medijske afere, raznim insinuacijama, deo su politički sinhronizovanog napada nedobronamernih pojedinaca u cilju direktne podrške konkurentima „Zastava oružja“ i urušavanja poslovanja naše fabrike.\nTendenciozni i zlonamerni medijski napadi uticaće i na poslovanje naših kooperanata i podizvođača u kojima je zaposlen veliki broj radnika.\nTagovi: Kragujevac Zastava oružje\nMIROSLAV ALEKSIĆ: CELA VLADA SRBIJE DA PODNESE OSTAVKU ZBOG „JOVANJICE“\nHAPŠENJA I U KRAGUJEVCU\nDODELA DIPLOMA IKT KLASTER AKADEMIJE KRAGUJEVAC


- Ponoviće se Bari, čekam od osam ujutru - rekao je mladi navijač Crvene zvezde\nObjavljeno: 11.09.2018. 15:59h\nAroma Lige šampiona u Ljutice Bogdana!\nProdaja karata za predstojeće mečeve u elitnom takmičenju je počela, euforija zvezdaša je na maksimumu, svi jedva čekaju da čuju dobro poznatu melodiju i da Milojevićevi ratnici istrče na krcatu Marakanu protiv napolitanske aždaje.\nStadion "Rajko Mitić" neće biti dovoljan za sve koji žele da vide Crvenu zvezdu u Ligi šampiona po prvi put u istoriji.\nPovratak srpskog šampiona među velikane će biti spektakularan, tu nema sumnje. Više se i ne postavlja pitanje da li će Marakana biti puna, to već i vrapci na grani znaju, ni dva "Rajka" ne bi bile dovoljna za sve navijače crveno-belih.\n- Nisam gledao Zvezdu na Marakani od 96. godine i dolaska Barselone. Predstojeći mečevi Crvene zvezde u Ligi šampiona biće prvi za mene u ovom milenijumu - rekao je stari zvezdaš, koji je bio kako kaže na Zvezdinom Severu u antlogiskim mečevima sa Bajernom i Dinamom Drezdenom.\nZvezdaši su napravili red do Zvezdine revije, nema smrkutih lica među navijačima, svi sa nestrpljenjem čekaju svoje karte.\nNiko ni ne pomišlja da odustane čak ni posle povika da nema više Severa.\nDelije jednostavno ne veruju u to, čekaju dok nada ne umre. Ipak, najsimpatičniji momenti vezani za ovaj red bez kraja, su oni kada verni navijač kupi kartu i izađe iz reda. Olakšanje i sreća što su obezbedili stolicu za najvažnije mečeve Crvene zvezde u ovom veku su neopisivi.\n- Vredelo je čekati. U redu sam bio tri sata, ustao sam u šest, ali sve se može za našu Zvezdu - rekao je golobradi mladić nakon što je kupio komplet karata za severnu tribinu.\nMarakana rasprdata za tri satafoto: Stefan Kojić\nOčekivanja od učešća izabranika Vladana Milojevića u elitnom evropskom takmičenju posle 26 godina su različita, neki su realni, mnogi veruju da Zvezda može do pobede u prvom meču protiv Napolija, većina smatra da će crveno-beli imati između 2-4 boda, a jedan plavokosi zvezdaš je ubeđen da su se vratili slavni dani Zvezdine prošlosti.\n- Ponoviće se Bari! Zvezda u finalu dobija sa 6:0, nije bitno protiv koga igramo mi smo Crvena zvezda - zaključio je navijač, koji nije skinuo osmeh sa lica iako je u redu od ranih jutarnjih časova.\nGodine nisu bitne kada je Zvezdin red u pitanju, od mališana do sedih brada, entuzijazam je kod svih isti, znoj im lipti niz čela, sunce prži, ali belo-plava karta sa logom Lige šampiona još nije u njihovim rukama, tako da se čekanje nastavlja.\nCrveno-bela manguparija je spremna za spektaklfoto: Stefan Kojić\nNaravno da ima i onih koji nemaju snage da stanu na kraj reda i satima čekaju, pa brzomisleći navijači primenjuju alternativne metode.\nNeki se eleganto ubacuju u red, neki jure i mole da im prvi u redovima kupe karte, neki koriste poznanstva sa redarskom službom, ali nikom se ne zamera ovakvo ponašanje, ulog je preveliki, ne smeju sebi da priušte da ne isprate uživo Zvezdino putešestvije u Ligi šampiona.\nKomplet karata za mečeve Crvene zvezde u Ligi šampionafoto: Stefan Kojić\nSvi žele da vide Savića, Bena, Krstičića, Boaćija, Gobeljića i ostale Zvezdine junake ove evroske odiseje - naspram Salaha, Nejmara, Hamšika i drugih skupocenih zvezda svetskog fudbala.\nIpak, deluje da zvezdašima i nisu toliko bitni protivnici - oni žele krcatu Marakanu, pesmu sa severa i pobedu Crvene zvezde na premijeri u Ligi šampiona protiv italijanskog Napolija.\n1 / 19 Foto: Stefan Kojić\nZmija na Marakani: Delije spavale ispred stadiona, red od Autokomande!\nFK Crvena zvezdastadion Rajko MitićLiga šampionaProdaja karataBlagajnaRed\nPOLA MILIONA MARAKA ZA KUPOVINU MLADE! Prva zapevala MERIMA, a ovo su svi DO ASADA NEPOZNATI DETALJI SVADBE VEKA!\nJedno od najžešćih rivalstava\nESKALACIJA NAVIJAČKOG NASILJA U NEMAČKOJ: U tuči huligana povređene i dve trudnice!\nDžihadista zove majku vojnika da joj kaže da su njenom sinu ODSEKLI GLAVU: TO IZGLEDA OVAKO! (VIDEO)\nrešite se problema zauvek\nSTRAVIČAN SUDAR KOD KIKINDE: Peglicom se zakucao u parkirani kamion i poginuo na mestu!


Za društvo je potrebno troje - BIGportal.ba\nZa društvo je potrebno troje\n28 Avgusta, 2021 28 Avgusta, 2021 019\nAuto-putevi nam služe da na brz i efikasan način stignemo do željene destinacije.\nOni su kreirani tako da obezbeđuju veliku frekvenciju prolaznosti vozila uz minimizovanje rizika od saobraćajnih incidenata. Međutim, sudari se dešavaju.\nNaravno, gotovo uvek je ljudski faktor taj koji je uzročnik neželjenih situacija, a upravo se to desilo na izlazu auto-puta u Džordžiji, gde su tri vozila u isto vreme pokušala da prođu kroz suženje.\nFotografije incidenta je napravila policija Sendi Springsa, na kojima se jasno može videti da su tri vozila u isto vreme pokušala da prođu izlaz između betonske barijere i žute pregrade.\nNema povređenih a čitava stvar je pod istragom. Ono što možemo da vidimo GMC Savannu u „sendviču“ između novog Mustanga i GMC Acadije.\nŠteta je definitivno počinjena a čini se da je najgore prošao Mustang, čija se hauba iskrivila i otvorila, što jasno sugeriše da je stradalo i prednje krilo. GMC Savanna je takođe pretrpela oštećenje prednjeg krila, a očigledno je oštećen i pokazivač pravca. Acadia je definitivno prošla najbolje, ali sigurno i tu ima ogrebotina i ulubljenja.\nU ovakvim situacijama je najbolje povući se, i sigurno je da bi sva tri vozača to uradila kada bi mogla da vrate vreme unazad. Nikada ne znate na kakvog „fajtera“ na putu ćete naići, „beskompromisnog trkača“ koji živi za to da bude ispred drugih. Šta ono reče Dositej Obradović o budalama?\nUkraden BMW X7 Toma Kruza obezbjeđenju ispred nosa