od DonMilan taj Sub Mar 27, 2010 2:29 am\nU organizaciji JISA (Informatičkog saveza Srbije) i 150 ovlašćenih Test Centara širom zemlje organizovana besplatna obuka za rad na računarima i polaganje ECDL (Europen Computer Driving Licence) ispita.\nPreko 1.000 građana je dobilo mogućnost da proveri svoje informatičko znanje u skladu sa evropskim standardima i steknu informatičke ECDL sertifikate koji danas čine najtraženije dodatno obrazovanje svojoj strukovnoj diplomi.\nNa konferenciji, čiji je radni naslov bio „Evropa je odabrala ECDL”, prisutnim novinarima obratili su se i rukovodioci raznih institucija koje su obezbedile besplatna polaganja u svojim okruženjima:\n- deo rukovodstva Ministarstva finansija – Uprave za Trezor, takođe je uspešno polagalo ECDL ispite tokom protekle nedelje\n- Gerontološki zavod je organizovao polaganja ne samo svojim radnicima već i zainteresovanim korisnicima svojih usluga.\n- otvoreni su novi testni Centri u Boru i Bečeju\n- IAN mreža pomoći Beograd i SMART Novi Sad obavili najviše testova u svojim okruženjima…


Prodajem gradjevinsko zemljiste u Sarajevu Stup - Cicko | Agencija za nekretnine\nProdajem gradjevinsko zemljiste u Sarajevu Stup\nID: PROP-19836 17000 m2\nNa atraktivnoj lokaciji Stupa ( privredna zona) u ulici Ismeta Alajbegovića Šerbe prodajem kompleks od 17.000 m2 gradjevinskog zemljišta i cca 5.000 m2 pod izgradjenim objektima. Navedena lokacija je u srcu Poslovno privredne zone Stupa, postojeći objekti su kancelarije, skladišni prostori a preostali slobodni dio je predvidjen za novu gradnju. Gradjevinska parcela se može dalje parcelisati prema željama krajnjeg korisnika. Infrastruktura na lokaciji je dovedena, pogotovo putne komunikacije tako da se na parcelu može dolaziti i uključivati sa više strana. Po Regulacionom planu je Privredno-Poslovna zona, svi objekti koji se nalaze trenutno na lokaciji su u upotrebi i mogu se prilagodjavati krajnjem korisniku. Vlasništvo čisto, cijena po dogovoru!


25.03.2014. - Obilata pomoć poljoprivrednicima u Francuskoj\nU Francuskoj oko 400.000 poljoprivrednika koristi sredstava iz fondova zajedničke poljoprivredne politike Evropske unije. U proseku, pomoć po poljoprivredniku iznosi oko 20.000 evra.\nIntervju sa Eduardom Žozaom, predsednikom Agencije za usluge i plaćanja, nadležne za isplatu direktne pomoći u okviru 1. i 2. stuba direktne pomoći zajedničke poljoprivredne politike Evropske unije.\nKoliki je budžet za poljoprivredni sektor u Francuskoj?\n- Francuska je, kao što znate, značajni korisnik sredstava pomoći iz zajedničke poljoprivrede politike EU. Koristimo oko 9 milijardi evra direktne pomoći iz EU u okviru 1 i 2 stuba zajedničke poljoprivredne politike Evropske unije.\nKoliko u Francuskoj ima poljoprivrednih proizvođača i koliku pomoć dobijaju?\n- U Francuskoj oko 400.000 poljoprivrednika koristi sredstava iz fondova zajedničke poljoprivredne politike Evropske unije. U proseku, pomoć po poljoprivredniku iznosi oko 20.000 evra.\nKoje su glavne proizvodnje koje se subvencionišu?\n- Danas obično pomoć ide za velike proizvođače, naročito za proizvodnju žitarica (pšenica, kukuruz, proteinske biljke). Međutim, cilj francuske Vlade je da ovu pomoć sa tradiocionalnih korisnika preusmeri na druge korisnike kojima je pomoć više potrebna, kao što su na primer uzgajivači stoke.\nKada se pogleda ukupni budžet za poljoprivredu, koliko doprinose evropski fondovi a koliko sama Francuska?\n- Kada je reč o raspodeli pomoći između EU i Francuske, pravila koja se primenjuju na ukupnu pomoć poljoprivredi, tj. za prvi stub zajedničke poljoprivredne politike (PAC) EU učestvuje sa 60%, a kada se radi o drugom stubu (ruralni razvoj), primenjuje se procenat kofinansiranja (koji nije fiksan) već se pregovara između države članice i Evropske unije – i danas je između 40% i 60%.\nUpravo ste potpisali ugovor sa našom Vladom o saradnji. Gde možemo zajedno da radimo i kako vidite buduću saradnju?\n- Mislim da države članice imaju značajno iskustvo u upravljanju sredstvima pomoći Evropske unije. To iskustvo počiva ne samo na praktičnom iskustvu u upravljanju već i na dobrom\npoznavanju normativnih standarda Evropske unije u oblasti poljoprivrede. Na primer, u okviru\nprvog stuba, vrlo je bitno da postoji registar parcela (e-axe) koji je usklađen sa preciznim i\nobaveznim normama EU. To su stvari gde svoje iskustvo možemo da podelimo sa državama\nbudućim članicama EU, jer postoje zahtevni standardi koje treba usvojiti. U oblasti ruralnog\nrazvoja ima takođe prostora za prenos znanja i iskustva, iako je to specifično za svaku državu\nčlanicu – novu ili buduću. I na kraju, smatram da možemo preneti korisno iskustvo u organizaciji\ni upravljanju organa koji će vršiti plaćanja.


Vesti online / Sport / Vaterpolo / "Vesti" u Berlinu: Srpski "delfini" ponos Špandaua 04\n"Vesti" u Berlinu: Srpski "delfini" ponos Špandaua 04\nVaterpolo je jedan od najuspešnijih srpskih brendova. Zahvaljujući dominaciji "delfina", aktuelnih olimpijskih, svetskih i evropskih šampiona i branilaca krune u Svetskoj ligi, mnogi evropski klubovi prosto se utrkuju ko će u svoje redove dovesti nekog našeg igrača. Neki u tome uspeju, neki ne... Najbolji nemački klub Špandau 04 može da se pohvali da ima čak dvojicu srpskih vaterpolista - 25-godišnjeg Nikolu Dedovića i dve godine starijeg Marina Restovića.\nPonos Špandaua 04: Nikola Dedović i Marin Restović\nObojica su đaci autentične srpske škole vaterpola. Nikola je bio u Partizanu sa kojim je 2011. godine osvojio Ligu šampiona, igrao je i za kragujevački Radnički i riječko Primorje, a u Berlin je stigao prošle godine. Dočekao ga je Marin, koji je vaterpolo počeo da trenira u VK Beograd, igrao u Crvenoj zvezdi i ŽAK iz Kikinde, odakle je na poziv tadašnjeg selektora reprezentacije Nemačke Nebojše Novoselca prešao u Špandau 04.\nSa dvojicom sjajnih vaterpolista u Berlinu je razgovarala naša reporterka Biljana Božin, čiji tekst čitaoci "Vesti" širom Evrope, ali i u Kanadi i Australiji, mogu da pročitaju u štampanom izdanju od subote 8. aprila.\nVK Špandau 04\nAguero: Neka selektor priča šta hoće\nZašto su beogradskim ulicama jutros tekle reke?\nArsenal počeo uz The Kills, Editors, Marky...\nPosle prakse posao za maturante u Idei, Rodi i...\nKanadski umetnik tužio devojku jer mu je...\nIkardijeva hladna osveta: Lajkovao Perišića...\nLudilo u Puli: Hrvatski navijači slavili uz...\nVan Bomel trener PSV-a


68. Pojedinačno seniorsko prvenstvo Crne Gore u šahu – Jesanaesto kolo, 04. jul 2016. | Šahovski savez Crne Gore\nHome » DRŽAVNA TAKMIČENJA » POJEDINAČNA PRVENSTVA » SENIORI » 68. Pojedinačno seniorsko prvenstvo Crne Gore u šahu – Jesanaesto kolo, 04. jul 2016.\n68. Pojedinačno seniorsko prvenstvo Crne Gore u šahu – Jesanaesto kolo, 04. jul 2016.\nPosted on 04.07.2016 in SENIORI\nZavršeno 68. Pojedinačno seniorsko prvenstvo Crne Gore u šahu\n1 2303 FM Petijević Vaso remi IM Vujošević Vladimir 2365\n2 2302 IM Nikač Predrag remi Tomić Aleksandar 2279\n3 2551 GM Đukić Nikola 1-0 Karišik Nenad 2192\n4 2498 GM Kosić Dragan remi GM Blagojević Dragiša 2483\n5 2455 IM Kalezić Blažo remi GM Nikčević Nebojša 2451\n6 2193 Vujačić Igor 1-0 Draganić Veljko 2354\nPoslednje kolo 68. Pojedinačnog seniorskog prvenstva Crne Gore u šahu počelo je sa tri brza remija. Velemajstori Dragan Kosić i Dragiša Blagojević su brzo remizirali u slovenskoj odbrani. Posle sjajne serije i fišerovskog rezultata, novi šampion je uzeo zasluženi odmor a njegov protivnik nije želio da rizikuje crnim figurama. Brzo su remizirali, takođe, Kalezić i Nikčević u ruskom i Petijević i Vujošević u španskom otvaranju. Ostale tri partije su igrane do krajnjih mogućnosti.\nNikola Đukić je u španskoj partiji dugo pojačavao pritisak na crnu poziciju. Osvojio je oslabljenog pješaka na c4 nakon čega je u potrazi za kontraigrom Nenad Karišik žrtvovao topa za skakača. Sa par preciznih poteza naš najbolji šahista je neutralisao prijetnje protivnika i zabilježio zasluženu pobjedu.\nNikšićki derbi završen je remijem posle uzbudljive borbe. Partija je počela kao varijanta simagina a kasnije je prešla u zmajevu varijantu sicilijanske odbrane sa malom rokadom bijelog. Bijeli je nastupom f pješaka oslabio rokadu protivnika a zatim nakon žrtve pješaka došao do opasnog napada. Tomić je žrtvovao kvalitet da bi došao do protivigre a Nikač odogovrio kontražrtvom. Partija je završena ponavljenjem poteza.\nU partiji Vujačić – Draganić igrana je škotsko otvaranje. Partija se čitavo vrijeme kretala u okviru jednakosti dok u topovskoj završnici Draganić nije previdio pješaka. Bijeli je svoju materijalnu prednost pretvorio u čitav poen u 62 potezu.\nŠta reći o samom šampionatu. Dragan Kosić je osvojio svoju četvrtu titulu šampiona Crne Gore. Igrao je lako i sigurno, odigrao više veoma kvalitenih partija Imao je samo jednu kritičnu poziciju u toku šampionata a i nju je preokrenuo u svoju korist. Titulu je osvajao 2001,2003 i 2010 od kada počinje ere Nikole Đukić i njegovih pet uzastopnih titula. Đukić je i ove godine bio glavni konkurent Kosiću i osvojio je impozantnih 8,5 poena što bi u nekoj drugoj prilici bilo dovoljno za prvo mjesto. Vrh tabele zauzeli se velemajstori i reprezentatvci što pokazuje odnos snaga u našem šahu. Šteta je što zbog objektivnih okolnosti na prvenstvu nijesu nastupali Luka Drašković i Nikola Popara.\nDomaćini, Opština Bijelo Polje i Kompanija Franca su sa svoje strane sve uradili da se stvore idealni uslovi za održavanje prvenstva. Ljubitelji šaha u Bijelom Polju mogli su da uživaju ovih jedanaest dana a obradovao ih je i dobrom igrom njihov predstavnik Nenad Karišik.\nOdlično su sudijli Mitar Vučinić i Nemanja Vukčević\n1 GM Kosic Dragan 2498 9,5 3 47 0\n2 GM Djukic Nikola 2551 8,5 2,5 40,8 0\n3 GM Blagojevic Dragisa 2483 7 2 35,3 0\n4 IM Kalezic Blazo 2455 7 1,5 33 0\n5 GM Nikcevic Nebojsa 2451 6 1 26,8 0\n6 IM Nikac Predrag 2302 5 2 26,3 0\n7 Tomic Aleksandar 2279 5 1 22,3 0\n8 Karisik Nenad 2192 4,5 0,5 18 0\n9 IM Vujosevic Vladimir 2365 3,5 1,5 19 0\n10 Draganic Veljko 2354 3,5 1 16,8 0\n11 Vujacic Igor 2193 3,5 0 13 0\n12 FM Petijevic Vaso 2303 3 1 15,5 0


BAR FLEŠ, 29. novembar 2011.\nNapisano: utorak, 29 novembar 2011 09:36\tTO BAR NA SAJMU U KRAGUJEVCUTuristička organizacija Bar nastupila je na trećem Međunarodnom sajmu turizma i seoskog turizma u Kragujevcu. Najviše interesovanje iskazano je za katalog hotelskog i privatnog smještaja i cijenama za ljetnju sezonu.NEZAPO...\nBAR FLEŠ, 25. novembar 2011.\nNapisano: petak, 25 novembar 2011 09:56\tSVEČANA SJEDNICA POVODOM DANA OPŠTINEPolaganjem cvijeća u Domu Revolucije, svečanom sjednicom SO Bar i nizom kulturno-zabavnih manifestacija juče je svečano obilježen Dan Opštine Bar. Na svečanoj sjednici, kojoj je prisustvovao predsjednik držav...\nBAR FLEŠ, 24. novembar 2011.\nNapisano: četvrtak, 24 novembar 2011 10:04\tOBILJEŽAVANJE DANA OPŠTINE BARPovodom proslave Dana Opštine Bar danas je u 10 sati položeno cvijeće na spomeniku u Domu Revolucije. Svečana sjednica Skupštine povodom Dana opštine počela je u 12 sati. U barskom Domu kulture, večeras u 19 sati ...\nBAR FLEŠ, 18. novebar 2011.\nNapisano: petak, 18 novembar 2011 12:06\tPROGLAŠENI NAJBOLJI LIKOVNI RADOVI\nŽiri jubilarnog, XXV festivala dječjeg stvaralaštva i stvaralaštva za djecu „Susreti pod starom maslinom“ prvu nagradu za likovni rad dodijelio je Eni Paunović iz Sokobanje. Drugu nagradu dobila je učenica de...\nBAR FLEŠ, 17. novembar 2011.\nNapisano: četvrtak, 17 novembar 2011 12:54\tBANKARSKI OMUDSMAN U BARU\nBankarski ombudsman Crne Gore, doc. dr Halil Kalač 22. i 23. novembra biće u Baru. On će u terminu od 10 do 15 sati, u zgradi Skupštine Opštine Bar, primati prigovore klijenta i žiranata banaka i mikrofinansijskih inst...\nBAR FLEŠ, 16. novembar 2011.\nNapisano: srijeda, 16 novembar 2011 13:16\tSVEČARSKI, ALI PRILAGOĐEN MOMENTU\nOvogodišnji program proslave Dana Bara, iako kalendarski rastegnut na dvije nedjelje, umnogome je redukovan zbog finansijske krize. To je Dnevnim novinama potvrdila predsjednica Skupštine opštine Bar Branka Nikezić...\nBAR FLEŠ, 15. novembar 2011.\nNapisano: utorak, 15 novembar 2011 13:09\tSA SAVJETOVANJA O DIJABETESU\n“U Crnoj Gori postoje sve mogućnosti za liječenje dijabetesa. Napravljeni su ogromni pomaci u liječenju šećerne bolesti - Tipa 1 i Tipa 2. Ipak, cilj je da do dijabetesa ne dođe, a ako se i oboli, ideal je da se omogu...\nBAR FLEŠ, 14. novembar 2011. Napisano: ponedjeljak, 14 novembar 2011 13:05\tMASLINIJADA JE ISPUNILA OČEKIVANJA\nJubilarna, deseta Maslinijada ispunila je očekivanja i okupila više od 10 hiljada ljudi. U bogatom kulturno-zabavnom programu nastupili su „Pljevaljski tamburaši“, Etno-grupa „Zora“, Orkestar „Zvuci s Ribn...\nBAR FLEŠ, 11.novembar 2011.\nNapisano: petak, 11 novembar 2011 12:09\tVEČERAS IZLOŽBA\nPutevima maslinara” otpočeo je program jubilarne, desete Maslinijade. Tridesetak maslinara obišlo je danas naselje Komina i kompleks milenijumskih “maslina u Žuđele”.“Maslinijada” će danas biti promovisana na Topolici, uz...\nNapisano: četvrtak, 10 novembar 2011 13:13\tSA SJEDNICE OSP\nNa jučerašnjoj sjednici Opštinskog sindikalnog povjereništva Bar prezentovane su nove informacije u vezi izgradnje i raspodjele stanova u okviru akcije “1000 stanova solidarnosti”.Predsjednik Opštinskog sindikalnog povjereništva...\nBAR FLEŠ, 9. novembar 2011.\nNapisano: srijeda, 09 novembar 2011 13:25\tŠKOLA EUROATLANTIZMA\nBar je do 11. novembra domaćin III Škole euroatlantizma, koju pohađaju najbolji studenti završnih godina fakulteta iz Bara, Podgorice, Beograda, Zagreba, Skoplja, Mostara, Banja Luke i Tirane. Ove godine tema je „Globalizaci...\nNapisano: utorak, 08 novembar 2011 12:31\tOTVORENA TREĆA ŠKOLA EUROATLANTIZMA\nU hotelu „Princess“ svečano je otvorena Treća Škola euroatlantizma, koju organizuju Humanističke studije Univerziteta Donja Gorica, u saradnji sa opštinom Bar. Na otvaranju su govorili sekretar Sekretarijata...\nBAR FLEŠ, 7. novembar 2011.\nNapisano: ponedjeljak, 07 novembar 2011 13:33\tSREĆAN BAJRAM!\nPovodom velikog islamskog praznika Kurban bajrama predsjednik Opštine Bar Žarko Pavićević uputio je glavnom imamu barskom Muidinu ef. Milaimiju, njegovim saradnicima i svim vjernicima islamske vjeroispovijesti čestitku u kojoj se ka�...\nBAR FLEŠ, 4. novembar 2011. Napisano: petak, 04 novembar 2011 12:58\tLAUREAT XXV SUSRETA POD STAROM MASLINOM SARAJEVSKI PJESNIK MIRSAD BEĆIRBAŠIĆ\nLaureat 25. festivala “Susreti pod Starom maslinom” 2011. godine je sarajevski pjesnik, pripovjedač i romansijer Mirsad Bećirbašić. “Dodjelom nagrade za ukupno stva...\nBAR FLEŠ, 3. novembar 2011.\nNapisano: četvrtak, 03 novembar 2011 13:08\tPRIJEM U OPŠTINI\nU Opštini Bar juče je organizovan oproštajni prijem za bivšeg šefa kabineta predsjednika Opštine Andra Drecuna, koji je nedavno imenovan za pomoćnika ministra održivog razvoja i turizma.“Prije svega, želim da se zahvalim sv...\nBAR FLEŠ, 2. novembar 2011.\nNapisano: srijeda, 02 novembar 2011 12:51\tKOD OSTVA MLJET\nU moru nedaleko od hrvatskog ostrva Mljet pronađeno je tijelo jednog od, kako se pretpostavlja, članova turske posade trgovačkog broda “Reina 1”, nestalih nakon što se brod sudario s trajektom “Ankara” kod Drača 19. oktobra i...\nBAR FLEŠ, 1. novembar 2011.\nNapisano: utorak, 01 novembar 2011 13:29\tNEMA VELIKIH GUBITAŠA\nOpština Bar uspješno posluje u vrijeme krize, s obzirom da nema velikih gubitaša, a nižu stopu nezaposlenosti nego na nivou države trebalo bi iskoristiti, kazao je prilikom jučerašnje posjete Baru ministar saobraćaja i pomo...\nLAST_MESSAGE: 17 HOURS, 8 MINUTES AGO


[es] - Google translator sa Nemackog na Engleski\n07.07.2006. Pokušaj otvaranja jedne Ruske stranice\nGoogle translator sa Nemackog na Engleski\n[es] :: Web aplikacije :: Google translator sa Nemackog na Engleski\n[ Pregleda: 5189 | Odgovora: 1 ] > FB > Twit\nGoogle translator sa Nemackog na Engleski 01.10.2007. u 09:34 - pre 157 meseci\nKoristio sam Google translator za prevod nekih nemackih stranica, i desava mi se da nekad zabrlja sa prevodom narocito kod nemackih slozenih reci. Kakva iskusta imate sa ovim prevodiocem, i da li postoji neke fore za bolje podesavanje(prevodjenje).\nRe: Google translator sa Nemackog na Engleski 01.10.2007. u 13:21 - pre 157 meseci\nKoliko ja znam - ne, tako je kako je... Njemacki ima (koliko ja znam) poprilicnu slobodu u kreiranju tih slozenih rijeci pa je jako tesko napisati dobar software za prevodjenje tih slozenica.


Prikazivanje članaka po tagu naled\nZdravlje 9. april\nBolnica u Pančevu postaje kovid…\nDruštvo 9. april\nUvedena zabrana kretanja u trajanju…\nZabava 8. april\nŽenski elektro bend briljantni unikat…\nDruštvo 8. april\nIsporuka paketa pomoći za penzionere…\npetak, 23. novembar 2018. 20:57\nKatarina Mandić iz Pančeva nagrađena za najbolju tkanu minijaturu\nTradicionalna žirirana izložba najlepših rukotvorina Srbije „100 žena – 100 minijatura“ održana je danas u Narodnoj skupštini.\nčetvrtak, 22. novembar 2018. 19:52\nUpravni odbor Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj održao je u Gradskoj upravi grada Pančeva 22. novembra 15. sednicu.\nsreda, 13. jun 2018. 21:51\nsubota, 19. maj 2018. 15:46\nPres centar Udruženja novinara Srbije i Nacionalna alijansa za lokalni ekonomski razvoj (NALED), uz podršku Razvojne agencije Srbije (RAS) održali su radionicu za novinare.\npetak, 27. april 2018. 13:02\nGradonačelnik Pančeva u upravnom odboru NALED-a\nUpravni odbor „Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj“ - NALED, izabrao je 17. aprila Sašu Pavlova, gradonačelnika grada Pančeva za novog člana Upravnog odbora.\nutorak, 05. jul 2016. 14:42\nJačanje kapaciteta lokalnih samouprava\nU Gradskoj upravi u Pančevu danas je održana radionica u okviru projekta “Jačanje kapaciteta lokalnih samouprava u Jugoistočnoj Evropi”.\nKnjiževnica iz Pančeva Senka Pavlović, koja objavljuje pod pseudonimom Rada Lekić, upravo je objavila svoj…\nGrad Pančevo je obezbedio novac za nabavku paketa pomoći za najstarije građane čija su primanja…\nGrad Pančevo ima razvijenu mrežu Klubova za odrasla i stara lica u kojima su se…\nPlayade, četvoročlani sastav koji čine Julijana Vincan (vokal), Željka Milošević (električna harfa), Niuvys Sabournin (bas…\nVlada Srbije donela je novu meru kako bi se suzbilo širenje koronavirusa. Zabrana kretanja u…\nOpšta bolnica u Pančevu postaje kovid bolnica i primaće ubuduće pacijente zaražene novim korona virusom…


Genocid � sje�anja, opomene i poruke\nPi�e: Ago Prlja�a\nPromocija Zbornika radova s Okruglog stola u Gora�du, odr�anog 26. januara 2012.\nU Gora�du je pro�log. januara, u organizaciji SABNOR-a BiH, Instituta za istra�ivanje zlo�ina protiv �ovje�nosti i me�unarodnog prava � Univerziteta u Sarajevu i Udru�enja za o�uvanje prirodne i civilizacijske ba�tine �Sinan-pa�a Sijer�i� Gora�de, izvr�ena promocija Zbornika, ozna�ene nominacije u prisustvu gra�ana i op�inske strukture izvr�ne vlasti Gora�da...Promotori Zbornika sa �Okruglog stola� odr�anog 26. januara 2012. godine, tako�e u Gora�du, bili su Mujo Kafed�i�, u ime GO SABNOR-a BiH, Prof. dr Ismet Dizdarevi� i dr Rasim Muratovi� kao predstavnici Instituta i Ago Prlja�a iz pomenutog Udru�enja, govore�i sljede�im redom:1. Mujo Kafed�i�, uputio je pozdravnu rije� i �estitku u povodu sedamdesetogodi�njice prvog oslobo�enja lijepog grada Gora�da i pitome doline, hladne i smaragdne Drine. Istakao rezultate izvr�enih zlodjela Dra�e Mihailovi�a i njegovih hordi, koje su harale prostorima BiH i Sand�aka ubijaju�i bo�nja�ku djecu, �ene, starce i mu�karce, poku�avaju�i zatrijeti tragove �ivljenja ovog naroda na ovim prostorima. Samo Pavle �uri�i� je napisao da je ubio oko 1.200 boraca i 8.000 �ena, djece i staraca, a zatim izbio na Drinu gdje se trebao spojiti sa snagama Koste Pe�anca. Me�utim, ovdje je neizbje�no ista�i (podvla�i A.P.) da Spomenik osu�enom ratnom zlo�incu Dra�i Mihajlovi�u, zahvaljuju�i pre�utnoj saglasnosti i pasivnoj politi�koj aktivnosti bo�nja�kih politi�kih i strana�kih lidera, gordo stoji u Dra�evini na ulazu u kanjon Rzava i dalje u dolinu Drine, kao za�titnik izvr�enih ratnih zlo�ina i genocida fa�isti�kih formacija re�enog �enerala u Gornjem Podrinju. A to je mogu�e iz razloga ve� izra�ene �utnje i nedozvoljavanja vlasti BPK Gora�de i Op�ine Gora�de da se �rtvama ozna�enog genocida podigne adekvatan spomenik sa ispisanim �rtvama i ispisivanjem �rtava na ni�anu iznad korita rijeke Drine. A �uje se pri�a me�u gra�anima Gora�da da vlastodr�ci �ele samo �rtve �brendirati� bez spomenika i odgovaraju�ih natpisa. Aferim! Kafed�i� je, zatim, ukazao na postojanje Instrukcije Dra�e Mihajlovi�a, od 21. decembra 1941. godine, koju je produ�io da izvr�ava i Radovan Karad�i� devedesetih godina XX vijeka. Isto tako (isti�e A.P.) iz date instrukcije mo�e se zaklju�iti da je o�ito postojala namjera uni�tenja jedne grupe naroda Bo�njaka muslimana. Istaknuta je i uloga KPJ, druga\nTita, zatim formiranje proleterskih brigada i osloba�anje i gubljenje pojedenih mjesta u Gornjem Podrinju. Tako�e je portretirao i Gojka Krezovi�a zakletog �etnika ovih prostora...\n2. Prof. dr Ismet Dizdarevi�, uglavnom se fokusirao na �Psiholo�ku dimenziju negiranja genocida�, �to je bila i tema njegovog rada u Zborniku. Dizdarevi� je obrazlo�io i pozicije podnaslova svoje izra�ene teme u radu Zbornika: �Psihosocijalni korijeni genocida�, �Nastavljanje psiholo�ke propagande�, �Opravdavanje genocida psiholo�kom propagandom�, �Kori�tenje odbrambenih mehanizama li�nosti u poricanju genocida nad Bo�njacima�, �Ispoljeno osje�anje krivice i kajanje � kao va�an preduvjet priznanja za u�injena zlodjela� i �Negiranje genocida ote�ava rehabilitaciju pre�ivjelih �rtava genocida�. Obrazlo�enje je bilo vrlo koncizno, sadr�ajno, jezgrovito i vrlo precizno u punom kapacitetu psiholo�ke dimenzije...\n3. Ago Prlja�a, istakao zadovoljstvo �to se, u Gora�du na Drini, ta�no godinu dana nakon odr�avanja �Okruglog stola� na gore ozna�enu temu, promovi�e Zbornik radova o odr�anom nau�nom skupu. Naime, moram priznati da �u biti mnogo sretniji kada budu promovisani rezultati daljih nau�nih istra�ivanja, analize, sinteze koje �e biti inicirane i proiza�i iz ozna�enog Zbornika. Eksplicite u vidu diplomskih i magistarskih radova kao i doktorskih disertacija i teza... Dakle, neminovno �e morati do�i do simbioza koje �e prvi puta otvoriti istinu o �rtvama na prostorima Gornjeg Podrinja. Ali, isto tako, ne�e bi�e ni�ta manje va�no, naprotiv, bi�e interesantno, kad se locira i nau�no utvrdi ko je, u Gora�du, ustvari ko�io istinu o �rtvama, ratnim zlo�inima i genocidu fa�isti�kih vojnih formacija Dra�e Mihailovi�a? Mora se neosporno postaviti pitanje u �emu je le�ala snaga institucionalne propagande koja je manipulisala masama u cilju skrivanja istine � sve po principu rada i djelovanja obavje�tajne slu�be �etni�kog ravnogorskog pokreta, a preko kojih pojedinaca i institucija. Ostaje da se istra�i. Dakle, koje su sve li�nosti u tom skrivanju istine bile najuticajnije i u kojim institucijama i organizacijama? Da li po ugledu na Tre�i rajh i njegovo fa�isti�ko djelovanje koje ni u Gora�du nije manjkalo samo se vje�to skrivalo i manipuliralo...\nOvom prilikom se mora ista�i jedna neoboriva i vje�no �ivu�a konstanta, a u Gora�de i Gornjem Podrinju u historiji nikada nije za�ivjela: Istina, demokratija, sloboda misli, rije�i i govora, antifa�izam u punom kapacitetu, kao ni Evropska konvencija o ljudskim pravima i temeljnim slobodama. Potvrdu ovome nalazim u televizijskom istupu jedne biv�e ministrice iz Gora�da na TVBH, kad ka�e da u Gora�du vlada �teror�...\nIz ovoga dalje slijedi: Imamo stvarne i konkretne �rtve u Gora�du i Gornjem Podrinju, ali nemamo usvojenu op�insku odluku o �Danu sje�anja na �rtve�! One na to imaju neosporno pravo! Dok u �tampi imamo podvalu, gdje u tekstu stoji da je takva Odluka usvojena, a iste nigdje nema, niti se mo�e na�i � �ista obmana i dovo�enje javnosti u zabludu. Kakvog li apsurda i latentne odluke op�inske vlasti Gora�da... Prema tome imamo konkretne �rtve razasute diljem Gornjeg Podrinja, a u stvari se njihovi spiskovi vrte na nekim sajtovima kao jasenova�ke usta�ke �rtve � niotkud reakcija iz Gora�da, a politi�ka, zakonodavna i izvr�na vlast, strana�ki i partijski lideri, tu�ila�tva, sudovi, premijeri, gradona�elnici, ministri i svi drugi relevantni faktori BPK i Op�ine Gora�de se o�ito s tim sla�u...�to �e najbolje re�i da je na te sve �rtve stavljena politi�ka armirano - betonska plo�a s kojom je sa �rtvama sve zavr�eno i gotovo. A to su uradili i danas to rade, sve su to vje�to obezbijedili i zaklju�ali: Oni koji vladaju vladaju�im politi�kim, nacionalnim, institucionalnim i svim drugim oligarhijama. Zatim, oni ugledni i uglednici, po�teni, a i za gra�ane Gora�da �po�teni�, po njihovim standardima i stilu manipulacije. Potom �asni i po�asni gra�ani Gora�da, upravo oni koji sedamdeset godina navaljuju pomenutu plo�u na �rtve i sve fa�isti�ke i neofa�isti�ke doga�aje i procese... Zbornik koji danas promovi�emo, potencira izme�u ostalog i\nistra�ivanje suodgovornosti Bo�njaka u svim politi�kim, vojnim, ratnim, historijskim, kulturnim, jezi�kim, vjerskim i historijskim procesima i doga�ajima od 1906. godine kada u BiH po�inje politi�ko strana�ko organizovanje. Radi sagledavanja cjeline Gornjeg Podrinja � neminovno je istra�ivanje sljede�ih pitanja: ? Uticaj pobjede nad fa�izmom, �iju pobjedu proslavlja cijela Evropa kao �Dan Evrope� � nemogu�e je da se fa�izam u stvarnom i organizovanom stanju javlja osim u glavama pojedinaca...\nAntifa�izam kao postoje�a vrijednost � koja se legitimira kao konstantna kategorija.\nPitanje ljevi�arenja i desni�arenja danas na prostorima Gornjeg Podrinja i Evrope.\nSveobuhvatna dimenzija likvidacije posljednjih odmetnika\n� zaostale �etni�ke bande iz Drugog svjetskog rata.\nFaktori rata protiv Titove Jugoslavije � snage koje su predvodili nasljednici Pavla �uri�i�a i Koste Pe�anca odmetnici Bo�o Bjelica i Srpko Medenica, njihov manevar na trome�i Republika BiH, Crne Gore i Srbije. Tendencija razvoja snaga za dizanje ustanka i oru�ane pobune u njihovoj organizaciji. �to se ti�e sredstava bila su osigurana u naoru�anju od 10.000 pu�aka ostavljenih od italijanske vojske prilikom kapitulacije Italije, zatim 14 kg zakopanog kraljevog zlata kao finansijska potpora i to locirano na prostoru Op�tine �ajni�e. Vrijeme i prostor su pogodovali za kretanje, manevar i skrivanje odmetni�kih bandi � grupa, a ote�avali potjerne aktivnosti za njima...\nDati odgovor za�to na prostorima kretanja, manevrisanja, skrivanja i potjera za odmetni�kim �etni�kim grupama iz Drugog svjetskog rata nije do kraja zavr�ena aktivnost i za�to nije izvr�eno nare�enje Josipa Broza Tita, od 1966. godine da se mora ra��istiti sa �etni�tvom i usta�tvom? Kakva je, u vezi s tim, bila uloga Deta�mana SDB Gora�de u zaustavljanju i prekidanju svih tih aktivnosti, kadrovska pitanja u vezi s tim i vo�enje u operativnoj obradi samo Rada Radi�a, koji i nije ne�to bio �estok pripadnik �etni�kih fa�isti�kih formacija? Za�to su zaustavljene sve aktivnosti u vezi otkrivanja i pronala�enja italijanskog naoru�anja i Komande-100 i svih pitanja vezanih za ove aktivnosti...\nZa�to u Gornjem Podrinju, objekti u kojima su boravile jedinice NOVJ i u kojima su bili logori za civile, obilje�eni i nisu ozna�eni kao takvi � ko je i za�to to sprje�avao i sprije�io? ...\nDa li je skinuta historijska odgovornost sa fa�isti�kih vojnih formacija i njihovog �enerala Dra�e Mihajlovi�a od strane Ustavnog suda BiH, potvr�ivanjem Presuda nadle�nih sudova i Odlukom u vezi gradskog mosta na kome je zaklano 1400 civila na �ijem ni�anu stoji tu�e ime, a ne njihovo. Za�to im je osporeno pravo na pijetet �rtava od strane ozna�enog suda?\nSva ostala pitanja koja prate nazna�ene aktivnosti u ozna�enom prostoru i vremenu...\n4. Dr Rasim Muratovi�, je vrlo sadr�ajno istakao da �nismo odavno imali kompletniji, konkretniji, ali i teorijski i prakti�no potkrjepljeniji Zbornik radova. Vrijednost Zbornika je u jedinstvu empirije (prilozi � dokumenta sa imenima i drugim generalijama ubijenih, rije�i svjedoka genocida, ispri�ane, ali nau�no ne istra�ene pri�e, itd) i teorije kojima se obja�njavaju razli�iti socio- psiholo�kosociolo�ki uzroci i okolnosti kao i sami po�injeni zlo�ini. Dugo smo �ekali jedan ovakav zbornik radova. �est i vi�e godina...Radi nau�ne i svake druge istine, treba re�i da je neshvatljivu �utnjuo genocidu i u Gornjem Podrinju prekinuo Vladimir Dedijer\nknjigom �Genocid nad Muslimanima� 1990. godine...\nOvo je Zbornik radova sa Okruglog stola na kojem se kao rijetko ili nikako prije, nije govorilo i o odgovornosti lokalnih d�elata. Posebno onih koji su �poslije rata vedrili i obla�ili� u tim istim, kako bi se to reklo dana�njim vokabularom, �jedinicama lokalne samouprave�. (Mislim na Spasoja Daki�a iz Fo�e). U tih �est i vi�e godina Bo�njaci su dopustili da se krivnja i sramota d�elata �prika�i� njima. To je klju�ni odnos u genocidu nad Bo�njacima i klju�no obja�njenje za�to genocid nad Bo�njacima, po nekima �traje u kontinuitetu vi�e od stotinu godina�, ili po nekima �za�to se ponavlja�, a po nekima �za�to se izvr�ava u odre�enim fazama�...\nTo (genocid) je trajalo, i ponavljalo se, i javljalo se u odre�enim\nvremenskim intervalima zato �to su pre�ivjele �rtve Bo�njaci i silovane �ene Bo�njakinje preuzimale d�elatovu krivnju na sebe. To su silovane Bo�njakinje koje se stide. To su njihova bra�a, o�evi, mu�evi, sinovi koji nisu uspjeli za�tititi njihove vrijednosti, li�no po�tovanje, a bili su svjedoci tih zlo�ina. Sve su to zapravo stra�ne sekvence jednog i istog �tragi�nog nesporazuma� koji se zapravo zove zlo�in najve�eg ranga � genocid. U svim ovim zlo�inima, u njihovom sukcesivnom ponavljanju i trajanju, u nepromjenljivosti matrice, se svake tri��etiri decenije ponovi u dlaku ista stra�na pri�a s pokoljem civila, silovanjima, plja�kanjima, paljenjem cijelih sela. I svaki put se u istoj ulozi pojavi branilac (Bo�njak) i napada� (Srbin). Tako stoljetna upornost, jednih da uni�te i otmu tu�e, i drugih da se odbrane i sa�uvaju svoje, nedvosmisleno ukazuje da je osnova te drame zasnovana na\ndubokom i su�tinskom nesporazumu dobra i zla...U genocidu nad Bo�njacima Gornjeg Podrinja, dugo, vi�e od jednog stolje�a �nau�no� manje, a politi�ki vi�e, se poku�avalo, a to se poku�ava i danas �dokazati� da nisu d�elati ti koji su izvr�ili zlo�in odnosno nepravdu nego su �rtve te kojima se nametao i name�e osje�aj stida i krivnje. �rtve u smislu onih koji su napadnuti u svojoj domovini, u svojim selima i gradovima, u svojim ku�ama i stanovima stidjele su se jer su ostale �ive. Stiditi se u genocidu nad Bo�njacima zna�i biti poni�en, osramo�en �igosan od drugih, kao i u vlastitim o�ima. Oni koji nisu biolo�ki uni�teni nastoje se pokoriti duhovno tako da klonu duhom i da po�nu vjerovati da je la� istina, a istina da je la�, da se mentalno onesposobe tako da izgube volju da misle dobro o sebi, o svojoj porodici, o svojoj zajednici, o svom dru�tvu, o svojoj dr�avi. Kada se �rtva, a ne d�elat stidi, to zna�i da su krivnja i sramota promjenili mjesta. Za�to je to tako? Zato �to moderno dru�tvo ne voli �rtve, ne voli gubitke. Moderno dru�tvo interesuju pojedinci. Naravno, ne moralni pojedinci! �ta u dana�njem svijetu nemorala ima neko od toga ako je moralni pobjednik? Nego �pobjednici� koji su osvojili vi�e teritorije, pokazali vi�e brutalnosti, ubili stotine hiljada civila, silovali desetine hiljada �ena, uni�tili prirodno dru�tvo razli�itosti. To je jedna strana sje�anja, opomena i poruka...Kakva je druga strana tog procesa? Postavljati prava pitanja\nnekada je va�nije i te�e nego odgovarati na ve� istro�ena pitanja �to ne rje�avaju ni�ta. �ak i postavljanje �glupih pitanja� va�nije je od �utnje koja se, ne tako rijetko, pla�ala i pla�a ljudskom patnjom kao �vrstom valutom. Me�utim, postavljati �prava pitanja� nije jednostavno i to �esto zahtjeva i dozu hrabrosti. Zato je ovaj Zbornik i jedna vrsta �vje�be� u postavljanju �pravih� pitanja i propitivanja na�e hrabrosti. Vrijednost Zbornika je i u tome �to u nekim od radova, kao �to je rad Kasima �elje postavljaju veoma va�na pitanja koja vi�e ne mogu �ekati na odgovore jer odve� dugo �ekaju. Evo nekih od njih: Ko je od Bo�njaka u srezu Fo�a, Rogatica, �ajni�e i Vi�egrad 1941. bio u usta�kim i �etni�kim fa�isti�kim vojnim organizacijama, a ne sa svojim narodom? Ko je od Bo�njaka na linijama odbrane Gora�da 1941. dobrovoljno stupio u �etni�ke i usta�ke formacije i tako u�estvovao u masovnoj likvidaciji vlastitog naroda? Ko je od bo�nja�kih politi�ara 1992. bio zadu�en da organizira odbranu civilnog stanovni�tva u Gornjem Podrinju? Ko je 1992. na klju�ne pozicije odbrane i sigurnosti ARBiH anga�irao visoke du�nosnike KOS-a? Ko je od predstavnika aktuelne vlasti u BPK pomogao Ravnogorskom �etni�kom pokretu da u Dobrunu podigne spomenik ratnom zlo�incu �eneralu Dra�i Mihailovi�u �ija je vojska samo u Gornjem Podrinju ubila vi�e od 23.000 Bo�njaka civila? Itd. Itd.Nakon ovih pitanja, ja imam jo� jedno: Za�to uz rijeku Drinu,\nni dan danas, nema niti jednog spomen obilje�ja ubijenim Bo�njacima 1942. i 1992? Ili je lak�e pitanje: Za�to su u proteklih pedeset godina Bo�njaci rade�i na javnim funkcijama o svemu ovome �utjeli? Oni koji bi mogli dati odgovore na ova pitanja danas nisu ovdje. Time je njihova odgovornost ve�a jer ni�ta jo� nije gotovo. ��era�emo se jo��, poru�uje Matija Be�kovi�. Slobodan Milo�evi� na jednoj od sjednica Vrhovnog savjeta VSRJ ka�e: �Iz reke Drine mi �emo u XXI veku snabdevati celi Beograd sa pitkom vodom�.Pa �ta mi onda radimo? Samo slijep ne vidi da je agresija nastavljena brojnim druga�ijim na�inima, novim perfidnijima, novim la�ima i podvalama. Na�a pedesetogodi�nja �utnja o smi�ljenoj la�i i mukloj podvali zarad neke foteljice ili sli�no sada nam se cini�no hiho�e u okrvavljeno lice...Ali �ta i kako dalje? Udru�enje �Sinan-pa�a Sijer�i� treba svih ovih �est pitanja postavljenih u radu Kasima �elje poslati na na�e fakultete i dalje to proslijediti da svako pitanje bude jedna magistarska ili doktorska disertacija. Op�ina Gora�de ili BPK trebaju\notkupiti cjelokupan tira� Zbornika i proslijediti ga u svaku ku�u/\ndoma�instvo. U popratnom pismu napisati da je Udru�enje otvoreno za primjedbe, prijedloge i sugestije. Tako �e se dobiti nova gra�a za nova istra�ivanja iz �sociologije odozdo�, iz baze, �to bi rekli sociolozi. U sklopu �Gora�danskog ljeta� ove godine treba organizovati �Ljetnu �kolu genocida� jer je djeci zabranjeno da to izu�avaju u redovnom �kolovanju. Naravno, cjelokupnim ovim aktivnostima ne �eli se amnestirati odgovorni za po�injene zlo�ine niti izvr�iti inverzija uloga d�elata i �rtve �to je danas �est poku�aj.Nego se �ele ispri�ati ispri�ane, ali nau�no neistra�ene pri�e o postojanju\nsuodgovornosti Bo�njaka za masovna stradanja vlastitog naroda u Gornjem Podrinju 1941. � 1945. i 1992. � 1995. Ovaj zbornik radova poku�ava prona�i razloge, korjene, uzroke, ciljeve i razmjere genocida nad Bo�njacima unutar etnonacionalnog kolektiva Bo�njaka i njihovom kodu kulturne naivnosti. Da ne upotrijebim neku drugu rije� umjesto naivnosti. Ne bi li se izvukle pouke, a sje�anja da ne bi izblijedila. Moramo iza�i iz Sarajeva i preko Kozije �uprije krenuti ka Drini i sa Drine jer nakon objavljivanja ovog zbornika: �Ni�ta ne�e biti onakvim kakvim bije�e. Mora se\nsve iz po�etka. �isto i jasno kao sama priroda, bez licemjerja�...\nUmjesto zaklju�ka, izra�avam sljede�e: Zaista je plemenita namjera i planetarni prijedlozi dr Rasima Muratovi�a upu�eni op�inskim i kantonalnim aktuelnim vlastima � nema se �ta ni dodati ni oduzeti. Me�utim, moramo se vratiti na izlaganje ve� pomenute biv�e ministrice koja ka�e da u Gora�du vlada �teror�. A onda se postavlja pitanje da li ta aktuelna vlast mo�e to osigurati � da li su i koliko su ljudi u aktuelnoj vlasti i vjerskim strukturama bili, a neki i ostali saradnici obavje�tajnih slu�bi? Konsultujmo knjige: Zelenu, Crvenu, Plavu i Sinovi UDB-e kao i mnoge druge... Koliko na te vlasti imaju uticaja biv�i i sada�nji pripadnici mnogih obavje�tajnih slu�bi, posebno rukovode�i kadrovi? Te kakav i koliki uticaj na ozna�ene ima Ravnogorski �etni�ki pokret i njegova paraobavje�tajna slu�ba kao i vehabijski pokret i njegova paraobavje�tajna slu�ba? Za koje nadle�ni parlamenti i sabori nisu dali odobrenje za uvo�enje u vlast � a da li je i ko je to uradio ostaje da se tako�e istra�i. Na sve to upu�uju enormni otpori u suprotstavljanju aktivnostima Ravnogorskog �etni�kog pokreta i njihovog konektovanog partnera vehabijskog pokreta od strane pojedinaca, grupa i NVO. Isto tako ostaje zagonetno da li bi otkupljeni Zbornici otplivali niz rijeku Drinu, kao �to su plivale �rtve genocida\ntretirane tim istim zbornicima.20.04.2012.\nPage Construction: 20.04.2012. - Last modified:


„Život bez duvana – za bolju budućnost novih generacija” – VAmedia – info portal\n31/01/2020 31/01/2020 1 коментар на „Život bez duvana – za bolju budućnost novih generacija”\nPartnerske organizacije: Crveni krst Valjevo, Zavod za javno zdravlje Valjevo, Medicinska škola Valjevo i Služba polivalentne patronaže Doma zdravlja Valjevo, zajednički će obeležiti 31. januar – Nacionalni dan bez duvanskog dima.\nUlična akcija pod sloganom „Život bez duvana – za bolju budućnost novih generacija” održaće se na Gradskom trgu (u blizini zgrade Gradske uprave) u petak 31. januara u 12 h.\n1 comment on “„Život bez duvana – za bolju budućnost novih generacija””\nGradac 31/01/2020 at 11:26\nSvi treba da daju svoj doprinos zdravom načinu života, posebno roditelji. U redu škola, u redu mediji, u redu predavanja i slično, ali bez roditelja – ništa. Čuo sam da ima slučajeva kako roditelj, kad nekako sazna da mu dete od 15, 16, 17 godina puši, umesto da na neki način učini sve da detetu stavi do znanja u šta se upušta, postavi dete ispred sebe i kaže: E, sad si postao/la čovek, kao neka duvanska inicijacija u svet odraslih, tako ispada. Vidim pre neki dan tri učenice jedne srednje škole, iz aviona – nepunoletne, sve tri zapalile. E, sad, ako one to u kući od roditelja kriju, imaju li roditelji neki drugi način da saznaju da li njihova deca puše, namerno neću da kažem koji su to načini, ali jedan od njih može biti iskren i otvoren razgovor. I kada im deca priznaju, treba da im roditelji ukažu (po ko zna koji put) šta je duvan, da ne elaboriram sad ono što bi trebalo svaki roditelj i svako dete da znaju. I, naravno, lični primer. Sećam se u srednjoj školi, imali smo higijenu, na času je profesorka (inače po vokaciji hemičarka) govorila o pogubnosti pušenja, to je bila lekcija, a kad je zvonilo – zapalila je već na vratima, nije mogla da sačeka!!!


"Vidi pod: Arhipelag" u 5 knjižara u Srbiji » Sinhro.rs\n“Vidi pod: Arhipelag” u 5 knjižara u Srbiji\nPovodom 10 godina saradnje i podrške Izdavačka kuća Arhipelag u 5 knjižara u Srbiji organizuje akciju Vidi pod: Arhipelag i nagrađuje čitaoce specijalnim popustima i poklonima iznenađenja.\nAkcija Vidi pod: Arhipelag održava se u knjižarama „Akademija“ i „Aleksandar Belić“ u Beogradu, u knjižari „Bobo“ u Novom Sadu, u knjižari „Papirna krila“ u Kragujevcu i u knjižari Gradske biblioteke „Karlo Bijelicki“ u Somboru.\nAkcija Vidi pod: Arhipelag traje od 8. do 28. maja. Tokom ove akcije čitaoci će na izabrana izdanja Arhipelaga, u ovih pet knjižara s kojima Arhipelag ostvaruje dugu i uspešnu saradnju, imati popust od 20%. Za svaku od ovih knjižara Arhipelag je pripremio tematski izbor knjiga koje će uz posebne popuste biti predstavljene čitaocima.\nU knjižari „Bobo“ u Novom Sadu akcenat je stavljen na knjige moderne srpske i evropske književnosti posvećene izazovima savremenog trenutka. U knjižari „Akademija“ u Beogradu i „Papirna krila“ u Kragujevcu čitaoce očekuju izabrane knjige savremene evropske književnosti objavljene u izdanju Arhipelaga. Knjižara Gradske biblioteke „Karlo Bijelicki“ u Somboru predstaviće čitaocima izbor knjiga savremenih srpskih pisaca. U knjižari „Aleksandar Belić“ u Beogradu pred čitaocima će biti širok izbor knjiga nekih od najpoznatijih domaćih i stranih autora iz oblasti istoriografije, političke teorije, filozofije, sociologije, ekonomije i psihologije.\nPored specijalnih popusta, čitaoce u ovih pet knjižara očekuju i pokloni iznenađenja.\n– Pre deset godina, 15. maja 2007, osnovana je Izdavačka kuća Arhipelag. Iza nas je deset godina u kojima smo se radovali novim knjigama, autorima i susretima sa čitaocima, ali i u kojima smo se susretali i s najrazličitijim izazovima. U tim godinama nastojali smo da oblikujemo naš posao tako da budemo na strani naših čitalaca i naših pisaca. Verovali smo, i verujemo, da su i jedni i drugi važni, a da je uspeh izdavača moguć samo ako su dobri pisci i dobri čitaoci povezani u jednu moguću mrežu. Takva jedna mreža jeste Arhipelag. U poslu nikada nije sve predvidljivo, ali priznajem da smo od samog početka najviše očekivali podršku od samih čitalaca. I najveći uspeh i najveće zadovoljstvo sadržano je upravo u tome što ta podrška nije izostala. Zahvaljujemo na toj podršci i u njoj prepoznajemo snagu i ohrabrenje. Niko od nas nije sam kada je s dobrim knjigama. Već godinama govorimo čitaocima: Nije sve loše, dobre su knjige. Deset godina rada i deset godina stalne i obavezujuće podrške jeste prilika da sagledamo pređeni put i da, na tom temelju, nastavimo dalje. Ali to je i prilika da osmislimo nove biblioteke, pokrenemo nove aktivnosti, započnemo nove projekte koje ćemo deliti sa čitaocima u godinama pred nama – kaže Gojko Božović, osnivač i glavni urednik Arhipelaga povodom akcije Vidi pod: Arhipelag.\nPraznični popusti i novogodišnja kupovina knjiga\nPrevious Article 12. Međunarodni podgorički sajam knjiga\nNext Article Kada me ugleda ono što tražim: nova knjiga priča Mihajla Pantića


U Zenici održana prva Konferencija o sigurnosti dječijih igrališta - Glovis\nU Zenici održana prva Konferencija o sigurnosti dječijih igrališta\nU okviru projekta „Digitalizacija poslovanja uvođenjem ERP sistema i implementacijom platforme za digitalizaciju održavanja dječijih igrališta” sufinansiranog od strane Evropske unije i Savezne Republike Njemačke, održana je „Konferencija o sigurnosti dječijih igrališta“ u cilju promocije važnosti ispitivanja dječijih igrališta te platforme za digitalizaciju održavanja dječijih igrališta.\nCilj projekta “Digitalizacija poslovanja uvođenjem ERP sistema i implementacijom platforme za digitalizaciju održavanja dječijih igrališta”, je poboljšanje internog poslovanja i konkurentnosti kroz digitalizaciju odnosno uvođenje ERP sistema, u sklopu kojeg će biti integrisana i platforma za digitalizaciju održavanja dječijih igrališta. Digitalizacijom poslovanja će se povećati produktivnost i efikasnost, smanjiti troškovi te će postojati mogućnost praćenja materijalnih i finansijskih tokova. U tehnološkom smislu, uvedena je linija za plastifikaciju metala, kao novi proizvodni proces, koji će smanjiti eksterne troškove i direktno uticati na poboljšanje poslovanja.\nNa konferenciji je bilo riječi o projektovanju i izgradnji sigurnog igrališta, sistemu upravljanja sigurnosti dječjih igrališta u gradovima, ispitivanju sigurnosti proizvoda prema važećim standardima od strane akreditirane laboratorije LIND koja djeluje u okviru Agencije ZEDA.\nPrisutni su imali priliku da na licu mjesta vide demonstraciju ispitivanja opreme za dječija igrališta od strane uposlenika laboratorije LIND, te da se upoznaju sa najčešće utvrđenim neusklađenostima/greškama opreme za dječija igrališta i površine potrebne za opremu.\nOvom prilikom učesnicima konferencije se obratio i direktor Agencije ZEDA Senad Pašalić koji je naglasio važnost realizacije ovakvih događanja i promocije sigurnosti proizvoda sa naglaskom na opremu za dječija igrališta i površine potrebne za opremu.\nEU4Business je projekat Evropske unije, koji s ciljem jačanja ekonomije BiH podstiče razvoj ciljanih sektora. Projekat je vrijedan 16,1 miliona eura, a zajednički ga finansiraju Evropska unija (15 miliona eura) i Savezna Republika Njemačka (1,1 miliona eura). Zajedno ga provode GIZ, ILO i UNDP, od aprila 2018. godine do marta 2022. godine. EU4Business je dio Programa lokalne samouprave i ekonomskog razvoja u BiH koji podržava Vlada SR Njemačke. Za više informacija, posjetite www.eu4business.ba.\n„Apliciranje na projekte EU u našoj zemlji poput EU4Business projekta, uveliko doprinosi razvoju lokalne privrede i manjih kompanija. Ovaj uspješno realizirani projekat u našoj kompaniji je uspio objediniti sve segmente našeg poslovanja te učinio da proizvodni proces u firmi bude poprilično zaokružen uvođenjem digitalnih inovacija ali i tehničkih rješenja poput linije za plastifikaciju metala, koja je vrlo značajna ne samo za postizanje vrhunskog kvaliteta naših proizvoda nego i kao uslužna djelatnost naše kompanije. Platforma za digitalizaciju održavanja dječijih igrališta, kao jedna od aktivnosti projekta, će pomoći zainteresovanima da steknu uvid u stanje i lokacije dječijih igrališta u BiH, s tendencijom širenja na zemlje regiona“, istakla je Naida Baručija, projekt menadžer kompanije Glovis.\nNOVA SERIJA PROIZVODA: PROIZVODI OD BAGREMA\nS ponosom i zadovoljstvom predstavljamo najnoviju seriju opreme za igrališta: Robinia, oprema za dječija igrališta…\nPrvi šleper opreme za dječije igralište otišao u Švedsku\nNakon deceniju postojanja i rada primarno na proizvodnji dječijih igrališta, Glovis je izvezao prve količine…\nLinija za plastifikaciju\nPočetkom 2021. godine u novoizgrađenom objektu, uspostavljena je linija za praškasto farbanje metala/plastifikaciju. Praškasto farbanje…\nS ponosom i zadovoljstvom predstavljamo najnoviju seriju opreme za igrališta: Robinia, oprema za dječija igrališta od bagrema! Oprema izrađena od…\nNakon deceniju postojanja i rada primarno na proizvodnji dječijih igrališta, Glovis je izvezao prve količine opreme za jednu od zemalja…\nPočetkom 2021. godine u novoizgrađenom objektu, uspostavljena je linija za praškasto farbanje metala/plastifikaciju. Praškasto farbanje metala je metoda bojenja metalnih…\nKula Big Ben – TP-0902\nnext post: Linija za plastifikaciju


Vreme 1104 - Topola – Jubilarno, slovima Trin’esto, takmicenje vinopija: Ziveli smo kao jedan...\nTačno prelomne 2000, pokojni etnolog i novinar Mile Nedeljković je u zavičaju, srce Šumadije slavne, obnovio obeležavanje Čistog ponedeljka, iliti prvog dana Vaskršnjeg posta, u narodu poznatog i kao Bekrijska slava. U Osnivačkim dokumentima je zapisano: Kao dragoceni deo običajnog života i kulturnog nasleđa, svetkovina Čistog ponedeljka jeste, i treba da ostane, svedočanstvo širine, bodrosti, vedrine i duhovne moći našeg naroda... Tako se ova Svetkovina, sve po svako slovo Osnivačkog akta, održava u kafani "Jezero" nadomak Topole slavne, što joj dodatno daje na obolu i ostalim takoreći državnonarodnim, ili narodnodržavnim, i ostalim potrebnim atributima. Treba li reći da je nedaleko ustanička Marićevića jaruga, da su tu Oplenac, Topola, da sve to događaju daje neophodnu širinu i tu duhovnu potku.\nČasni sud viknu, Zakletva, svi se digoše, ponoviše, Zaklinjem se na ovom časnom skupu... i da ću se svim silama truditi da se božanska čarolija vinskog napitka i danas preobrati u radost i lepotu ljudskog druženja, tako mi pomoglo vino koje popijem! Sve uze da se odvija, al’ nekako previše po pravilima, Kuvar bez kape je pušio, Frizer sa kapom nije skid’o kapu, Onaj sa brojanice se nešto ušukutio, Diplomata nije doito vino, jedino je Diplomate rođak tuko sve pred sobom, sve češće dizo, širio ruke, viko Ojha, sve ko kašikom jeo kiseli kupus. Voditelj najavi muziku po želji gazde kafane Rada, javi se muzika, Živeli smo kao jedan, i pevali svaki dan... Bi još pesme za gazda Rada, Rođak diplomate ubi i drugi litar vina, ostali su se nešto poštali, sporadično prelazili u taj razgovor i neverbalnu komunikaciju.\nMuzika pređe na Pogledaj de mala moja, mala moja, Kuvar stade zviždi, Rođak ust’o pa samo zamanjuje s obe ruke, viče Ojha, ljubi diplomatu, žiri uze da ga opominje da bude dobar. Kad voditelj Pija uze čita nešto o tradiciji, negovanuju, doprinosima, objavi da specijalnu nagradu za sve to, za još toga, dobija reporter "Vremena". Reporter, prozvan, skoči na noge lagane, primi nagradu od tri litra vina u jednom komadu. Na red dođe izgovaranje zdravica, Kuvar nešto reče, Frizer uze čita sa mobilnog, Svoju decu čuvati... kralja Petra... teče vino, Brojanica objavi da je dosta sluš’o o manifestaciji, ocenio da je vreme da se pojavi, reče se kratko i Diplomata, Rođak iz sedećeg položaja podviknu, Ooo, Srbi ustajte... Brojanica se diže, svi prihvatiše, Oj đevojko Milijana...\nRođak od diplomatu Ojha krenu u publiku, žiri ga vrati za sto, ovaj uze koja, mnogo i sve uzastopce, u sali počeše piju direktno iz flaše, Brojanica uze skida duksericu, i Rođak skide majicu kratkih rukava, osta u onoj na bretele. Žiri jopet uze meri kol’ko ko popio, Frizer savlad’o dva litra, Brojanica zaostaje, Diplomata još na apstinenciji, Rođaku izmeriće 2,6 litara, on ojha iz mesta uze jošte kija i traži da se odma proglasi pobednik. Onda u sve to upade pevačica, mlada, a dobro u’ranjena, lila čarape, levo rame sa samo bretelicu, stade ko da peva Da ćeš jednom iznenada, u zagrljaj meni doći, Brojanica ko da to primi lično, preko stola krenu pravo na pevačicu, i Rođak s obe ruke, i to kako bato, lupi o sto, sve što imade žirija ode da ga smiruje. Pevačica nastavi ko da peva, Brojanica da igra guja kolo oko nju, Rođak je sve nešto streso sa sebe, gazda Rade, stade pred muziku da jednu mnogo dobru izjavu za TV, svrati i do Pres astala, sve gledajući u Diplomate rođaka uze kaže da u pravila lepo piše, Piti vino, a na opiti se...\nŠta onda bi, onda bi pevanje pesme po izboru, Kuvar bez kape viknu Krčma stara, krčmarica mlada, Frizer jopet potegnu u sebe mobilni telefon, bi nešto suvremeno, Nek se noćas umire, ja se ne bojim... Brojanici objasniše disciplinu, na jednoj nozi otpeva Donesi vina krčmarice, Diplomata, trezan ko policajac na dužnosti, sa svima se podeli, Ne kosite staru travu/ Ne dirajte staru ranu... žiri odustade od Rođaka koji beše upo u stolicu, međutim ovaj se kovarnu, ko da reče Oj đevojko Milijana, kad se istrtlja pokriše ga sa majicom plavom i njegovom. Kuvar sve uze nešto da se češe, Frizer udara u grudi, Brojanica jede s obe ruke i to sa mnogo efikasnu tehniku, uzme mesa punu šaku pa sve nagurava usta, Diplomata ode obilazi društvo za stolom, za koje poverljivi izvori rekoše da je neka policija na položaji.\nŠUŠKAVAC REANIMACIJA: Voditelj najavi pevača Čigiju, ovaj udari u neke takoreći šansone, Rođak definitivno u autu, Diplomata ne može veruje, priđoše štipkaju Rođaka, ovaj jok, umiše ga ladnom vodom, stadoše masiraju, još štipkaju, ne pomaže, doneše i šuškavac da ga pokriju, ovaj tek ako na jače štipanje otvori oči. Brojanica ode u publiku, sve gledajući ‘de nesta pevačica, nešto raspravi, ispred Rođaka skloniše sto, oslobodiše prostor da čo’ek more dija, nastaviše sa reanimacijom, digoše ga, obukoše šuškavac, cela sala udari u aplauz, Rođak nije dav’o nikakvog znaka, stadoše da ga iznose iz sale dok su mu noge vukući se sve nešto zaostajale, žiri naredi muzici jedno mnogo dobro kolo za ispraćaj Diplomate rođaka. Kuvar i Frizer stadoše da se naginju jedan ka drugom, Brojanica opet ode u muziku, bi disciplina hodanja po brvnu, koga je predstavljala traka zalepljena za pod. Svi nekako iskoračaše, žiri sve oceni, orkestar Zlatni gidža se nastavi, Kad sam bio dečko bez brčići, Diplomata poče diplomatski pijucka, Frizer uze nešto da se nadima, maše glavom, Brojanica je zaspiv’o i budio se, jeo celom rukom, guto nežvakano, sve se presamićiv’o ko da će povrati...\nMuzika pređe na hit Odelo staro, cipele još starije/ A u duši isto ko i ranije, Diplomata uze diskretno podriguje, Frizer pije direktno iz flaše, dođe na red brzalica, Prolete kobac kroz pokrovac, i pronese iglu i konac, i to tri puta. Kuvar prolete ko kolac, Frizer prolete, prolete, Brojanica uze mikrofon, omaši disciplinu, krenu pesma, Oj lijepa Crna Goro... tebe traže mene zovu... pridruži se Diplomata, bogumi pri’vati i sala, Oj Jelo, oj Jelena... Jopet usitni kolce, Diplomata sve ‘oće nešto kaže Brojanici, konobar pristade na saradnju sa policijskim astalom, koji je preko njega menj’o prazne flaše za pune kod Diplomate. Dok si rek’o akcija, ispade da je Diplomata popio tri flaše. Uzeše mere, Kuvar ister’o tri flaše, Frizer skoro ko Kuvar, Brojanica zaost’o, žiri konstatova da Diplomata mnogo napredov’o, doš’o do 2,5 litra. Komandovaše da se pije poslednjih 15 minuta, u tišini, Brojanicu uze boli glava, policijski sto objasni žiriju da se Diplomata naglo propio, objaviše da takmičenje nastavljaju Kuvar, Frizer i Diplomata, Brojanica eliminisan, ovoj trojici okačiše lente Viteza dobre kapljice.\nKuvar uze pozira sa čašom, Brojanica se skida i zateže mišiće, sve nešto i svima pokazuje srednji prst, žiri aklamacijom donese odluku da Brojanica dobija Specijalnu nagradu za poseban doprinos manifestaciji. Kuvar stade gleda samo pravo i preda se, Diplomata bude nedisciplinovan, Brojanica, koji nije napušt’o sto, uze pojede šta ostalo. Uto pevačica priđe Frizeru, Brojanica stade uzme da joj nešto kaže i veli, uđe u klinč sa Frizerom, žiri objavi da ostalo samo pet minuta, Kuvar i Frizer uzeše užurbano piju, Kuvaru se sve vraća, prosipa pod sto, ponovo sipa, naginje, Frizer ga prati, publika koristi priliku i sa kolica odnosi vino namenjeno takmičarima, Frizer u zadnji čas eksira, žiri svira kraj. Objaviše da Kuvar i Frizer ravnopravno dele prvo mesto, da Diplomata, u zadnji čas, stig’o do drugog. Nasta gužva i krkljanac, svak svakom čestita, svak se svakog do’vata, okačiše im još lenti, i sedma sila uze radi pos’o, predstavnici policijskog stola stadoše savetuju svog pulena da sve namešteno, Diplomata da ponavlja, Sve je namješteno. Očem se radi doaka i Brojanica, i on pređe na ijekavicu, stade da se drekenja da je sve namješteno, Kuvar uze u mikrofone viče Uuu, bilo je lepo, podrža ga Frizer, Brojanica upade u pres sto, sve će da i’ nabije...


Hrana je emocija koja nas odaje - Muški Portal\nMuški Portal » Business » Hrana je emocija koja nas odaje\nAtlantic grupa kao multinacionalna kompanija koja svoje poslovanje bazira na kreativnosti kao najvažnijem gorivu za uspjeh priredila je jedinstveni kreativni dogadjaj za sve učesnike. Hrana je emocija u Atlantic grupi. Suština svakog dobrog zalogaja je u emociji koju budi baš kao i svaka dobra ideja. Zbog toga su vrhunski kreativci iz naše regije i Evrope mogli da degustiraju kreativni meni nastao u saradnji sa Vivo catering agencijom iz Slovenije i inspirisan proizvodima Atlantic grupe na nov i inovativan način, jer šta je nova ideja nego kombinacija postojećih elemenata na nov način…\nMuški portal Ovo je priča o Cockti\nNakon degustacije gosti su imali priliku da podijele emocije koje u njima bude ovi neobični ukusi na pokretnoj Galeriji ideja na samom CUBE-u, ali i da otkriju šta njihov omiljeni zalogaj govori o njima kroz neobičnu tipologiju karaktera zasnovanu na omiljenom zalogaju izabranom sa trpeze. „Argeta pašteta u domaćem tijestu – ukus mog djetinjstva“, „kao da sam kod kuće i kad nisam kod kuće“, „zalogaji koji hrane naše uspomene“, „sladak ukus za emotivno gladne“, „ajvar sa slatkim domaćim kuglicama, neodoljivo dobro“…samo su neki od komentara učesnika koji su uživali u kreativnoj igri pokazavši da je hrana povod za razgovor, komunikaciju, razmjenu ideja i dobru energiju.\nO inovativnom konceptu predstavljanja kompanije, ali i promociji različitih proizvoda i brendova unutar Atlantic grupe (Smoki, Argeta, Bakina tajna, Donat Mg, Cockta, Cedevita) Aleksandra Kreger Brus, direktorica marketinga AG izjavila je: „pokretna galerija ideja CUBE je samo jedan u nizu inovativnih projekata koji je centralni marketing Atlantic grupe pokrenuo sa željom da budemo u direktnijem i prisnijem kontaktu sa našim potrošačima i kupcima, razmjenjujemo ne samo informacije već i emocije i doživljaje…“ CUBE je također i inspirativan kanal za povezivanje biznisa sa umjetnošću, mladim kreativcima i mladim potrošačima, posebno onim koje danas popularno nazivamo „millennials“ – novom, zahtjevnijom generacijom koja želi dublji i smisleniji angažman sa brendom i iskustvo za sva čula.\nU narednom periodu očekuje nas još neobičnih i maštovitih događaja na najrazličitijim lokacijama u cijeloj regiji.”\nRelated ItemsargetaBeogradbizniscedevitafestivalhranaKinaKompanijeLjubljanamarketingmcOlimpijske igreposlovanjeSlovenijaželjo


EnterijerStana.com | Uredjenje Stana | Prednosti grejanja na struju\nGrejna sezona je odavno pocela. Jos malo i stizu novi racuni, a cini se i da nam se sneg pred vratima. Opominje hladno vreme da vise nema sale i da se spremimo za duge i hldne zimske dane. Jesu li vam onda vec topli domovi? Ili je krenula glavobolja zbog racuna za grejanje?\nKoga ce najvise boleti glava zbog predstojece zimske sezone videcemo, znamo sigurno da svi oni koji se greju pomocu TA peci, imace vece racune za struju. Ali, mi imamo resenje kako da se troskovi smanje, a da pritom u stanu bude toplije za manje novca. Danas savremeni sistemi za grejanje na struju stede energiju, a pritom su i mnogo efikasniji od TA peci. Najbolji primer su toplotne pumpe koje mogu da sluze i za grejanje kuce i stana, ali i za rashladjivanje objekta.\nToplotne pume koriste toplotnu energiju iz podzemnih voda zemlje ili vazduha, a za njihovo funkcionisanje jeste potrebno malo elektricne enrgije i energija koju crpe iz obnovljivih izvora energije. Njihova isplativost ogleda se u tome sto su troskovi znatno niĹľi, a racuni za struju Ä‡e vam i do pet puta biti manji nego da se grejete pomoÄ‡u TA peci. Medjutim, trebalo bi da napomenemo da su prvobitni troskovi za ugradnju i instalaciju toplotnih pumpi nesto viši, ali se oni veoma brzo isplate.\nE sada, kako toplota stise do prostorije? Potrebno je da se obave razliciti procesi kako bi energija stigla do objekta. Postoji nekoliko procesa na tom putu i to su isparavanje, zatim sledi kompresija, kondenzacija, a onda ide ekspanzija.\nKoje sve toplotne pumpe postoje?\nImajuci u vidu da toplotne pumpe mogu da preuzmu energiju iz vazduha, podzemnih voda i iz zemlje, postoje tri razlicita modela ovih grejnih sistema. Najjednostavniji i najpovoljniji na trzistu su sistemi koji funkcionišu po principu vazduh-voda. Potrosaci se uglavnom odulucuju za ovaj model u situacijama kada vec imaju ugradjen grejni sistem u stanu, ali kada zele da ga osavremene. Ali, moguca su odredjena ogranicenja kada je ovaj sistem u pitanju.\nToplotne pumpe vazduh-voda su efikasne u situacijama kada je temperatura visa od -20 stepeni. Ukoliko je hladnije, toplotne pumpe ovog tipa ne mogu da funkcionisu i vaše prostorije nece moci da zagreju, zato je ovaj grejni sistem adekvatan u sredinama gde vlada umerena klima.\nModel pupmi koje funkcionisu po principu voda-voda zapravo crpe energiju iz podzemnih voda. Zahvaljujuci ovom izvoru energije moguce je zagrevati, ne samo prostoriju, vec i sanitarnu vodu. Dodatna napomena: Za sisteme toplotne pumpe voda voda neophodno je da imate dva bunara, jedan koji ce sluziti kao rezervoar za toplu vodu, a drugi za skladistenje ohladjene, vec upotrebljene vode.\nSpecificnost modela pumpi koji rade na principu zemlja-voda jeste u tome sto se napajaju iz toplote zemljista, a da bi ovaj sistem funkcionisao moraju da budu instalirane cevi koje predstavljaju povrsinske kolektore. Ovakav grejni sistem odlican je ako imte dvoriste koje ce vam posluziti za sprovodjenje cevi da bi se toplotne pumpe napajale energijom iz zemljista.\nIako su pocetni troskovi za ulaganje i instalaciju opreme veliki, sistem grejanja pomocu toplotnih pumpi i te kako je ispativ!


Počinju radovi na dionici Prnjavor - Doboj > Susreti Dobojlija\nPočinju radovi na dionici Prnjavor - Doboj\nSledeće nedelje kreću radovi na delu auto-puta Prnjavor - Doboj, tvrdi ministar Čubrilović. "Integral inženjering" iz Laktaša i "Granit" iz Skoplja spremni da izvedu posao.\nTokom iduće nedelje počinju radovi na trasi deonice Prnjavor - Doboj koja je deo auto-puta Banjaluka - Doboj, potvrdio je "Novostima" ministar saobraćaja i veza Republike Srspke Nedeljko Čubrilović.\n- Nalazimo se pred važnim zadatkom i obavezom. Firme koje su dobile posao, a to su "Integral inženjering" iz Laktaša i "Granit" iz Skoplja dostavile su bankarske garancije, na osnovu čega smo nedavno potpisali ugovor za izvođenje radova. Smatramo da su ove firme sposobne i spremne za izgradnju auto-puta, a imamo i druge naše firme iz oblasti niskogradnje koje su spremne da budu partneri, odnosno podizvođači onima koji će nositi posao - rekao je Čubrilović.\n- S obzirom na varljive zime kakve su kod nas, radovi bi mogli da se izvode i tokom jednog dela zimskog perioda. Očekujem da se ispoštuje rok za završetak posla, a ugovorom je precizirano da je to tri godine - naglasio je ministar.\nPoseban izazov za izvođače radova biće izgradnja tri mosta, preko reka Vrbas, Ukrina i Bosna.\n- Projekat je dobio kod, što znači da je ušao u ozbiljno razmatranje za dodelu tih sredstava. Iza 20. septembra očekujemo razgovore sa predstavnicima EIB, posle čega bi mogli da se pripremimo za tender za izvođenje radova i da ga objavimo možda još i u ovoj godini. Ukoliko sve bude išlo po planu i ukoliko sve prođe bez žalbi, kao što je prošao i tender za izgradnju deonice od Prnjavora do Doboja, radovi na ovoj deonici mogli bi početi do maja 2013. godine - istakao je Čubrilović.\nMILIONI IZ EVROPE\nUgovor za prvu deonicu auto-puta od Prnjavora do Doboja vredan je 180 miliona evra, a projekat se najvećim delom (150 miliona evra) finansira kreditnim sredstvima Evropske banke za obnovu i razvoj. Sa Evropskom investicionom bankom vode se pregovori oko dobijanja kredita od 200 miliona evra za izgradnju deonice od Banjaluke do Prnjavora.\n- Dakle, sve nije definitivno do razgovora iza 20. septembra, nakon tog razgovora sa EIB imaćemo jasniju situaciju - rekao je Čubrilović.\nIzgradnjom auto-puta Banjaluka - Doboj (Mahovljani - Prnjavor - Johovac) omogućiće se poprečno povezivanje evropskog E pravca E - 661 (Gradiška - Banjaluka - Mrkonjić Grad - Livno - Split) i koridora 5C (Šamac - Doboj - Zenica -Sarajevo - Mostar - Ploče) čime će se Republika Srpska uključiti u razvoj putne infrastrukture BiH, ističu u "Autoputevima RS".\nNa deonici Banjaluka - Prnjavor biće izgrađeno 65, dok će na deonici od čvora Prnjavor do čvora Johovac biti izgrađena 64 objekta. U objekte se ubrajaju podvožnjaci, nadvožnjaci, vijadukti, mostovi, prolazi i tuneli.\nAutor: A. MACANOVIĆ | 08. septembar 2012\nPreuzeto sa http://www.novosti.rs/\nDamir je dodao/la tekst 8. rujna 2012.


Games and movies Archives - Page 125 of 134 - IT RešenjaIT Rešenja\nYou Are Here: Home » Games and movies (Page 125)\nPosted by: Tamara Lojpur Posted date: May 28, 2011 | comment : 0\nBattle Dawn Galaxies je nova MMOG besplatna igra, izgrađena u Flash-u. Igra nudi stratešku naučnu fantastiku baziranu na srži igre Battle Dawn. Igrač započinje igru kao vođa male stanice u svemiru i uz pomoć diplomatije, strategije i veština moći će da proširi svoje carstvo preko cele galaksije. Igrač treba da osnuje svoju stanicu, proširi svoje granice i izgradi armadu. Nadmudrite i izmanevrišite neprijate ...\nAge of Conan biće besplatan\nPosted by: Tamara Lojpur Posted date: May 25, 2011 | comment : 0\nFuncom je najavio da će Age of Conan biti besplatna za igru ovog leta, s obzirom da planiraju da ponovo izbace MMORPG pod novim imenom Age of Conan: Unrated. ...\nPro Cycling Manager: Tour de France 2011 screenshotovi\nCyanide Studios su ponosni programeri koji stoje iza Pro Cycling Manager-a. Tour de France 2011 će imati poboljšan 3D pogon koji prikazuje trku na realniji način . Stiže za PC-je ovog leta. ...\nFrozen Synapse stiže u četvrtak\nPosted by: Tamara Lojpur Posted date: May 24, 2011 | comment : 0\nMatrix Games je najavio da će objaviti Frozen Synapse, taktičku igru. Kako bi označili ovu najavu, dostavili su i nove screenshotove i trejler koji pokazuje dubinu intenzivnih taktičkih akcija. ...\nNovi film Mapetovaca: “Green with Envy”\nVoljeni Mapetovci se vraćaju na ekrane ove jeseni. Film se zove "Green with Envy". ...\nDungeons & Dragons Daggerdale stižu ove nedelje\nPosted by: Tamara Lojpur Posted date: May 23, 2011 | comment : 0\nAtari je najavio da igra Dungeons & Dragons Daggerdale treba da izađe za platforme Windows i Xbox 360 izdanje RPG u četvrtak 25.maja, dok PSN izdanje se očekuje za nedelju dana 31.maja. ...\nThe First Templar video\nPosted by: Tamara Lojpur Posted date: May 19, 2011 | comment : 0\nThe First Templar kreator igre: Heaminont, izdavač: Kalypso Media, žanr: avantura platforma: PC ...\nNovi nastavak Total War-a u izradi\nPosted by: Tamara Lojpur Posted date: May 18, 2011 | comment : 0\nNastavak Total War-a je već u izradi, izveštava Eurogamer. Potvrđeno je da se na nastavku radilo i pre završetka Shogun 2, mada nije najavljeno kada će igra biti završena. Rečeno je samo da se nastavak bazira na Alien franšizi. ...\nDead Island – novi trejler\nStigao je novi trejler za igru Dead Island. ...\nAge of Empires 3 – video\nPosted by: Tamara Lojpur Posted date: May 17, 2011 | comment : 0\nAge of empire 3 je akciona avantura, istorijska fikcija, gde igrači mogu da preuzmu ulogu Morgan Black-a i njegove familije, koja se bori protiv neprijateljske divljine i misterioznog kulta Evrope. U 24 scenarija, Morgan Black i njegovi potomci pomažu Astecima da se odupru osvajanju Španskih konkvistadora, navode Francuze protiv Britanaca i pomažu Simon Bolivar-u da vodi revoluciju u Južnoj Americi. ...\nWarner Bross je najavio novu Batman igru. Igra se zove Gotham City Impostors a razvio je studio Monolith za Xbox Live i PS mrežu. ...\nDiablo III – screenovi i video\nPosted by: Tamara Lojpur Posted date: May 16, 2011 | comment : 0\nAko još uvek niste videli novi video za Diablo III, sada možete to učiniti. Naučićete više o Templaru, Scoundrelu i Enchantressu koji će vam asistirati u svetilištu. ...\nFable 3 dostupna od sutra\nFable 3 igra dostupna od sutra za PC. ...\nNovi trejler za F.E.A.R. 3 F**king Run Trailer\nPosted by: Tamara Lojpur Posted date: May 14, 2011 | comment : 0\nWarner Bros Interactive Entertainment je predstavio novi trejler igre F.E.A.R.3, novog paranormalnog horora, koji treba da se pojavi na tržištu Velike BRitanije 27.maja, na platformama PC, Xbox 360 i PS3. ...\nKotaku je izjavio da rade na Call of Duty: Modern Warfare nastavku, i da će završiti sve do 8-og novembra 2011. Za sad imamo samo par slika, do novembra će se možda nešto i promeniti, ali vredi pogledati.. ...


- Kada bi svaki dan bilo ovako, ne bi bilo nikakvih problema u saobraćaju. Automobila ima na mostovima, Autokomandi i Slaviji, ali nigde nema zastoja. Čak nam se čini da je mnogo manji broj vozila od uobičajenog. Kolege nisu prijavile nijedan sudar, te saobraćaj ovoga jutra funkcioniše gotovo savršeno - rekli su za "Blic" iz Žutog taksija.\nKako se može videti i na naxi kamerama, na nekim od saobraćajnica, gotovo da nema vozila.\nPošto je petak, veći broj vozila, prema rečima taksista, očekuje se u popodnevnim satima, kada počne popodnevni špic.


Proces link building–a za sajt Silux\nPočetna/ Portfolio / Silux\nSilux se bavi trgovinom auto delova. U njihovoj ponudi možete naći sve što vam je potrebno za opremanje automobila. Pored toga Silux u ponudi i ima svu dodatnu auto opremu. Oni trguju proizvodima priznatih brendova, koji su proverenog kvaliteta, po pristupačnim cenama.\nNaš WBS tim za ovog klijenta radi:\nProces link buildina–a za sajt Silux.rs\nProces link building–a se radi konstantno sa ciljem da kreira bazu dolaznih linkova ka samom sajtu klijenta. To se radi plasiranjem tekstova unikatnog sadržaja na portale sa kojima uspešno sarađujemo. Proces pozitivno utiče na autoritet sajta i postepeno popravlja poziciju sajta klijenta na Google pretrazi.


Lekovito bilje » HIPNOTERAPIJA – REŠENJE ZA ANKSIOZNOST I BOLESTI ZAVISNOSTI HIPNOTERAPIJA – REŠENJE ZA ANKSIOZNOST I BOLESTI ZAVISNOSTI – Lekovito bilje\n„Negativne misli utiču na sveukupno čovekovo zdravlje i onemogućavaju mu da ostvari svoje pune potencijale. Upravo je uloga terapeuta da mu, jednim prijatnim i relaksirajućim metodom, promeni način razmišljanja“, objašnjava dr Nataša Mujović\nKlinička hipnoterapija u svetu se primenjuje kao samostalan ili dopunski tretman. Ovaj specifičan skup tehnika omogućava susret sa sopstvenom podsvešću, iskrenim delom našeg bića koje ostaje pokriveno onim što mislimo da treba i mora, ili nemamo snage da se tome odupremo. Kroz hipnoterapiju, kao kroz san, do nas dopiru naše želje osnažene pravom motivacijom da se vratimo onome što zaista jesmo, zaobilazeći prepreke racionalnog uma. Kako nam je objasnila dr Nataša Mujović, hipnoterapeut sa više od 10 godina iskustva, većina problema s kojima se ljudi susreću nastaje kao posledica prepunjavanja mozga velikim brojem informacija. „Poremećaji nastaju kada se naruši čovekova unutrašnja ravnoteža, a to se uglavnom dešava zbog načina na koji pojedinac razmišlja. Negativne misli utiču na sveukupno čovekovo zdravlje i onemogućavaju mu da ostvari svoje pune potencijale. Upravo je uloga terapeuta da mu, jednim prijatnim i relaksirajućim metodom, promeni način razmišljanja. Deo ljudske podsvesti sastoji se iz mašte, emocija, sećanja i navika, kao i nekih duboko ukorenjenih obrazaca i uverenja, koji utiču na donošenje odluka i usmeravanje života. Ukoliko osoba želi da napravi trajne i pozitivne promene u svom životu, mora doći i do izmene određenih podsvesnih obrazaca.“\nZašto nam je potreban restart\nHipnoterapija nije čudotvoran lek, već tehnika „ponovnog učenja“ (relearning), zahvaljujući kojoj možemo unaprediti misli i način na koji živimo. „Ovom tehnikom se ništa ne leči. Naš jedini alat jeste reč, a reč je, kako mi imamo običaj da kažemo, „benzin za mozak“. Kada je mozak „prebukiran“ velikom količinom informacija, dolazi do blokade koja narušava psihološku ravnotežu čoveka. Posledice ovog disbalansa jesu: smanjena tolerancija, preuveličana reakcija i hipersugestibilnost. To znači da čovek počinje da uzima informacije zdravo za gotovo, ne koristi logiku, ne analizira, ne odlučuje. Isključuje se racio, a uključuje se automatski pilot koji nas vodi kroz život na osnovu naučenih reakcija. Čovek ponavlja iste greške na isti način, i tako mu se ukida mogućnost da živi u sadašnjosti. Upravo u takvom stanju hipersugestibilnosti, hipnoterapeut tokom seanse izgovara klijentu dobre, pozitivne informacije, koristeći njegove reči.“\nHIPNOTERAPIJA – REŠENJE ZA ANKSIOZNOST I BOLESTI ZAVISNOSTI was last modified: October 20th, 2017 by Marina Marić


Svetlana Mirković (788) - Humanitarna fondacija Budi human - Aleksandar Šapić\nUplati karticomPayPalUpiši 788 i pošalji SMS na 3030\n(Neproknjižene internet uplate)\nprikuplja novčana sredstva za Svetlanu Mirković (1972).\nSvetlani je 2016. godine dijagnostifikovan karcinom dojke, nakon čega joj je odstranjena leva dojka i jedanaest limfnih čvorova. Primila je osam hemioterapija i imala je dvadeset i šest zračenja. Nastavila je da pije lek Nolvadex, ali je nakon par meseci došlo do komplikacija, pa joj je propisan novi lek, Arimidex. Na PET skeneru u januaru 2018. godine uočeno je par sitnih promena na plućima koje su okarakterisane kao metastaze.\nOd tada počinje redovno praćenje pluća putem CT-a. Kontrole su česte i vrše se na svaka tri do četiri meseca. Činilo se da je sve u redu i da nema nikakvih promena.\nNa poslednjoj kontroli u januaru 2020. godine, CT pluća je stacioniran, bez promena, ali MR abdomena pokazuje promene na jetri i okolnim koštanim strukturama i uvećane limfne čvorove.\nPrepisana joj je terapija u obliku injekcija Falsodex, kao i lek koji se ne nalazi na pozitivnoj listi RFZO-a, a čija cena na mesečnom nivou prevazilazi porodična primanja. Porodica je uz pomoć sugrađana i prijatelja prikupila sredstva za par doza leka. Uplašeni i zabrinuti za Svetlanino zdravlje i život, resili su da pokušaju sa nastavkom lečenja u inostranstvu.\nZahvaljujući donacijama Svetlana je uspela da ode u Beč na kliniku i uradi dijagnostiku u okviru koje je rađena i nova biopsija tumora.\nGenetska analiza tumora je pokazala da Svetlana ima mutacije gena, što znači da ima karcinom koji je hormonski rezistentan, odnosno ne reaguje na antihormonsku terapiju iako je njen tumor po svojoj histološkoj strukturi jako hormonski pozitivan.\nTo je ujedno i razlog zašto nije reagovala na terapiju koju je dobijala u Srbiji i zašto se karcinom proširio. Pored već postojećih metastaza na plućima, potvrđene su metastaze na jetri, po jedna na kičmi, bubrezima, jajnicima. Konzilijum lekara je Svetlani prepisao četiri hemioterapije i odgovarajuće propratne terapije.\nSredstva su joj potrebna za lečenje, specijalističke preglede, dijagnostiku, potrebne terapije, rehabilitaciju, laboratorijske analize, za prevodilačke usluge kao i za putne troškove i smeštaj.\nDa Svetlana dobije životnu bitku! Budimo humani!\nAna Elgebaly (ljustilica od jorgovanke)\nNeproknjižena internet uplata\nZa korisnika: 788\n


Pošalji komentar - VULIN O PRISLUŠKIVANJU VUČIĆA: Dokazi objedinjeni, na potezu tužilaštvo | Novosti.rs\nProcesuirati sve po zakonu. Prisluskivanje predsednika je napad na poredak ove zemlje,narusavanje njenih institucija kao i demokratskom ambijenta koji izgradjujemo duzi niz godina\nVulin i MUP su odlično uradili svoj posao, red je sad na tužilaštvo.\nSvaka čast MUP-u, a sad tužilaštvo treba da odradi svoj posao.\nNadam se da će špujuni uskoro biti uhapšeni i izvedeni pred sud.\nPolicija je svoj deo posla odradila maksimalno profesionalno i sve se dostavljeno nadleznim organima na dalje postupanje.\nSve koji su ucestvovali u prisluskivanju treba da budu procesuirani\nOvo je dokaz da je MUP odradio jako dobar posao\nVerujem da ce krivci za prisluskivanje predsednika biti procesuirani


Ruski tragičar je ponovo preživeo isti košmar /video/ - 16.11.2021, Sputnik Srbija\nRuski tragičar je ponovo preživeo isti košmar /video/\nNekadašnji golman i reprezentativac Rusije Aleksandar Filimonov ponovo je preživeo sportsku katastrofu svoje zemlje. Autogol Fjodora Kudrijaševa protiv Hrvatske... 16.11.2021, Sputnik Srbija\nRusija 14. novembra nije uspela da se plasira na Svetsko prvenstvo, jer je posle neverovatne nesreće i autogola Kudrijaševa izgubila od Hrvatske u Splitu sa 1:0.Nada nije u potpunosti ugašena, pošto Rusima ostaje baraž, ali je ova situacija filmski podsetila na 9. oktobar 1999. godine i duel Rusije i Ukrajine.Taj duel odlučivao je o tome ko će se plasirati na Evropsko prvenstvo 2000. i stadionu „Lužnjiki“ je bio rasprodat. Tenzija je bila na izuzetno visokom nivou.Sve do 75. minuta bilo je 0:0, da bi tada sadašnji selektor Rusije Valerij Karpin postigao gol iz slobodnog udarca.Rusima je tada pobeda bila potrebna, a onda je došlo do 88. minuta...Sada već čuveni Andrej Ševčenko je dobio slobodnjak sa ivice kaznenog prostora, namestio loptu i šutirao.Lopta je išla direktno u golmana Filimonova i on je uspeo da odbrani udarac. Na prvi pogled.Filimonovu je lopta prošla kroz ruke i nekako, uz mnogo (ne)sreće se odbila iza gol-linije ruskog gola za 1:1.Na kraju je Francuska iz ove grupe prošla dirketno na EP, Ukrajina je završila u baražu u kojem je izgubila od Slovenije, a Rusija je završila učešće.Zbog toga je reakcija Filimonova, koji je u jednom studiju gledao utakmicu, i više nego jasna. Više od 20 godina kasnije morao je ponovo da proživi maltene isti pakao.Pogledajte i specijalno izdanje emisije „Miljanov korener“, čija je tema bila plasman naše reprezentacije na Mundijal u Kataru:► Kusturica u Lisabonu bodri Srbiju! /foto/► Ruska himna orila se Splitom: „600 Rusa glasnije nego 35.000 Hrvata“ /video/► Ekskluzivno – Srbin i Portugalac iz Lisabona za Sputnjik pred „poslednji obračun“\nsport, svetsko prvenstvo u fudbalu, fudbal\n09:23 16.11.2021 (Osveženo: 09:49 16.11.2021)\n© Sputnik / Alekseй Maйšev / Uđi u foto-galerijuAleksandar Filimonov, nekadašnji golman i reprezentativac Rusije\nNekadašnji golman i reprezentativac Rusije Aleksandar Filimonov ponovo je preživeo sportsku katastrofu svoje zemlje. Autogol Fjodora Kudrijaševa protiv Hrvatske podsetio je na autogol Filimonova protiv Ukrajine 1999. godine, a poznati Rus je ponovo proživeo pakao koji mu se desio pre više od 20 godina.\nRusija 14. novembra nije uspela da se plasira na Svetsko prvenstvo, jer je posle neverovatne nesreće i autogola Kudrijaševa izgubila od Hrvatske u Splitu sa 1:0.\nMomenat koji Rusija nije želela da vidi /video/\n14 Novembar, 17:34\nNada nije u potpunosti ugašena, pošto Rusima ostaje baraž, ali je ova situacija filmski podsetila na 9. oktobar 1999. godine i duel Rusije i Ukrajine.\nTaj duel odlučivao je o tome ko će se plasirati na Evropsko prvenstvo 2000. i stadionu „Lužnjiki“ je bio rasprodat. Tenzija je bila na izuzetno visokom nivou.\nSve do 75. minuta bilo je 0:0, da bi tada sadašnji selektor Rusije Valerij Karpin postigao gol iz slobodnog udarca.\nRusima je tada pobeda bila potrebna, a onda je došlo do 88. minuta...\nSada već čuveni Andrej Ševčenko je dobio slobodnjak sa ivice kaznenog prostora, namestio loptu i šutirao.\nLopta je išla direktno u golmana Filimonova i on je uspeo da odbrani udarac. Na prvi pogled.\nFilimonovu je lopta prošla kroz ruke i nekako, uz mnogo (ne)sreće se odbila iza gol-linije ruskog gola za 1:1.\nNa kraju je Francuska iz ove grupe prošla dirketno na EP, Ukrajina je završila u baražu u kojem je izgubila od Slovenije, a Rusija je završila učešće.\nZbog toga je reakcija Filimonova, koji je u jednom studiju gledao utakmicu, i više nego jasna. Više od 20 godina kasnije morao je ponovo da proživi maltene isti pakao.\nAleksandr Filimonov, kak nikto drugoй ponimaet bolь Fedora Kudrяšova 💔 pic.twitter.com/RscCCKMEQ8\n— Sports.ru (@sportsru) November 14, 2021\n► Kusturica u Lisabonu bodri Srbiju! /foto/\n► Ruska himna orila se Splitom: „600 Rusa glasnije nego 35.000 Hrvata“ /video/\n► Ekskluzivno – Srbin i Portugalac iz Lisabona za Sputnjik pred „poslednji obračun“


Muzej istorije Jugoslavijes - Moja Srbija\nОзнака: Muzej istorije Jugoslavije\nDan vredan veka Izložba DAN VREDAN VEKA u organizaciji Muzeja istorije Jugoslavije, posvećena stogodišnjici formiranja prve jugoslovenske države, otvorena je 1. decembra, na dan proglašenja Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. Organizator izložbe je Muzej istorije Jugoslavije, a zbog radova u objektu Muzej 25. maj, izložba se održava u Palati Srbija na Novom Beogradu. Izložba objašnjava nastajanje Jugoslavije kao čin kome […]


Dijana Đoković otkrila: Evo zbog čega je Jelena bila ljuta na Noleta na spornom snimku! - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\nDijana Đoković otkrila: Evo zbog čega je Jelena bila ljuta na Noleta na spornom snimku!\n23:21 2. NOV 2017.\nOni se zaista razumeju, imaju skladan brak - dodala je Dijana.


Osman je otkrio da su njegov sin Stefan i Luna razmenjivali nežnosti! Osman Karić, otac Stefana Karića, učesnika "Zadruge 3", u poslednjem intervjuu ispričao je zbog čega je ..\nVurda i Urda! Domaći recept! Švapski sir ili Urda se najčešće pravi u Vojvodini i zamenjuje beli mekani sir. Sama izrada ovog sira nije ..\nMegan Markl: Nervozna sam kad vidim blic i čujem klik! Vojvotkinja od Saseksa Megan Markl se osvrnula na svoj život u centru pažnje medija te kazala da joj prave probleme. ..\nZimnica iz rerne: Ukusna cepkana ..\nZimnica iz rerne! Paprike još uvek ima u izobilju pa to treba..\nOsman je otkrio da su njegov sin ..\nOsman Karić, otac Stefana Karića, učesnika "Zadruge 3", u..\nVurda i Urda! Domaći recept!\nŠvapski sir ili Urda se najčešće pravi u Vojvodini i..\nMegan Markl: Nervozna sam kad ..\nVojvotkinja od Saseksa Megan Markl se osvrnula na svoj život u centru..\nOvan, Bik i Lav obožavaju da ..\nHoroskop nam otkriva i kako se znakovi Zodijaka ponašaja u krevetu...\nLekoviti začini za zdravlje! Koji ..\nNeke namirnice su izuzetno zdrave i trebalo bi da ih koristimo..\nBik, Rak, Devica: Po horoskopu oni će upoznati srodnu dušu!\nPorodična terapija - to je razvod! Razlika između ljubavi i ..\nJednostavne vežbe koje smanjuju podbradak!\nNije je sramota što se skidala! Stanija za sebe kaže da je ..\nZadruga 3: Natalija zgrožena onim što je videla! Ispričala je ..\nDnevni horoskop za 13. oktobar 2019. godine!\nDnevna doza Lune! Rak će prihvatiti nešto što mu se baš i ne dopada, Devica će biti primecena gde god se ..\nUvek je vreme da se jede ovo povrće! Sveža paprika je na našem tržištu dostupna od proleća do kasne jeseni a ..\nDanas je stigla jesen, ovo je dan za nedovršene poslove i rešavanje konflikata i nesuglasica sa drugima. U to se ..\nMnogi vole uštipke ali ih često izbegavaju zbog masnoće koju upijaju i koja kasnije ume čak i da curi, bez obzira na to ..


Vasil Hadžimanov Band na letnjoj sceni kluba Bitefartcafe - Telegraf.rs\nPodaci ažurirani 24. septembar 2020 | 16:00\n02/07/19 | 11:13\nVasil Hadžimanov Band na letnjoj sceni kluba Bitefartcafe\nVasil Hadžimanov Band održaće tradicionalni koncert 10. jula na letnjoj sceni kluba Bitefartcafe, na Kalemegdanu\nFoto: Predrag Ilić\nOvaj izvrsni sklop muzičara na čelu sa Vasilom Hadžimanovim, objavio je od osnivanja benda, 1997. godine, 7 studijskih albuma koji su naišli na fantastične kritike širom sveta. Svojim talentom, radom i neprestanim pomeranjem granica, članovi benda prepoznati su od strane svetskih kritičara kao vrhunski muzičari, svaki u svojoj kategoriji.\nBogato iskustvo folklora Vasil smatra „muzikom koje se ne treba stideti već je, naprotiv, podržati i dati joj više prostora“, što je ovaj umetnik i uradio u jednom od ključnih trenutaka nacionalne muzičke istorije, kada je u muzičkoj produkciji vladao talas koji nije podržavao prave vrednosti. Inspirišući se tradicionalnom muzikom, pretopio ju je u autentičan muzički izraz koji je široko prepoznat.\nAstrolozi kažu da ovi znakovi moraju više da paze na zdravlje od drugih, a evo i nekoliko saveta\nČernobiljski džip: Čudo na četiri točka koje vozi turiste po Zatvorenoj zoni\nPored izrazito uspešne karijere, upustili su se i u komponovanje filmske muzike koja je naišla na veliki odjek.\nOsvojili su brojne nagrade, nastupali na prestižnim domaćim i svetskim festivalima i sarađivali sa mnogobrojnim svetskim virtuozima. Predstavljali su muziku Balkana na svetskoj izložbi Expo 2005. godine u Japanu, gde su takođe doživeli veliki uspeh.\nVasil Hadžimanov Band ostvario je veliki iskorak objaviviši svoj šesti album,”Alive” za prestižnu američku izdavačku kuću ”MoonJune Records“ iz Njujorka, koji je čuveni „DownBeat“ magazin uvrstio u top izdanja 2016. godine. Album je snimljen uživo u pet različitih gradova i pet koncertnih dvorana sa specijalnim gostom, saksofonistom i autorom, Dejvidom Binijem.\nSva izdanja Vasil Hadžimanov benda su u Srbiji proglašena za umetnička dela od kulturnog značaja za ovu zemlju.\nPalme prvi put zasađene na Kalemegdanu!? "Zime u Beogradu su postale blage"\nKoncert grupe E-Play u Mladenovcu\nPod otvorenim nebom, bez osvetljenja: Ponoćni koncert orkestra "Muzikon" na terasi Kvake 22\n"Jadnici" otvaraju novu sezonu u Madlenianumu: Na repertoaru "Veliki Getsbi", "Hazarski rečnik"...\nNa aukciji Botičelijeva slika vredna 80 miliona dolara: Procenjuju da će biti prodata za mnogo više\nManifestacija Oktobarski salon – Beogradsko bijenale odložena za 2021. godinu\nFudbalski savez Srbije poželeo sreću Partizanu i Vojvodini u Ligi Evrope\nZajedno su skinuli 105 kilograma! Slika žgoljavog Darka Lazića i omršavele Bucke hit na internetu\nTajkun koji prodaje vodu upravo je postao najbogatiji u zemlji\nSve najbolje iz Srbije na jednom mestu: Uspešni projekti, inovativne ideje i pojedinci\nTrojica srpskih Pink Pantera osuđena zbog neuspele pljačke u Švajcarskoj: Dugo će biti iza rešetaka


Ovo je najnepismenija opština u BiH \_ Vijesti \_ BiH \_ Oslobodjenje.ba\nOvo je najnepismenija opština u BiH\nI dok su u fokusu javnosti nakon objave rezultata popisa definitivno oni o nacionalnosti građana, o kojima sada raspravljaju i političari, malo tko od njih komentira one o nepismenosti.\nSvi se školuju\nOpćina Trnovo u entitetu Federaciji BiH ima najveća stopu nepismenosti - 10,3 posto, pokazali su objavljeni podaci o Popisu stanovništva u BiH. Tragom tog podatka posjetili smo ovu općinu. Ali i istoimenu u drugom bh. entitetu. Naši sugovornici iznenađeni su podatkom koji su objavili statitičari kada je riječ o pismenosti.\n"Ovdje svako dijete ide u školu, išlo je i prije. Možda tamo za planinom da ne ide neko dijete u školu, ako je škola daleko", smatra mještanin Miladin Stović.\nRijetki su mještani oni koji žele razgovarati. Tek 83-ogodišnji Fehim Durmo. Na naše pitanje ima li u Dejčićima onih koji ne znaju čitati i pisati kaže...\n"Mali, samo mali broj ljudi koji recimo ne zna pisati ili čitati. (Vi znate i čitati i pisati?) Znam. (Išli ste u školu?) Jesam", kazao je Durmo.\n"Ja sam sto posto sigurna da su sva djeca obuhvaćena osnovnim obrazovanjem. Dakle nisu vezani ti procenti niti za našu djecu niti za njihove roditelje. Vjerovatno su u pitanju staračka domaćinstva jer njih ima na području općine Trnovo i pretpostavljam da su to ljudi stariji od 70 godina , koji su evidentirani kao nepismeni, jer vi znate u tom sistemu da su ljudi završavali četiri razreda svoje škole, vraćali se na imanja i radili što su radili", ističe Rada Mandić, direktorica JU "Osnovna škola Trnovo".\nStatističari kažu da je na ovom području na desetine onih koji će umjesto svog imena i prezimena vlastoručni potpis označiti s dvije ukrštene linije. No mještani tvrde to je posljedica prošlih vremena te će učiniti sve da nove generacije naredni popis obilježe pozitivnijim rezultatima. nepismeni\nBiH I nepismeni polagali ispit\nBiH Sutra obilježavanje Međunarodnog dana pismenosti: U BiH skoro tri odsto nepismenih


BOGOSLOVIJA - GENERALA ARACICA\nU ponudi je lep, trosoban stan u neposrednoj blizini Bogoslovije. Izuzetno lep i funkcionalan raspored ovog stana samo je jedna od njegovih prednosti. Centralni deo stana je dnevno-trpezarijski deo sa izlazom na lepu i veliku terasu.Ovaj deo stana je izuzetno prijatan, svetao, komforan i opusten. U sklopu dnevnog boravka je i trpezarijski deo , dovolno veliki za viseclanu porodicu.Kuhinja je u produzetku trpezarije ali odvojena vratima, takodje velika i komotna. U hodniku od ulaza je celom duzinom ugradni plakar dovoljno prostran i velik , a na samom kraju se nalazi jedna spavaca soba i ostava . U drugom delu stana se nalazi toalet za goste , druga spavaca soba , kupatilo i jos jedan nesto manji ugradni plakar. Samo kupatilo je takodje prostrano, ima svoju prirodnu ventilaciju, djakuzi kadu i kupatilski oraman . U sklopu stana je i prapdajuci podrum. Lokacija stana je izuzetna, ulica mirna a odmah do zgrade je i stanica linije 27E koja vodi do centra grada. Cena nije fiksna i mogu i kreditni kupci STAN ZA SVAKU PRORUKU Agencijska provizija 2% Registarski broj 07…\nStruktura: 3.0 Kvadratura: 92 m2\nOdlican dvoetazni duplex stan 119m2 redukovane povrsine 77m2 u zgradi bez lifta,trostrano orijentisan , svetao bez vecih ulaganja Na prvoj erazi ulazni nivo : hodnik, kuhinjsko trpezarijski deo, dvevni boravak sa francuskim balkonom i 1 spavaca soba i kupatilo Na gornjoj erazi OPEN SPACE , mokri cvor Grejanje je etazno na struju plus tri nova inverter klima uredjaja Agencijska provizija 2% Registracini broj 070…\nStruktura: 3.0 Kvadratura: 119 m2\nBOGOSLOVIJABORCABOTANICKA BASTACENTARCVIJICEVAKARABURMAKOTEZKRNJACAMASINSKI FAKULTETMIRIJEVSKI BULEVAROFK STADIONOVCAPANCEVACKI PUTPOSTANSKA STEDIONICAPROF. KOLONIJASKUPSTINASLANCITASMAJDANVILINE VODEVISNJICAVISNJICKA BANJAVUKOV SPOMENIKZRENJANINSKI PUT


IZVANREDAN OSEĆAJ Ilić ispred Đurovskog: Velika je stvar oboriti rekord star 38 godina\nPobeda fudbalera Zvezde protiv Spartaka 2:1, u 28. kolu Superlige, pamtiće se i po obaranju rekorda - mladi vezista crveno-belih Ivan Ilić postao je, naime, najmlađi debitant u istoriji kluba iz Ljutice Bogdana!\nMlađi brat Zvezdinog omladinca Luke Ilića, Ivan je debitovao sa 16 godina i 15 dana i na taj način je oborio rekord koji je do sada držao Milko Đurovski.\n- Osećaj je izvanredan! Oboriti rekord posle 38 godina, rekord Milka Đurovoskog, velika je stvar! To je veliki korak za mene i moju karijeru koja tek počinje. Nastaviću vredno da treniram. Dobijao sam pohvale i čestitke saigrača posle utakmice, a prvi mi je čestitao Boaći - uz osmeh je rekao Ilić.\nIvan Ilić je u Crvenu zvezdu došao iz Niša. Nastupao je za kadete, a od nedavno nastupa za omladince, gde je dobrim partijama zaslužio poziv u prvi tim i poverenje da zaigra protiv Spartaka.\nFederBet: U srpskom fudbalu nema nameštenih utakmica\nEvropska organizacija koja se bavi istraživanjem nameštanja utakmica FederBet saopštila je da je prošle i ove godine "sigurno namešteno" 110 fudbalskih utakmica, a da među njima nema nijedne iz Superlige Srbije.\nZavesa na jesenji deo sezone spuštena je u ponedeljak, ali se bura ne stišava. I to sve zbog sukoba Nenada Lalatovića sa portparoklom Napretka Valentinom Vasić, na koju je sasuo salvu uvreda.\nPOSLEDNJE KOLO SUPERLIGE PRED DRUGU FAZU Zvezda čeka Zemun, Čačani u Humskoj\nPoslednje kolo ligaškog dela fudbalskog prvenstva Srbije, koje se igra u četvrtak zbog vaskršnjih prazničnih dana, donosi ljubiteljima fudbala zanimljive duele, a izdvajaju se mečevi Crvena zvezda - Zemun, odnosno Partizan - Borac.\nRakić i Gogić idu iz Zvezde u drugu kinesku ligu\nFudbaleri Crvene zvezde Đorđe Rakić i Goran Gogić trebalo bi karijere da nastave u drugoj kineskoj ligi.


Povratak kralja - B92\nZoran Kecman subota, 11.09.2021. | 09:30\nSamo da pozdravim mog batu!!! Neka se on nama vratio.Mnogo mi je lepo da ga vidim kako se šeta po terenu kao u svom dvorištu. Mnogo æe lakše biti Junajtedovim klincima da igraju sa njim,jer kad vidiš da igra Ronaldo sa tobom u timu onda kidaš...ja bi bar imao takav oseæaj. Na primer Bruno ga je danas zašio pod preèku,sigurno je pomislio "A šta èe mo sad"?:-) Ko je bre taj Ronaldo...?😄😄😄 Samo napred !!! Glory Glory Man Utd\n(Velemir Miloš, 11. septembar 2021 22:29)\nKralj trceci otisao u kraljevski klub. Kraljevski proslavio gol protiv Junajteda u dresu Juventusa, kad su mu sve opcije propale ajde u Junajted.\n(Ivica je Kralj, 11. septembar 2021 16:20)\nNemojte sumnjati u Ronalda, u to ste se valjda uverili dosad.\n(Feran Tores, 11. septembar 2021 14:20)\nNece Ronaldo uraditi nista u Junajtedu. "Najbolje godine je dao Realu" najbolje opisuje njegovu ljubav prema Junajtedu. Doveli su ga iskljucivo iz finansijskih razloga jer to je jedino sto Glejzeri vide, da nije marketinski isplativ nikad ga ne bi doveli. Sa njegovim zahtevima sto se tice plate Ronaldiva jedina opcija je bila Amerika tako da je ovo oberucki prihvatio. Sa 36 nema on vise ni tu brzinu a ni dribling da bi igracki mogao da pravi razliku kao kad je bio mladji. Ocekujem da bljesne tu i tamo kad mu bude dan i kad bude izrazito motivisan ali u kintinuitetu da igra na vrhunskom nivou tesko. Vecina Junajtedovih navijaca imaju pomalo nerealna ocekivanja od njega i bojim se da ce posle par kola doziveti hladan tus i vracanje u realnost. Ovo pisem kao neko ko prati i navija za Junajted od 1995.\n(Vucko, 11. septembar 2021 14:12)\nMogu da misle o njemu šta hoæe , ovaj povratak u MU je odlika velikih igraèa i velikih ljudi. Samo napred CR7, rasturi ih !!!\n(batica, 11. septembar 2021 12:37)\nGotov je on 36.godina došao u fizièki najzahtevniju ligu, posle 12 godina igranja po Španiji i Italiji (koje su posle premijeršipa najjaèe). Igraju momci 2000 to godište, neæe se proslaviti.\n(Rafaelo, 11. septembar 2021 12:10)\nKomercijalno odlican potez ali iz sportskog ugla korak unazad. Bez obzira o kome se radi nema nikakve logike dovoditi nekoga kome je 36 godina ukoliko nije spreman da igra epizodnu ulogu. A ovaj sigurno nece. Kristijano (ne mogu da prevalim Ronaldo preko jezika jer me to potseca na pravog Ronalda) je vec presao zenit kada je napustio Real. Dve godine u Juventusu su bile mucenje i za njega i klub. Bezglavo jurenje rekorda i sebicnost par ekselans. Konstantni sukubi sa trenerima i saigracima. Bojim se da i epizoda u Junajtedu nece biti drugacija. Mogu samo da zamislim kako se osecaju Rashford i Greenwood.\n(dovla, 11. septembar 2021 10:09)\nPa Doveli su Kavanija u 33, zašto ne bi doveli Kristiana Ronalda sa 36?\n(Miloš Stankoviæ, 11. septembar 2021 11:33)\nKo je bacio dres pre 15 godina al se zeznuo.\n(Pera trta, 11. septembar 2021 11:25)\nAjmo kralju het trik danas, kao nekad na poèetku!\n(Miloš Stankoviæ, 11. septembar 2021 11:16)\nSta ce biti sa Ronaldom videcemo.Kako god povecao je interesovanje za PL.Sigurno je jedno nece biti statiste?\n(beli, 11. septembar 2021 11:06)\nTotalno netaèno. Ronaldo sigurno neæe igrati na nivou iz Reala, ali njegov uticaj na saigraèe æe biti ogroman. Takodje, Sancho i Greenwood mogu mnogo da napreduju pored CR.\n(estiar, 11. septembar 2021 11:00)\n(drvobradi, 11. septembar 2021 10:53)\nNOLE JE KRALJ.\n(Pera, 11. septembar 2021 10:52)\n(metalstorm, 11. septembar 2021 09:57)\nimas prenos na SK4 cini mi se...\n(Ripstol, 11. septembar 2021 10:49)\nodlièan tekst uživao sam èitajuæi\n(ran, 11. septembar 2021 10:37)\nprodao èovek dresova za desetak dana za 32 miliona.dal realno\n(gooz, 11. septembar 2021 09:49)\nIma glupih klinaca koliko hoces po svetu...\n(2021, 11. septembar 2021 10:34)\nHahahhahaha tako si pisao i za Zlatana, a on im bio najbolji\n(nista o nicemu, 11. septembar 2021 10:33)\nKoliko sam video povratak kralja bez prenosa na SK? Da li je moguæe da ne prenose ovaj meè?\nJoš ove sezone pa od sledece bukvalno sve utakmice Premijer lige na Areni.\n(Back in Black, 11. septembar 2021 10:27)\nU ovoj sezoni daje 10 golova, od toga 5 sa penala. Mancester ce se boriti za Ligu konferencija ukoliko on bude uvek u prvom timu. Ovaj Ronaldo je u potpunosti drugi u odnosu na onoga koji je otisao iz Mancestera, kada je bio dribler i publika ga je obozavala zbog toga.\n(Realno, 11. septembar 2021 10:15)\nRonaldo æe davati golove tu nema nikakve sumnje...20+ golova.... e sad više nije onaj dribler pa æe mu trebati pomoæ za timske uspehe...\nbiæe zanimljivo videti.... U Juventusu je sve krenulo naopako od smene Alergija do korone i angažovanje novih trenera koji nisu kompetentni....A bili su najjaèi na papiru i to ubedljivo do one utakmice sa Ajaxom sve išlo po planu.\n(Ariel Ortega, 11. septembar 2021 10:14)\nIma lik skoro 4 banke, daleko su i on i Mesi od svog zenita, nije ovo nikakva revolucija niti bitan dogadjaj.\n(Apatrid, 11. septembar 2021 10:08)\nosvaja ManU lagano sa Ronaldom\n(jel, 11. septembar 2021 09:55)\nCist marketing i nista drugo...nece uzeti vise nijedan trofej do kraja karijere.\n(Marko, 11. septembar 2021 09:52)\nJedva èekam èetiri sata. Da se doðe sa posla, ruèak, kafica, pivce i Premijer liga.\n(Millennium, 11. septembar 2021 09:50)\nOdlican tekst, samo jedna ispravka Bekam u avgustu 2003. je veæ bio u Realu.\n(Nemanja, 11. septembar 2021 09:47)\n(Cvele18, 11. septembar 2021 09:45)\nNisam znao da de Kantona vratio. Sqla na stranu, Ronaldo je legenda kluba i podseca me na period kada je Junajted bio sila. Romantike radi bilo bi lepo da uzme neki trofej sa njima. Zanimljiva cinjenica je da je prvi het trik u karijeri u klupskim takmicenjima postigao upravo protiv Njukasla.\n(seljacka posla, 11. septembar 2021 09:38)\nÈovek æe spasiti Junajted, Manèester možda opet postane crven iako je èitavu deceniju plav!\n(JeRemija, 11. septembar 2021 09:37)\nFenomenalan tekst! Hvala autoru! GGMU\n(Surovi andjeo, 11. septembar 2021 09:37)\nOd danas navijam za Junajted!\n(Suzana Trajkovic, 11. septembar 2021 09:34)\n(Kaiser Roger, 11. septembar 2021 09:28)


KULTIM - književnost, poezija, stvaralaštvo, kultura » 2012» decembar» 26\n11 ROMANA ZA NIN-ovu NAGRADU\nNIN-ov žiri je na sastanku u ponedeljak izabrao 11 romana koji čine uži izbor u trci za prestižno književno priznanje. Odluka o dobitniku biće poznata 14. januara.\nŽiri koji radi u sastavu Vasa Pavković (predsednik), Ljiljana Šop, Vladislava Gordić Petković, Mileta Aćimović Ivkov i Mića Vujičić, u uži izbor za prestižno književno priznanje, NIN-ovu nagradu za roman godine, uvrstio je 11 knjiga, prenosi Blic.\nMeđu njima su „Dugovečnost” Svetislava Basare, „Bonavia” Dragana Velikića („Laguna”), „Veliki rat” Aleksandra Gatalice („Mono&Manjana”), „Posmrtna maska” Lasla Blaškovića („Arhipelag”), „Štampar i Veronika” Katarine Brajović („Štampar Makarije” i „Oktoih”).\n- Godina 2012. donela je interesantnu tematsku slike srpske književnosti. Ona je, pre svega, prilično disperzivna; piše se o istoriji i pojedincu, o porodici, o egzilu i povratništvu… Piše se u maniru žanra, romana reke, tradicionalnog realističnog romana… Romani čiji su autori žene su, istina, malobrojni, ali su, moram reći, vrlo suvereni. Pomenimo „Štampar i Veronika” Katarine Brajović, „Nesreća i stvarne potrebe” Ivančice Đerić, „Zoja” Mire Otašević… Ima ih još, ali toliko zasad.\nOdluku o laureatu NIN-ov žiri doneće 14. januara u prostorijama kompaniji „Riniger Axel Springer”, a svečano uručenje nagrade, čiji je novčani iznos milion dinara, je u 21h u Skupštini Beograda.