Država, kriminal i stadion - scenografija privatizacije - Mašina\nGlobalna logika kriminalizacije obespravljenih i agresivne militarizacije svakodnevice samo su jedan od načina na koji kapitalistika država održava vladajući poredak. Na domaćem terenu, takva logika se očitava na primeru sprege kriminalizovanih navijačkih struktura, uprava najvećih fudbalskih klubova te političkih i ekonomskih elita.\nJedno od retkih preostalih pogonskih goriva ovdašnjih medija su „talasi kriminala” koji se ciklično konstruišu ne bi li se prostor između reklama nečim ispunio. Potpuno je nevažno što su jedva i naguljeni sa dna kace, svaki povod je dovoljno dobar, pa nas je tako pre nedelju dana zapljusnuo još jedan takav talas. Najpre je, uoči odlaska vlade u Niš (gde je trebalo da ministri spavaju na ladnom betonu), jedan građanin pokusao da se bombom raznese ispred vlade ali je uspešno savladan.1 Zatim je pre nekoliko dana u klasičnom mafijaskom obračunu ubijen Aleksandar Stanković, huligan i vođa jedne od navijačkih grupa Partizana.2 Na kraju, nekih dan-dva nakon toga barut je zamirisao i na trećem mestu: dvojica amatera su pokušali da opljačkaju nekakvu zlataru-menjačnicu na Čukarici a nakon neuspešnog pokušaja bega su se zabarikadirali u zgradi. Policija je, nakon dugotrajne opsade koju su mediji poslušno ispratili, jednog uhvatila dok je drugi izvršio samoubistvo. Na tragu ova tri događaja ministar policije je po ko zna koji put mafiji najavio rat do istrebljenja, pompezno dodajući da će država, naravno, pobediti.\nMeđutim, zločini koji su povezani tek slučajnom temporalnom bliskošću, novinskim naslovima i ministarskom objavom rata, izgleda da su po svojoj prirodi poprilično različiti. Drugim rečima, mediji i ministar su među njima napravili odokativnu i neadekvatnu vezu: možda čak i da bi se politička bremenitost jednog od njih nekako razvodnila potpunom irelevantnošću druga dva. Iako se sastoje od sličnih, medijski neprocenjivih činioca – barut, bombe, opasni momci, brza kola, pištolji – između njih postoji radikalna razlika, a ta je razlika na izvestan način najava klasne razlike u njihovom korenu. S tim u vezi, izgleda da i hiperdemonstracija policijske sile3 u slučaju dva daleko banalnija zločina (pokušaj samoubistva i pljačka zlatare) ima suštinski zadatak prikrivanja potpune nemoći pred maglovitom i sve tanjom distinkcijom navijačkog kriminala, državnih struktura i biznisa.\nPokušaj samoubistva je delo čoveka koji je očigledno odlepio4; čukarička pljačka zlatare je delo nekih suštinski tragičnih ljudi željnih brze love, provoda i ženski – jednom rečju: sirotinjski željnih označitelja bogatstva; i tek je treći strukturno bitan, deo jedne nevidljive strukture, onih imaginarnih „devedesetih koje nas utvarno pohode“. No, činjenica da su navijačko nasilje i bliskost „moćnijih“ navijača sa „poslovnim strukturama“ fenomen star tačno onoliko koliko i politički projekti raspada Jugoslavije, privatizacije i rekonzervativizacije ukazuje i na zajedničke strukturne uzroke ali i na činjenicu da „utvare“ nisu samo relikt prošlosti već pre veoma kurentni modeli organizovanja te da imaju ključnu ulogu u aktuelnoj fazi rekonstrukcije kapitalističkih odnosa. U tom smislu, ovaj fenomen predstavlja procep kroz koji se da zaviriti direktno u centar funkcionisanja tranzicionih društava. Ako se već školstvo, zdravstvo ili socijalna zaštita u vladajućoj političko-ekonomskoj paradigmi posmatraju tek kao neuspešni biznis modeli – modeli koje tranzicionim maltretiranjima treba prilagoditi i dinamizirati – mozda bi i huliganizam i organizovani kriminal trebalo posmatrati u ekonomskim terminima?\nU takvom kontekstu, ispada da je na zahtev kompleksnog političko-ekonomskog projekta devedesetih odgovorila upravo sofisticirana organizaciona struktura za angažovanje beskrupuloznog human resource-a, a kako je ona izgrađena po modelu čiji su original dizajnirale baš kriminalno-navijačke grupe5 – ne treba se mnogo ni čuditi da su baš kriminalci i „moćni navijači“ pušteni sa lanca (državne bezbednosti) da bi obezbedili ekspertsko savetovanje te da su baš oni devedesetih operisali u svojevrsnoj ulozi vojnih savetnika za organizacione probleme. No, vojni savetnici (military advisors) i u Iraku i u Srbiji na kraju postanu privatizacioni savetnici i političko-poslovni partneri pa ne treba da začudi ni to što nakon smene Miloševića uloga ovih opskurnih organizacija ne samo da nije nestala već je postala suptilnija i nekako više politička.6 Uloga se navijačkih organizacija, dakle, nije promenila, naprotiv, one su se samo zapatile dublje u političkim i poslovnim strukturama kao ona izgubljena karika između političke i ekonomske moći – dok je stadionski huliganizam postao tek nešto više od bezopasnog mizanscena dok se pravi posao odvija u nevidljivoj sferi akumulacije kapitala.\nGlavni domaći sportski klubovi su, tako, prošli nekoliko ciklusa metamorfoze (trenutno dominantni model – blisko savezništvo sa premijerom) patentirala je Crvena Zvezda a nedavne promene u Partizanu i pokušaje uvođenja političke discipline među njegove navijače valja tumačiti kao pokušaj kopiranja poslovnog modela u čijem centru se nalazi politička vernost. U tom svetlu valja posmatrati i intenziviranje sukoba unutar navijačkog tabora Partizana: isturene jedinice vrše izviđanje, ispipavanje terena i/ili tržišta, čačkanje protivnika, sprovode unutrašnju disciplinu (disciplinacija radnika na proizvodnoj traci?), zastrašuju (konkurenciju) i slično. A sve zajedno ih valja tumačiti kao pripremne radnje u procesu privatizacije sportskih klubova.\nMeđutim, u lociranju organizovanog kriminala kao segmenta kapitalističke proizvodnje za trenutak bi valjalo otići dalje od unekoliko uobičajenog navođenja primitivno-akumulacionog procesa: jer možda u pitanju nije samo nekakav arhaični ostatak – možda je u pitanju biznis model budućnosti. Pogledajmo časkom jedan recentni poslovni fenomen: u pokušaju obezbeđivanja dodatnih mrva profita kompanije kumuju jednom relativno novom trendu – onoj navodnoj prisnosti kompanije i njenih zaposlenih. Ova bajka nesumnjivo stoji u temelju ordoliberalne demagogije o radnicima i vlasnicima kapitala kao partnerima u stvaranju profita, a motivi su joj i jasni i predvidivi: baražiranje eventualnih i opasnih sindikalnih instikata sa jedne strane i obezbeđivanje dodatne vernosti.\nUkratko, nije više dovoljno odraditi osmočasovno (ili tu negde oko osam sati – obično dvanaest) mučenje, sad se sopstvena kompanija mora i voleti, njoj se radnici moraju davati i iz emocionalnih razloga, nije dovoljan podanički odnos, sada je potreban i ljubavni odnos. A u ovom trendu prednjače upravo kriminalne organizacije jer one su jedan trendi biznis model zasnovan na unutrašnjoj – para-poslovnoj – povezanosti: identitetska vernost, hijerarhijsko ustrojstvo i zakon ćutanja unutar navijačko-mafijaške organizacije stoga su sestre bliznakinje identitetske vernosti, hijerarhiskog ustrojstva i zakona ćutanja7 unutar korporativne hijerarhije. Stoga se ovde neminovno javlja čitav niz novih problemskih polja: pitanje eksploatacije i prekarnosti rada unutar navijačke industrije, klasne strukture i dinamike unutar navijačkih grupacija, budućnosti samog rada i slično: odgovaranje na ova pitanja konačno bi možda moglo i da ulije značenje u naizgled besmislenu razliku između „dobrih“ i „loših“ navijača. Na kraju krajeva, banalna je činjenica da su za uspeh i u huliganizmu i biznisu nekako potrebni slični setovi sposobnosti – bezdušna snalažljivost, pohlepa, beskrupuloznost, perverzna inventivnost, agresivnost, izoštren njuh za sopstvenu hijerarhijsku poziciju itd (no, budimo kompletni u analizi pa podsetimo: i za omraženu figuru partijskog aparatčika potrebne su iste osobine – sve je to jedan te isti mehanizam). Huliganizam i njegova nešto elegantnija sestra (organizovani kriminal – mafija) su model u kojem se težnje kapitala samo do kraja i bez licemerja realizuju.\nNo, sve ovo nisu specifičnost samo huliganizma. Najčešće zaodenut izvesnom dozom romantike, i organizovani se kriminal najčešće smatra aberacijom u odnosnu na neku svakodnevicu, izuzetak u odnosu na neko pretpostavljeno normalno funkcionisanje društva. Međutim, ispada da je business as usual tek metastaza otvorenog lopovluka primitivne akumulacije i nešto prikrivenijeg lopovluka privatizacionih politika.\nNo dajmo reč dve u odbranu huligana: ako “pravna država” primitivnu akumulaciju u jednom trenutku zaustavi, to ne znači da će ovaj, na kraju krajeva arbitrarno izabrani momenat, olako biti i prihvaćen: kapitalizam je obeležen radikalnim unutrašnjim socijalnim razlikama i tenzijama a otpori se pružaju u raznim oblicima. Zahtev za novom primitivnom preraspodelom kapitala i tumbanjem hijerarhije tako čini strukturni zahtev svakog organizovanog kriminala – na kraju krajeva, nije li centralna motivacija mafijaških organizacija legalizacija poslovanja. Dakle, u pitanju je i pomalo međugeneracijski problem: eliminisati mlađe (a u pitanju su nesumnjivo mlađi) generacije iz trke za deregulisanim namicanjem kapitala bio bi svojevremeni ejdžizam – (samo donekle) perverzna forma diskriminacije koja bi sadašnje generacije otpisala samo zbog toga što se nisu rodili dovoljno rano da se nafatiraju „na vreme” – devedesetih.\nNaravno, prorežimski mediji momentalno su se upecali i od jednog očajnika ispleli još jednu globalnu terorističku mrežu sa ciljem rušenja premijera. Međutim, kao u onoj pripovetci o vuku i dečaku, niko više ne veruje u ovakve medijske naslove.\nNo, veze njega i Partizana novijeg su datuma: on je u tabor Partizana nekako poslovno oportuno: bio je prvo navijač Crvene Zvezde. No, njegov prelazak je koincidirao sa, kako kažu upućeniji, pokušajem političkog upodobljavanja Partizanovih navijača kao i regrutacijom navijača za različite prljave zadatke vladajuće nomenklature. Kao što bi, npr, bilo čuvanje plakata u predizbornoj noći.\nOmiljena igračka ministara policije.\nMožda čak i od potpuno oprečnih, blesavih i neracionalnih zahteva građanima koje vladajuća garnitura ispostavlja svaki dan.\nKoje su, usput, bile ključne i u samom iniciranju raspada Jugoslavije koji je simbolično počeo na utakmici Dinamo – Crvena Zvezda.\nSvi se sećaju da su navijači Zvezde potpuno nezasluženo sebi prigrabili zasluge za prevrat petog oktobra i svi se svakako sećaju prvog fudbalskog derbija nakon tih promena čija je poruka bila „još smo tu“ (no, pogledana iz drugog rakursa, ta se poruka mogla pročitati i kao „samo vas gledamo“)\nNo, ne potpisuju li kompanije sve češće ugovore o ćutanju i ne maltretiraju li se radnici koji se osmele da zucnu o katastrofalnim uslovima u fabrikama?\nKljučne reči: kapitalizamprivatizacija\nDušan Maljković\t· 31.03.2015.


Danas u BiH postepeno smanjenje oblačnosti, temperatura do 28 stepeni\nU većem dijelu Bosne jutros je umjereno do pretežno oblačno vrijeme, a u Hercegovini vedro.\nKoličine padavina u protekla 24 sata: Derventa 5 milimetara, Bjelašnica, Goražde, Srebrenica 3, Han Pijesak, Rudo, Višegrad 2, Banja Luka, Bijeljina, Bosanska Gradiška, Doboj, Ivan-sedlo, Mrkonjić Grad i Zenica 1.\nTemperature zraka u 08 sati: Bjelašnica 1 stepen, Ivan-sedlo, Kupres 9, Sokolac 10, Drvar 11, Sarajevo, Bihać, Jajce, Sanski Most 13, Banja Luka, Goražde, Srebrenica, Zvornik 14, Bugojno, Doboj, Gradačac, Livno 15, Bijeljina, Zenica 16, Trebinje 18, Mostar, Neum 20, Stolac i Čapljina 21.\nDanas će u centralnim i istočnim područjima prijepodne preovladavati umjereno do pretežno oblačno vrijeme, uz postepeno smanjenje oblačnosti u ostatku dana. U ostalim područjima sunčanije. Vjetar, slab do umjeren, sjeverni i sjeveroistočni. Dnevna temperatura od 18 do 25, na jugu zemlje do 28 stepeni.\nU Sarajevu se enakon oblačnog jutra očekuje postepeno smanjenje oblačnosti. Dnevna temperatura oko 20 stepeni.


BIVŠI PREDSEDNIK BARSE: Video sam Mesijev ugovor i nema šanse da ode besplatno, a ako mu daju popust obrukaće se | Novosti.RS\nBIVŠI PREDSEDNIK BARSE: Video sam Mesijev ugovor i nema šanse da ode besplatno, a ako mu daju popust obrukaće se\n27. 08. 2020. u 13:22\nNEKADAŠNjI predsednik FK Barselona Đoan Gašpart imao je šta da kaže o zahtevu Lionela Mesija da ode iz kluba posle 20 godina, kao slobodan igrač.\n- Video sam Mesijev ugovor s Barselonom i vrlo je jasno kako on nije u pravu kada zahteva odlazak iz kluba bez obeštećenja, jer je klauzula koja mu je omogućavala besplatan odlazak istekla u maju. Tako da to nema nikakve veze sa produženom sezone zbog korone, što tvrde Mesijevi advokati - rekao je Gašpart koji je predsedavao katalonskim klubom od 2000. do 2003. godine.\nGašpart je uveren da će dve strane naći zajednički jezik jer je milionska cifra teško dostupna nekome u ovo vreme:\n- Uveren sam da će Mesi otići iz Barselone bez odštete, ali idućeg leta kada mu istekne ugovor. U ovom trenutku niko ne može da plati 700 miliona evra, koliko iznosi njegova izlazna klauzula. Volim Mesija, ali ovo što on radi podseća me na izdaju koju mi je jedne noći napravio Luiš Figo kada je otišao u Real.\nAGENT KOJI JE DOVEO LEA U ŠPANIJU: Mesi već ima novi tim, a nisu ni PSŽ ni Siti\n26. 08. 2020. u 15:42\nMESI UPALIO MEDIJSKI ALARM: Argentinac drži svet u neizvesnosti, ostaje li ili odlazi iz Barselone?\n21. 08. 2020. u 12:01\nGašpart je imao šta da poruči i aktuelnoj upravi Barselone:\n- Da sam još predsednik, onima koje žele da kupe Mesija ne bih spuštao cenu ni za jedan jedini evro. Ako daju popust za Mesija, to će Barseloni biti gore poniženje od katastrofalnog rezultata 8:2 protiv Bajerna.\nIma Gašpart poruku i za Mesija:\n- Ne mogu da razumem tvoj potez. Zar milioni navijača Barselone koji te mole da ostaneš nisu vredni tvog poštovanja? Zar misliš da ti Barsa nije pomogla da postaneš ono što si danas?\nFK Barselona Lionel Mesi Mesi Leo Mesi bivši predsednik FK Barselona Đoan Gašpart\nTRESU SE TEMELjI "NOU KAMPA": Mesi saopštio Kumanu da želi da ode\nARGENTINSKI fudbaler Lionel Mesi saopštio je novom treneru Barselone Ronaldu Kumanu da želi da napusti taj klub, preneli su španski mediji.\n20. 08. 2020. u 21:25


PDF - Izrada sajtova - web dizajn, izrada web stranica, izrada sajta Novi Sad, cena izrade sajta Beograd\nPDF je skraćenica za Portable Document Format. To je univerzalni format elektronskih dokumenata koji se mogu prenositi sa računara na računar, pri čemu se zadržava originalni izgled stranice, sa svim fontovima, crtežima i slikama. Za pregled i štampanje PDF datoteke dovoljan je besplatni program (Adobe Acrobat Reader ili Foxit Reader) koji postoje u verzijama za sve važnije operativne sisteme. Dokument napravljen u bilo kojoj aplikaciji može se konvertovati u PDF format.PDF je nastao 1993. godine (kreirala ga je američka firma Adobe Systems) i prvobitno je bio namenjen samo za elektronsku dokumentaciju. Vremenom je unapređivan i danas se može upotrebiti i u pripremi za štampu, kao konkurencija PostScript tehnologiji.Svaki PDF-dokument sadrži kompletan opis dokumenta, uključujući slike, tekst, vektorsku grafiku, rasterske slike, te može sadržavati i fontove potrebne za prikaz teksta. Format je zasnovan na jeziku PostScript. Ime dokumenta (datoteke) obično završava ekstenzijom.pdf.


Protest organizatora venčanja, proslava i drugih vrsta slavlja - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Protest organizatora venčanja, proslava i drugih vrsta slavlja\nProtest organizatora venčanja, proslava i drugih vrsta slavlja\nČlanovi Udruženja ivent industrije Srbije, koja se bavi organizovanjem venčanja, proslava i drugih vrsta slavlja, održali su danas ispred zgrade Vlade protest sa koga su zatražili rešavanje njihovog položaja, jer im je od 15. marta prošle godine onemogućen rad, pa je više hiljada zaposlenih u nekoliko stotina firmi dovedeno na rub egzistencije.\n3Piše: FoNet 21. januara 2021. 14.24 Izmenjeno: 14.33\nZamenik predsednika Upravnog odbora Udruženja ivent industrije Srbije Boško Bubanja rekao je da je pre 10 meseci Vlada zaključala jednu privrednu delatnost i „taj ključ je neko izgubio“, a zaposleni i nekoliko desetina hiljada članova njihovih porodica više nemaju sredstava za život, zbog čega je potrebno da Vlada u razgovorima sa njima pronađe rešenje.\nNas država Srbija ne prepoznaje ni u jednoj varijanti.\nU Srbiji je jedinstven model: Zaključaj i ignoriši. Od marta do avgusta ni reč nismo rekli.\nOd avgusta smo poslali više od 30 dopisa svim državnim organima, koji pasolutno ignorišu sve naše pozive i molbe, istakao je Bubanja.\nOn je upozorio da je za ovu godinu planirano oko 40.000 venčanja, a da za pripremu svadbe treba nekoliko meseci, zbog čega mole Vladu da ih pozove na razgovor kako bi se pronašlo rešenje, pošto će, ako to ne učini, sledeći korak udruženja biti izlazak na ulice.\nBubanja je rekao da su predstavnici ivent industrije spremni da poštuju sve najstrože mere koje Krizni štab donese, kao bi im se omogućilo da od aprila, kada vakcinacija počne da daje efekte, krenu sa radom.\nOn je napomenuo da kod članova udruženja ivent industrije vlada ogroman bes kad svakodnevno gledaju redove u zimskim turističkim centrima, ili slike iz kafana, gde na 100 kvadratnih metara bude 100 gostiju, a njima se ne dozvoljava da organizuju svečanosti, na kojima bi se mere poštovale.\nepidemija, Korona virus, pandemija, Protest\n21. januara 2021. u 14.32\nBas blesava ova srpska , do juce trzisna utakmica…!! Sad bi svi na narodne jasle i drzavnu kasu , kojom raspolazu gelipter-strucnjaci…\nKonkretno , dozvoliti ovoj bransi rad , uz obaveznu prethodnu vakcinaciju ucesnika veselja…!! Mislim , da bi utihnuli…\nMislim da su se ljudi vec prilagodili na ovu situaciju , tako da sve obavljaju u krugu porodice . Tako da im ne trebaju nikakvi organizatori vencanja proslava i drugih vrsta slavlja . Sami organizuju kod svoje kuce i stvar u redu . Naravno uz pridrzavanje propisanih mera . Distanca , maske , broj ucesnika …A ovi mogu protestovati do mile volje , ako ih narod ne podrzi .\n25. januara 2021. u 21.45\nSala 350-400 gostiju ,svadbe,rodjendani,sahrane…..jedan zapošljen stolica 18-20 evra 6-7 hiljada evra ,vikend 15.000 evra promet ,četiri vikennda 60.000evra promet u knjigama iznajmljena sala 120 evra na dan,taman da pokrije struju,grejanje,Ima tu troškova ali ima i zarade koja se godinama ne oporezuje,nikada inspekcija nije kontrolisala rad na crno u takvim ustanovama i sada ,,pomagaj,,pojedine sale nemaju ni kantu za smeće jer im se ne isplati ,velika kvadratura,zatrpavaju nam kontejnere svakog vikenda.O manevrima,pucnjavi,vatrometu u pola noći niko ne komentariše.Da je bilo reda sada ne bi tražili pomoć.


U Koruškoj obilježena godišnjica smrti Joerga Haidera - Klix.ba\nAustrija\tU Koruškoj obilježena godišnjica smrti Joerga Haidera\n11.10.2009. u 18:55\t0\nU Koruškoj obilježena godišnjica smrti Joerga Haidera\nPrva godišnjica smrti austrijskog političara Joerga Haidera, vođe austrijske ekstremne desnice, obilježena je u Koruškoj otkrivanjem spomenika na mjestu saobraćajne nesreće u kojoj je poginuo, a prije dva dana otvorena je i izložba o njegovu životu.\nSpomenik je u nedjelju otvorio Haiderov nasljednik na dužnosti zemaljskog poglavara Koruške Gerhard Doerfler, naglasivši da Haider austrijsku politiku nije samo oblikovao nego i demokratizirao. U muzeju Bergbau, na "sveobuhvatnoj" izložbi posvećenoj Haideru, prema političkim promatračima, nema ni spomena o Haiderovim antisemitskim ispadima ili nacističkoj prošlosti - njegovi roditelji bili su simpatizeri Hitlerove Nacionalsocijalističke stranke, a otac mu je bio i član Hitlerovih jurišnih odreda. Austrijski mediji ovih dana, a posebno u nedjelju, opširno pišu o Haiderovu kontroverznom životu, smrti i kultu te, kako se naglašava, "luđačkom kultu u Koruškoj". Tako je dnevni list Wiener Zeitung, pod naslovom "Haider popularniji nego ikad" napisao kako niko u Koruškoj ne želi vjerovati da je Haider poginuo u saobraćajnoj nesreći zbog alkoholiziranog stanja (izmjereno je 1,7 posto promila alkohola u krvi), nego da je bio žrtva urote i atentata. Na pokrajinskim izborima održanim u martu njegova stranka BZOe, koja je kampanju vodila koristeći se njegovim slikama, dobila je 45 posto glasova, koliko nikad nije osvojio ni sam Haider. Izvan Koruške, Haiderov utjecaj već je izblijedio - njegova stranka više nema predstavnika ni u jednoj pokrajinskoj skupštini, prenosi Hina.\n"Komunističke simbole treba baciti u đubre historije"\n11.10.2009. u 19:34\nBroj žrtava tajfuna povećao se na 530\n11.10.2009. u 18:41


Srbi napustili skup o klimi zbog drskog gesta Prištine\nPetak, 5.04.2019., 18:55 Petak, 5.04.2019., 18:55\nKonferencija o klimi na zapadnom Balkanu koja je trebalo da bude održana danas u Tirani otkazana je zbog incidenta između delegacija tzv. Kosova i Srbije.\nPrema portalu Koha.net, delegacija Srbije nije htjela da učestvuje sa delegacijom tzv. Kosova, iako su obe pozvane na konferenciju, a predstavnici tzv. Kosova nisu prihvatili da budu predstavljeni pod fusnotom UNMIK-a pošto su “nezavisna država”.\nSrpska strana nije prihvatila učešće tzv. Kosova na konferenciji i zbog toga je napustila događaj.\nNaime, delegacija Srbije uslovila je prisustvo na konferenciji time da Priština ne može da ima pravo glasa i da bude adekvatno predstavljena, ali je tzv. kosovska delegacija to odbila.\nNavodi se da su obe delegacije na konferenciju pozvane sa “podjednakom važnošću”, a albanski ministar za životnu sredinu Bljendi Kljoši je rekao da je o tome prethodno postignut dogovor sa UN i Beogradom.\n– Dogovoreno je da Kosovo može da bude prisutno na konferenciji samo u statusu specijalnog gosta – rekao je Kljoši.\nU međuvremenu, kosovsko Ministarstvo za životnu sredinu i prostorno planiranje saopštilo je da je ministar Fatmir Matoši pozvan da učestvuje na konferenciji, ali da je, kada je shvatio da će Priština biti predstavljena sa fusnotom i pod logom UNMIK-a, odlučio da delegacija u znak protesta bojkotuje konferenciju.\nMatoši je novinarima u Tirani rekao da je predstavljanje Prištine sa fusnotom i pod logom UNMIK-a neprihvatljivo i da se to, kako je rekao, više nikada neće ponoviti.\nNavodi se da je rekao da će biti održana još jedna konferencija na tehničkom nivou koju će Priština iskoristiti kao priliku da se sastane sa donatorima i od njih zatraži podršku za tekuće projekte.\nMatoši je kazao da se borba za čistu sredinu ne može postići isključivanjem Kosova iz projekata ili donošenja odluka na zajedničkim konferencijama, prenosi Koha.\n– Rekao sam zvaničnicima UN da niko ne bi trebalo ni da sanja da će to pomoći čistoj životnoj sredini i efikasnom ratu protiv klimatskih promjena na Zapadnom Balkanu, ako neko vjeruje da jednu zemlju može da isključi iz projekata i donošenja odluka – rekao je Matoši.\nOrganizatori konferencije su Program Ujedinjenih nacija, Organizacije UN za hranu i poljoprivredu i Vlada Republike Albanije, uz finansijsku podršku Ministarstva životne sredine Češke Republike.\nSvrha ministarske konferencije bila je da se olakša pristup finansiranju projekata u vezi sa klimatskim promjenama, uključujući angažovanje i pristup klimatskim fondovima.\nOčekivalo se da na konferenciji bude usvojena deklaracija kojom se odobrava “zajednički pristup regionu Zapadnog Balkana — klimatsko ubrzanje finansijske podrške projektima”, koji bi kasnije bili sprovedeni kroz izradu i razvoj zajedničkih regionalnih projekata i programa.


Poslednji let šatla Atlantis ::\nVesti / Poslednji let šatla Atlantis\nPoslednji let šatla Atlantis\nAtlantis je, sa četiri astronauta i opremom za istraživačku laboratoriju na svemirskoj stanici, lansiran iz Svemirskog centra Kenedi uprkos upozorenjima o lošem vremenu. Ovo je 135. ali poslednji let.\nČetvoročlana posada, među kojima je jedna žena, ima zadatak da na Međunarodnu svemirsku stanicu dopremi zalihe, rezervne delove i naučne eksperimente. Njihova misija trajaće 12 dana a trebalo bi da slete u nedelju rano ujutru.\nPosada šatla Atlantis (s leva na desno) Reks Valhajm, Dag Herli, komandant Kris Ferguson i Sendi Magnus\nKomandant Kristofer Ferguson i kopiloti Daglas Harli, Reks Valhajm i Sandra Mangus oduševljeni su što će ući u istoriju kao posada kojom se završava šatl program.\n''Veoma smo počastvovani. Mnogi su želeli da budu ovde", rekao je Ferguson, penzionisani mornarički kapetan. Poslednja posada je živopisna grupa 40-godišnjaka. Ferguson je bubnjar rokenrol benda sastavljenog od astronauta. Harli obožava auto trke. Valhajm je nekadašnji kontrolor šatl letova a Mangus je poznata po tome što je umesila božićne kolače i pripremila salsu na svemirskoj stanici krajem 2008. i početkom 2009. godine koristeći sastojke koje je imala pri ruci.\nAmerička svemirska agencija NASA okončava tridesetogodišnji program i okreće se razvijanju resursa za letove dublje u svemir. Agencija sarađuje sa nekoliko privatnih kompanija koje grade sledeću generaciju svemirskih letelica.\nU međuvremenu, američki astronauti će se oslanjati na ruske rakete Sojuz za prevoz astronauta do i od Međunarodne svemirske stanice, dok će druge ruske, evropske i japanske rakete nastaviti da snabdevaju stanicu zalihama i odvoze otpad sa nje.\nProgram letova spejs-šatla, zvanično nazvan STS, započet je krajem 1960-ih godina, a prva letelica je lansirana 1981. godine.\nnasa spejs šatl svemir\nESA potpisuje ugovor od 86 miliona evra o vraćanju svemirskog otpada na Zemlju\nMeđunarodna svemirska stanica neće još dugo služiti čovečanstvu\nTražili smo vanzemaljce na pogrešnom mestu?\nZbunjuje naučnike: NASA prati čudan poremećaj iznad Zemlje


Autor Rejl - Engleski fudbal\nFebruary 11, 2019 Rejl Leave a comment\nLiga 2 je nakon dužeg vremena odigrala kompletno kolo, bez odloženih utakmica zbog obaveza klubova u FA kupu. Bilo je par izuzetno uzbudljivih utakmica od kojih je možda i najbolja bila između Meklsfilda i Krua gde smo videli 6 golova, od čega 2 duboko u nadoknadi. Generalno, Liga 2 je ovo kolo gorela od golova s obzirom da je viđeno […]\nMay 7, 2018 Rejl Leave a comment\nČempionšip je završio svoj regularni deo i priredio nam pravi rolerkoster emocija u finišu! Počećemo od borbe za drugo mesto između Fulama i Kardifa. Na papiru su i jedni i drugi imali relativno lake zadatke koji su se na kraju ispostavili kao tvrd orah. Fulamu je bio potreban Kardifov kiks i pobeda protiv Birmingema koji još uvek nije bio matematički […]\nApril 29, 2018 Rejl Leave a comment\nJoš samo jedno kolo do kraja! Uzbudljivo će biti do poslednjeg zvižduka, ovo kolo je samo produžilo neizvesnost do samog kraja. Kolo su u petak otvorili Fulam i Sanderlend, a Crne mačke su propisno namučile Fulam kojem su bitni svi bodovi do kraja. Sanderlend je pružio maksimum ali jasno je bilo da su Beli objektivno bolja ekipa. Jedina razlika bila […]\nApril 17, 2018 Rejl Leave a comment\nČempionšip polako privodi sezonu kraju a nakon ovog kola smo dobili i prvog putnika u PL. Kolo su u petak uveče otvorili Aston Vila i Lids a Vili je ovo bilo jedno od nekoliko finala koliko ih očekuje do kraja sezone ako žele direktnu promociju u PL. Očekivano savladan Lids i još uvek imaju barem neke šanse za direktnom promocijom. […]


11.12.2018. - u povodu skandaloznog saučesništva Gradske uprave Tuzla u poslovanju protivno Zakonu o javnim nabavkama - BOSS - Bosanska stranka\nYou are here: Home / Saopštenja 2018. / 11.12.2018. – u povodu skandaloznog saučesništva Gradske uprave T...\n03.12.2018. – u povodu ponovnog prevarantskog djelovanja političkih stranaka... 14.12.2018. – u povodu zahtjeva Kolegija Gradskog vijeća Tuzla za dostavljanje...


NAMJERNI NAPAD ILI? Pala internet stranica Memorijalnog centra Srebrenica - Dnevno.hr\nNAMJERNI NAPAD ILI? Pala internet stranica Memorijalnog centra Srebrenica\nAutor: Dnevno Nedjelja, 09. siječnja 2022. u 10:54\nPredstavnici Memorijalnog centra Srebrenica putem društvenih mreža priopćili su da internet stranica ove organizacije od jutros nije u funkciji zbog čega građani ne mogu pristupiti sadržaju stranice.\nIz Memorijalnog centra Srebrenica navode kako u ovom trenutku ne mogu reći je li pad stranice rezultat namjernog napada.\n“U ovom trenutku, ne možemo ni potvrditi ni poreći da je to rezultat namjernog napada na podatke i istraživanja koje prikuplja i provodi naša institucija”, napisali su iz MC Srebrenica. Također su naglasili da će javnost obavijestiti što je prije moguće o novim detaljima o padu njihove stranice.\nNOTICE: Website of @SrebrenicaMC is down. On this moment, we can neither confirm nor deny that this was a result of deliberate attack on data and research collected by our institution. We will inform you with updates on this issue ASAP.\n— Srebrenica Memorial Center (@SrebrenicaMC) January 9, 2022\nAutor:Dnevno\t Nedjelja, 09. siječnja 2022. u 10:54\n‘AKO KRENU, VOJSKA SRBIJE ĆE REAGIRATI’ Srpski general: ‘Ne isključujem mogućnost’\nOČEKUJE PODRŠKU VLADE\nPRONAĐEN MRTAV SIN SRPSKE POLITIČARKE, DOBRO POZNATE HRVATSKOJ: Još se ne znaju okolnosti smrti mladića\nZA SDP BiH NEPRIHVATLJIVO\nSKLAPA LI SE ČUDNOVAT PAKT ZA SPAS BiH? Vučić i Erdogan kuju planove prema Milanovićevoj ideji, Dodik oduševljen, Izetbegović baš i ne!


Putevi mokri, učestali odroni – Mladi Nikšića\nPutevi mokri, učestali odroni\nU Crnoj Gori jutros se saobraća po mokrim putevima, a iz Auto-moto saveza su upozorili na učestale odrone i na povremeno jače udare vjetra. Oni su ukazali da loši vremenski uslovi zahtujevaju opreznost, pogotovo na dionicama na kojima se radi.\nNa regionalnom putu R-1 režim saobraćaja na dionici Cetinje-Njeguši biće, zbog rekonstrukcije puta, promijenjen sa dvosmjernog na jednosmerni, a saobraćaj će biti prekinut za sve vrste vozila od 11 do 12 i od 15 do 16 sati.\nNa magistralnom putu M-2, na dionici Herceg Novi -Kamenari, sanira se klizište u mjestu Baošići, a režim saobraćaja promijenjen je sa dvosmjernog na jednosmjerni, uz svjetlosnu signalizaciju.\nRežim saobraćaja na magistralnom putu M-2, na dionici Poda – Berane, zbog radova je promijenjen sa dvosmjernog na jednosmjerni, od osam do 18 sati.\nNa magistralnom putu M-2 Berane – Rožaje, dionica Berane – tunel Lokve, režim saobraćaja biće promijenjen sa dvosmjernog na jednosmjerni od osam do 18 sati na mjestu u kom se radi.


Da se ne zaboravi • Forum Srbija\nDanas je 10 Jul 2020, 16:09\n[ 61 Posta ] Idi na stranicu Prethodni 1 ... 3, 4, 5, 6, 7\nPoslato: 18 Jan 2015, 20:03\nPAKLENA DVA VEKA MODERNE SRBIJE: Evo šta u narednih 200 godina moramo da izbegnemo! (FOTO)\nDr Ljubodrag Dimić napravio je u knjizi "Srbija 1804-2004: tri viđenja ili poziv na dijalog" kratku rekapitulaciju istorije moderne srpske države, a mi smo je skupili u 12 crnih tačaka, crnjih da crnje ne mogu biti\nSrpski istoričar dr Ljubodrag Dimić u svom segmentu knjige “Srbija 1804-2004: tri viđenja ili poziv na dijalog”, koji je napisao zajedno sa kolegama Dubravkom Stojanović i Miroslavom Jovanovićem, na samom njegovom početku pravi jednu kratku rekapitulaciju koja nikoga neće ostaviti ravnodušnim.\nSvi smo mi nekako svesni onoga što je napisao, ali tek kada se svede taksativno na dvanaest malih stavki, misleći čovek može da doživi prosvetljenje, i da kaže sebi: ovo je moralo biti izbegnuto, ali pošto nije, sada se mora učiniti sve da narednih 200 godina bude u potpunosti drugačije od prethodnih.\nPratićemo redosled koji je dr Dimić uspostavio. Tamo gde vidite citate, citiramo njega, a tamo gde nema citata, u pitanju su naši sopstveni komentari, pridodati u svrhu pisanja članka i poente. Važna napomena: samo su citati dr Dimića njegov lični stav; naši komentari mogu ali ne moraju da se podudaraju sa mišljenjem.\nVojvoda Živojin Mišić tokom Prvog svetskog rata. Foto: Wikipedia/SPCA\n1. Srbija je vodila “dvanaest ratova” od 1804. godine. “Oni proizvode demografski umor, provociraju egzistencijalni minimum, podstiču biološku i duhovnu ravnodušnost, i ukidaju budućnost“, piše autor, a mi nemamo šta da dodamo. Sve je istina. Buduće ratove izbegavati po svaku cenu.\n2. Preživeli smo “više genocida, nagoveštenih već sultanovim fermanima i fetvama reis-ulema 1804. godine, što se ponavljalo i u svim narednim ratovima, posebno onim koji su obeležili 20. vek”.\nOvo ne zavisi samo od nas, ali postoji mnogo toga što možemo da uradimo da se to više nikada ne ponovi, ni nama, a da ni mi drugima to nikada više ne priredimo. Za početak, mogli bismo da prestanemo da ignorišemo sopstvene grehove.\nFilm “Timočka buna”\n3. Srbiju je potresalo “mnoštvo buna i ustanaka protiv nepravde, stranih zavojevača i okupatora, i fašističke opasnosti”.\nOvo je povezano sa ratovima. Što se tiče ustanaka protiv nepravdi, trebalo bi učiniti sve da se stvori istinski demokratska država u kojoj vlada pravo i socijalna pravda. Što se tiče drugih stvari, trebalo bi da prestanemo da mislimo samo na sebe i da prestanemo da udaramo glavom u zid.\n4. Vodili smo “više građanskih ratova”. Ustav je vrhovni pravni akt, i postoji samo jedan način da se on promeni, a to nije silom oružja uperenog protiv sopstvenog brata. Građanski brat, a ne rat!\nKraljevina Jugoslavija tokom okupacije od sila Osovine. Foto: Wikipedia\n5. Preživeli smo “nekoliko okupacija”. Opet, moramo da dodamo: ne više glavom u zid.\n6. Vodili smo “više oslobodilačkih epopeja”. Jedino što je bitno jeste da pojedinci koji pripadaju srpskom narodu imaju svoja politička, ekonomska, jezička i kulturna prava. U tom slučaju su slobodni, u kojoj god zemlji da žive.\n7. Preživeli smo “četiri ekonomske blokade, 1906-8, 1948-55, 1992-5 i 1998-2000, koje su srpskom narodu, samo u 20. veku, uskratile ubrzani razvoj, sputale modernizaciju i pojele dvadeset godina, petinu veka“. Jasno je: nikada više glavom u zid, i nikada više protiv geografskog, političkog ekonomskog okruženja u kome se Srbija nalazi.\n8. Istorija obnovljene srpske države od zbora u Orašcu do danas obeležena je i sa “petnaest velikih diplomatskih kriza koje su provocirale sve vidove spoljnih pritisaka i unutrašnjih napetosti“. Dakle: ne glavom u zid – prejak je za našu lobanju. Nismo centar univerzuma i čim to shvatimo već će biti bolje, jer ćemo prestati da srljamo u stvari koje nas se ne tiču.\n9. Postojao je “utrošak velikih generacijskih energija na podizanju i očuvanju države (srpski narod pet puta stvara i isto toliko puta gubi državu), obnovi ratom razorene države, modernizaciji društva, formiranju institucija, hvatanju civilizacijskog priključka sa Evropom“. Ubuduće bi trebalo voditi računa da se izbegne sve što je navedeno u prethodnim i narednim tačkama, kako bi energija mogla da se troši samo na konačno formiranje institucija, a potom na nadgradnju, permanentnu modernizaciju i ono što život čini životom.\n10. Srbija je prošla kroz nekoliko “revolucija i diktatura i u 20. veku u njima provela dve trećine njegovog trajanja”. Ovo je ostavilo trajne posledice, a najgora je ta što građani Srbije zbog trenutnog političkog ustrojstva zemlje Republiku Srbiju uopšte ne posmatraju kao svoju državu već je gledaju kao na neki strani entitet u kome je njihov glas bezvredan.\nDrugim rečima, potrebno je uspostavljanje korenske demokratije, da građani od nivoa mesne zajednice pa sve do republičkog, imaju mogućnost da direktno biraju vlast pa čak i donose odluke koje ih se tiču, bilo na lokalu, bilo u globalu. Tek kada stanovnici jednog sela budu imali mogućnost da sami demokratskim putem odluče na šta će potroše novac koji im je opština dodelila, počeće na republiku da gledaju kao svoju državu.\nSkupština grada Beograda.\nDakle: direktan personalizovani izbor predsednika mesne zajednice kojoj bi se povećala ovlašćenja, načelnika opštine, predsednika pokrajine nakon pune regionalizacije zemlje, članova opštinskih i pokrajinskih skupština i konačno, najbitnije, direktni personalizovani izbor narodnih poslanika republičke skuštine koja bi potom birala vladu. Tek kada građani budu znali ime i prezime čoveka koji ih predstavlja i koga mogu lično da kazne zbog laži i neispunjenih obećanja, moći ćemo da krenemo napred. Potpuno je nebitno da li ćemo imati na vrhu predsednika ili kralja. Bitno je kako se bira izvršna vlast ispod njih.\n11. Prošli smo i kroz “mnoštvo seoba i tanjenja nacionalnog tkiva, brojne egzoduse i sabijanje u maticu”. Dakle: mir, mir i samo mir.\nSve kada se sabere, bila su ovo dva paklena veka. Juče je bilo crno, ali sutra to ne mora da bude, ako se opametimo, shvatimo da smo pravili bezbroj grešaka i postaramo se da za 200 godina srpski narod napravi sledeću rekapitulaciju: broj ratova – 0, broj genocida – 0, broj egzodusa – 0, broj diktatura – 0, broj diplomatskih kriza – 0, broj buna – 0, broj sankcija – 0, broj građanskih ratova – 0, broj stranih okupacija – 0.\nNije nemoguće, ako počnemo da koristimo glavu umesto onoga na čemu sedimo.\n(S. D. / Izvor: “Srbija 1804-2004: tri viđenja ili poziv na dijalog”)


NALAZIŠTA ‘CRNOG ZLATA’ U FBIH BIT ĆE PREDSTAVLJENA U ČUVENOM BRITISH MUSEUMU | Hayat.ba\nNALAZIŠTA ‘CRNOG ZLATA’ U FBIH BIT ĆE PREDSTAVLJENA U ČUVENOM BRITISH MUSEUMU\nVlada Federacije BiH i Federalno ministarstvo energije, rudarstva i industrije pokreću Proces nadmetanja 2019. za naftne koncesije.\nKako je najavljeno, Vlada i Ministarstvo, nadležni organ odgovoran za davanje licenci za istraživanje, razvoj i proizvodnju tečnih i gasnih ugljikovodika u FBiH pokrenut će nadmetanje za dobijanje istraživačkih i proizvodnih prava u blokovima BiHPo1, BiHPo2 te BiHTz u Panonskom bazenu, te Bloku BiHD1 u području Dinarida.\nPrema ranijim procjenama, Federacija BiH ima oko 600 miliona tona nafte, a kao najbogatije lokacije godionama se spominju područja Dinarida i tuzlanskog bazena, odakle se mogu čuti priče stanovnika kako im nafta izvire u dvorištima i imanjima. Prema nekim analizama, nalazište koje najviše obećava je u Orašju, sa oko 180 miliona barela, piše Faktor.


I Slovačka uvodi zatvaranje za nevakcinisane - 18.11.2021, Sputnik Srbija\nSlovačka će uvesti strože mere za ljude koji nisu vakcinisani protiv virusa korona usled porasta broja novozaraženih i prijema u bolnice koji opterećuju... 18.11.2021, Sputnik Srbija\nSlovačka je zabeležila rekordan broj slučajeva proteklih dana, premašivši 8.000 u utorak, a ranije ove nedelje je saopštila da ima još samo nekoliko kreveta na odeljenjima intenzivne negu za pacijente sa korona virusom, preneo je Rojters.Prema novim pravilima, samo osobama koje su vakcinisane ili koje su imale kovid-19 u poslednjih šest meseci biće dozvoljen ulazak u restorane, tržne centre, prodavnice sa neesencijalnim proizvodima, na sportske aktivnosti i javne događaje.Mere koje stupaju na snagu u ponedeljak i za koje je predviđeno da traju tri nedelje, slične su merama koje su usvojene u susednoj Austriji od ove nedelje.Slovačka ima jednu od najnižih stopa vakcinisanih u Evropskoj uniji i ona iznosi 45 procenata, preneo je Tanjug.\nsvet, evropa, slovačka, virus korona, kovid 19\n© Sputnik / Alekseй Vitvickiй / Uđi u foto-galerijuEduard Heger, premijer Slovačke\nSlovačka će uvesti strože mere za ljude koji nisu vakcinisani protiv virusa korona usled porasta broja novozaraženih i prijema u bolnice koji opterećuju zdravstveni sistem, izjavio je danas češki premijer Eduard Heger.\nSlovačka je zabeležila rekordan broj slučajeva proteklih dana, premašivši 8.000 u utorak, a ranije ove nedelje je saopštila da ima još samo nekoliko kreveta na odeljenjima intenzivne negu za pacijente sa korona virusom, preneo je Rojters.\n„To je zatvaranje za nevakcinisane“, rekao je Heger na konferenciji za novinare koja je prenošena uživo na televiziji.\nPrema novim pravilima, samo osobama koje su vakcinisane ili koje su imale kovid-19 u poslednjih šest meseci biće dozvoljen ulazak u restorane, tržne centre, prodavnice sa neesencijalnim proizvodima, na sportske aktivnosti i javne događaje.\nMere koje stupaju na snagu u ponedeljak i za koje je predviđeno da traju tri nedelje, slične su merama koje su usvojene u susednoj Austriji od ove nedelje.\nSlovačka ima jednu od najnižih stopa vakcinisanih u Evropskoj uniji i ona iznosi 45 procenata, preneo je Tanjug.\nAustrijsko ministarstvo pozvalo hrvatskog ambasadora na razgovor zbog izjava predsednika Hrvatske\n17 Novembar, 21:23


noir.am sessions, nova regionalna video produkcija! | Radio Bruškin - Radio Station - Kotor, CG\nnoir.am sessions, nova regionalna video produkcija!\nRadio Bruškin - Radio Station - Kotor, CG > BRUŠKINAVANJE > noir.am sessions, nova regionalna video produkcija!\n16.05.2017./By Tomislav Zegura/In BRUŠKINAVANJE, RADOZNALOSTI/ 0 Comment\nSvjedoci smo porasta regionalnih video i TV produkcija koje ne funkcionišu na ustaljen, kontrolisan, ili tržišno komercijalan način, baš poput našeg radija. Već smo pisali o bBox session produkciji iz Beograda ili makedonskoj Bla Bla Televiziji, a ovog puta predstavljamo Hrvatsku produkciju noir.am session. Misija ove video produkcije je da na pažljivo odabranim lokacijama i sa snimcima “iz prve” pruži najbolji mogući tretman talentovanim muzičarima i izvođačima!\nPosljednji, tj. najnoviji snimak ove ekipe realizovan je u sklopu Indirekt Warm Up 12/05 ~ Novigrad, i predstavlja bend Nelcotte, pogledajte:\nPratite noir.am session sa you tube kanala kao i sa njihove facebook stranice.\nTags: noir.am sessions, video produkcija\n← BLA BLA Televizija, nova internet televizija iz Makedonije\nDemofest otvara novi konkurs: „Čista umjetnost“ šansa za umjetnike da iskažu svoju kreativnost →


Nova knjiga Anisa Bajrektarevića ''Geopolitika - Evropa Sarajeva 100 godina poslije''\nNova knjiga Anisa Bajrektarevića ”Geopolitika – Evropa Sarajeva 100 godina poslije”\nOva zbirka tekstova profesora Anisa Bajrektarevića, sukcesivno objavljivanih u svjetskoj periodici i na više jezika, kao i u sarajevskom magazinu Dani, potvrđuje da postoji duboka intelektualna frustracija svih koji se bave onim što se danas popularno zove Jugoistok Evrope, a ona proizlazi iz činjenice da su se tri evropske socijalističke federacije raspale na putu njihove političke tranzicije ka liberalnoj demokratiji, gdje je jedna, jugoslavenska, prošla kroz čitavu deceniju nasilja. Sve, naravno, nije rođeno jučer, zato autor svoja razmatranja započinje sarajevskim atentatom (28. juna 1914.) kada je Centralna Evropa objavila rat Istočnoj Evropi, od tačke koja je dovela do današnjih postmodernih društava. Gdje smo bili i gdje smo sada? Mi smo (bivši Jugoslaveni, a danas tek, za tuđi račun i na vlastitu nesreću, međusobno zavađeni Srbi, Hrvati i Bošnjaci) jednako zbunjeni odnosom koji je našu političku tranziciju ka liberalnoj demokratiji učinio kompleksnijom, budući da su nam Evropljani sve vrijeme, nakon što su sami, poslije pada Berlinskog zida, proglasili kraj ideologije i podjela, nudili pomoć u crtanju etničkih karata i linija razdvajanja od kojih se ni danas nismo uspjeli odmaći, od kojih i danas boluje ovo društvo jer su se posljedice tih etnoteritorijalnih podjela izravno reflektirale na sve oblike društvenosti, kao i na sve institucije i prakse u postratnom bosansko-hercegovačkom društvu, koje prolazi sve ono što jedna „pervertirana“ tranzicija podrazumijeva. Rekosmo tranzicija: tranzicija iz nečeg povijesno utemeljenog i provjerenog, kao dobrog i funkcionalnog za uvjerljivu većinu, u nešto iskustveno doživljeno kao bastardizacija, u čemu je nekadašnja većina postala ponižena manjina – tako sve izgleda nakon dvadeset i više godina! Međusobno zavađeni, politički, sigurnosno, financijski i medijski desubjektivizirani, bez ikakve jasne perspektive – svoje i tuđe žrtve – to je slika naše sumorne današnjice. Sutra nikako da (o)svane. Nikad nam, kao protekle dvije decenije, nisu više pomagali, posredovali, savjetovali, a nikad nismo bili jadniji i bespomoćniji, i to nakon razdoblja naše jugoslavenske antičke suverenosti. Kao da nas je progutala “crna rupa”. To je, uz našu posvemašnju političku lakomislenost, samo jedna od neuspjelih evropskih integrativnih strategija u BiH. Pojedostavljeno rečeno, zbunili smo Evropu, ali i ona nas, razlika je “samo” u tome što mi svoju zbunjenost debelo plaćamo. Mi lako možemo objasniti zašto smo (bili) zbunjeni, ali odgovor na pitanje zašto je Evropa reagirala tako kako jest još uvijek nemamo; izmiče nam, ne možemo ga jasno artikulirati. Ili za tako nešto nemamo intelektualne odgovornosti i minimum građanske hrabrosti! Svi znaju sve i svi šute, što je svojstveno najrigidnijem staljinizmu, s tom razlikom da su ljudi tada znali čega se boje – ali šta je u pitanju danas, nakon što smo dobili demokratsko pravo glasa?! Za one koji se, možda, pitaju ova zbrika tekstova otvara novu perspektivu i posvješćuje određene aspekte cijele priče vezane za raspad Jugoslavije, gdje postaje mnogo vidljivije da liberalne nacionalne države ne samo da nisu znale, nego nisu ni htjele ponuditi socijalističkim društvima demokratski višenacionalni model koji bi im odgovarao više od etničkih podjela. Politike isključivosti koje su podržane više su odgovarale politici evropskog proširenja ka Istoku, odnosno, politike isključivosti osiguravaju liberalnim demokratijama trajniju poziciju moći u odnosu na Istok. Dubinska motivacija, ističe profesor Bajrektarević, koja je spriječila Evropljane da nam „pomognu“ i da nas „ohrabre“ na putu političke, eknomske i kulturne transformacije je, prije svega, geopolitičke naravi: Jugoslavija je bila jedini istinski samostalni i nezavisni politički entitet Istočne Evrope, i jedan od svega nekoliko takvih na cijelom kontinentu. Nagyjeva Mađarska 1956. i Dubčekova Čehoslovačka, kao i Poljska 1981. maštale su i borile se kako bi se pridružile liberalnoj Jugoslaviji i njenom, na svjetskoj pozornici jasno zacrtanom, Trećem putu. Zaista, Jugoslavija je po mnogo čemu bila jedinstvena evropska država: bez historije agresije prema svojim susjedima, sa visokim stupnjem tolerancije drugog i drugačijeg. Narodi Jugoslavije su bili jedni od rijetkih Evropljana koji nedvojbeno i odlučno ustaju protiv fašizma (1941-1945), boreći se oružano i plaćajući to sa 12% svoje populacije u četiri godine krvavoga (bratoubilačkog) rata. Jugosloveni – siromašni, ali vraćenog dostojanstva i istrajni – također se snažno suprostavljaju Staljinu i staljinizmu odmah nakon Drugog svjetskog rata. Bismarck Južnih Slavena – Josip Broz Tito – doktrinira tzv. aktivnu miroljubivu koegzistenciju nakon važne Jug–Jug konferencije u Bandungu 1955. i uspostavlja Pokret nesvrstanih (NAM) u Beogradu, svega 16 godina poslije surovog svjetskog rata, 1961. Nepokolebljivo decenijama, NAM i Jugoslavija umiruju snažne konfrontacije dviju supersila i satelita grupiranih oko njih (balansirajući, njihovom neodgovornošću izazvane, ozbiljne krize širom svijeta). U Evropi, kontinentu najoštrijih ideoloških podjela, sa praktično dvije polutke vojno sukobljene na svim centralnim sektorima kontinenta, te sa svojim južnim krilom (Portugalom, Španijom, Grčkom, i povremeno, Turskom), kojim vladaju najcrnje vojne hunte, Jugoslavija je izuzetno blag otok stabilnosti, umjerenosti i mudrosti. Kod kuće, ova državotvorna (iz današnje perspektive: čudotvorna) zajednica Južnih Slavena ima jedinstveno ustavno uređenje u striktno decentraliziranoj federaciji. Premda je bila formalna demokratija u svom političkom životu, mnogi aspekti socijalnih i ekonomskih običaja u ovoj zemlji, kao i naširoko upražnjavane osobne slobode i prava oslikavale su državu stvarne demokratije. Koncept samoupravljanja (uporedo sa samoupravnim modelom tzv. interesnih zajednica) u ekonomskim, socijalnim, jezičkim i kulturnim poslovima privukao je mnogo inostrane pažnje, divljenja i stručnog interesa u 1960-tim, 1970-tim i 1980-tim. Konačno: sahrana Josipa Broza Tita 7. maja 1980. predstavljala je najveće okupljanje državnika XX vijeka – ukupno 209 delegacija iz 127 zemalja svijeta – došlo je iskazati počast jednoj od najvećih povijesnih ličnosti tog stoljeća. Bio je to, nažalost, labuđi pjev na našu iracionalnost i evropsku političku dvoličnost osuđene Jugoslavije. Dostigli smo svoj “historijski maksimum” (L. Perović), mogli smo s Indexima zapjevati: “I pad je let.” Započeo je tada i još traje. U međuvremenu se pretvorio u slobodni pad. EU, kao, nemoćna, nariče nad nama; mi na izborima glasove dajemo svojim grobarima. Riječima autora: “konfrontaciona nostalgija i akademska inercija.“ Poraz rusofonske Evrope u njenoj geopolitičkoj i ideološkoj konfrontaciji sa Zapadom doveo je do kolosalnih promjena u Istočnoj Evropi. Koliko je to bilo dramatično možemo, kao ilustraciju, uzeti geopolitičko okruženje u to vrijeme najveće države Istočne Evrope – Poljske. Sva tri kopnena susjeda Poljske: DDR – Istočna Njemačka (kao jedina zemlja ikada koja se pridružila EU bez ikakve pristupne procedure, po čistom aktu Anschluss-a), Čehoslovačka i Sovjetski savez nestali su preko noći. Svi su današnji susjedi Poljske tek dvije dekade stara novina na evropskoj političkoj mapi. Nadalje, ako želimo da usporedimo broj disolucija država širom svijeta u posljednjih 50 godina, Stari kontinent pretrpio je koliko i svi drugi kontinenti zajedno: Američki kontinent – nijedna, Azija – jedna (Indonezija/Istočni Timor), Afrika – dvije (Sudan/Južni Sudan i Etiopija/Eritreja), a Evropski kontinent – tri disolucije. Zanimljivo je da se sve evropske disolucije tiču isključivo i jedino Slavena koji su živjeli u multietničkim i višejezičkim (ne od strane Atlantske Evrope nametnutim jednonacionalnim) državama. I sve su se tri – znači, svaka druga disolucija koja se zbila bilo gdje u svijetu – desile isključivo u Istočnoj Evropi. Ova je regija svjedočila totalnoj disoluciji Čehoslovačke (Zapadni Slaveni) i Jugoslavije (Južni Slaveni, i to u tri vala raspada), dok je jedna država nestala iz Istočne Evrope (DDR), da bi ukrupnila i ojačala front Centralne Evrope (zapadna Njemačka). Konačno, nebrojene centripetalne turbulencije snažno pogađaju Istočnu Evropu povodom raspada Sovjetskog saveza (Istočni Slaveni) na njihovim granicama. Te trubulencije još uvijek traju a kraj im se ni ne nazire. Kao najdrastičniji primjer Ukrajina je važan dio tog mozaika. Novostvorena EU (atlantsko–centralna evropska osovina) reagirala je tako što je aktivno eliminirala jugoslavenski Treći put u maniru klasične, historijske nacional-države, sa hladnom računicom geopolitičke procjene lišene bilo kakvih ideoloških tj. vrijednosno-moralnih ograničenja. Ona lako napušta altruizam svojih sopstvenih ideja, uskraćujući svoju podršku reformski opredijeljenoj vladi Jugoslavije, kojoj je tako sudbina brzo i zapečaćena. Slučajna ili ne, krajnja neodlučnost i kontradiktorne poruke EU-pripremajuće Evrope (čas ohrabrenja separatizmu, čas potvrda teritorijalne cjelovitosti i nedjeljivosti Jugoslavije) dovode cijelu zemlju u shizofrenu situaciju. EU opkružuje i izolira zapadni Balkan, puštajući klaonicu da neometano traje godinama. U isto vrijeme, užurbano mobilizira sva potrebna sredstva kako bi proširila svoju sopstvenu strategijsku dubinu na istok (ono što se kasnije formalizira tzv. EU proširenjem iz 1995, 2004, 2007, i konačno 2013). U ovom je kontekstu jedini mogući odgovor na pitanje kako se genocid i EU proširenje mogu odvijati u isto vrijeme na ovako malom prostoru (kontinentu). “Multikulturalizam je mrtav u Evropi” poručuju odnedavno vodeći evropski političari. Nekad teokratski Stambol i katil fermani, danas sekularni Bruxelles i brojni departmani (svileni gajtani). Istočna Evropa, kaže autor, odustala je od debate o suštinskim sadržajima, kao što su Slavenstvo, identitet, sekularizam i antifašizam. Toj i takvoj Istočnoj Evropi, kojoj je oduzeta, ali koja je i samoj sebi oduzela riječ na povijesnoj pozornici, pripada Bosna i Hercegovina, država ni svoja, ni tuđa, pod stečajem. Malo je ko, poput profesora Bajrektarevića, na ovaj način osvijetlio raspad ne samo Jugoslavije, nego i jednog vrijednosnog sistema. Budući da tekstovi koji slijede donose neophodan geopolitički kontekst, a tu je autor svoj na svome, ključan u razumijevanju bihejvioralnih političkih praksi liberalnih demokratija od početka devedesetih naovamo, mogu nam pomoći na putu vraćanja samopouzdanja i samopoštovanja – onih kategorija bez kojih nema smislene ljudske egzistencije. Ako smo to i bili zaboravili, dolazi nam ova knjiga kao naš podsjetnik. I – što je najvažnije – to u velikoj mjeri zavisi od nas samih, u to nas uvjerava autor suvereno se krećući svjetskim meridijanima i paralelama, na slučaju Vijetnama pokazujući primjer izvojevane slobode po visoku cijenu. I, dakako, ta sloboda nije značila pad u antimodernizacijsku izolaciju – naprotiv. Autor dekodira odnose velikih sila, ulogu energenata u modeliranju svjetskih odnosa i u nastanku aktualnih kriznih žarišta, sudbinu bliskoistočnih zemalja koje plaćaju visoku cijenu svog geopolitičkog položaja, njega zanimaju davni i dubinski historijski procesi koji u svjetlu današnjice dobivaju svoj puni smisao, evropski i svjetski mirovni ugovori, konstante i varijable povijesti: domino-efekti moderne historije. Njegovi pogledi na suvremenu povijest Evrope i Svijeta uklopljeni su u evolucijske tokove čovječanstva, nudeći nam jednu sasvim specifičnu sliku razvoja ljudske vrste i Planete koju ona nastanjuje. Trošimo bahato i neodgovorno u ime profita, nekontrolirano proizvodeći ugljik, povijest budućnosti. “Kako smo“ – pita se autor – „razvili ovu nekrofilnu opsesiju? Kako smo uspjeli da koncentriramo naš ljudski i gospodarski razvoj na ugljiku, i uporno razvijamo tzv. ‘tehnologije’ koje nas, očito, vode u direktnu koliziju sa svemirom i sa svime što okružuje našu biosferu?“ Sve globalne strategije ostaju mrtvo slovo na papiru. Globalna strategija – globalna fraza, demagogija moći po svaku cijenu, čak po cijenu uništenja života. Ko će vladati kad na našoj Planeti više ne bude nikog? Ko će, poslije uništenja Planete, zakazati novi samit u Riju? Hoće li tada biti konsenzusa? Naša je povijest, tvrdi profesor Bajrektarević, povijest “geopolitičkog imperativa”. “Drugim riječima“ – ističe autor – „naša kriza ne može biti samo ekološka, kao što ona nikada nije ni bila samo finansijska – naša kriza mora biti moralna.“ Trebala nam je jedna ovakva povijest Jugoistoka Evrope, u sklopu povijesti Svijeta, da raširimo sužene perspektive i, bar na trenutak, po principu “na ljutu ranu, ljutu travu”, smanjimo tjeskobu tranzicije koja – da li to iko zna? – vodi: kuda? Naše, bosanskohercegovačko kretanje, naime, tokom posljednjih dviju decenija u svakom se pogledu pokazuje nazadovanjem, a nema nikog od onih koje biramo na tzv. demokratskim izborima da nam to može reći. Živimo u Evropi genocida i ujedinjenja: od WWI do www. kako kaže autor, golub pismonoša zamijenjen je internetom ali, koliko smo se sami u sebi promijenili i osposobili za tehnološki napredak bez kojeg je naš život preko noći postao nezamisliv? Uspoređujući psihološke posljedice Gulaga i Googla autor konstatira: „Ovo stаnište zapravo je gvozdena cyber-krletka: sjаjno, аli usmjereno i instrumentаlizovаno, egoistično i аutistično, hlаdno i brutаlno mjesto; nesposobno za viziju, empаtiju, inicijаtivu ili akciju. Ono samo pojačava odsustvo naše veze sa sobom i ostatkom. Ako je, i dok je to tаko – moramo se pitati dа li uopće postoji rаzlikа između Gulaga i Goo(g)laga – jer su obа zatvori slobodnog umа?“ Sva ova, i brojna druga pitanja, nalaze svoj smislen odgovor na stranicama koje slijede. Nekadašnja – dojučerašnja – historijska pitanja u autorovoj interpretaciji postaju današnja, sutrašnja – egzistencijalna, planetarna: pitanja prijetećeg ekološkog holokausta. U tome je, u izbalansiranoj kombinaciji mikro i makro perspektiva, u interdisciplinarnom pristupu kompleksnoj povijesnoj materiji, veličina i neodoljiva privlačnost ove knjige. Od prve do zadnje stranice čitalac osjeća erudiciju Wissenschaftlera živo zainteresiranog za znanstveni pogled na svijet, ali pogled koji se ne zadržava na razini deskripcije nego nudi konkretna rješenja. Autorovo znanje plijeni: historiografija, povijest ideja, religijâ, civilizacijâ, umjetnosti, književnost, poezija, moderne tehnologije – dubinski uvidi u povijesne sklopove predstavljeni na jednostavan i prosječnom čitatelju pristupačan način, sve to s „nepomirljivošću prema licemjerju i falsifikatima svetinja”, u duhu Erazma Roterdamskog. “Zašto mi tvrdoglavo insistiramo na neadekvatnoj civilizacijskoj navigaciji?!“, pitanje je koje zadire u samu srž naše napredne, ali etički posrnule civilizacije. Čovjek je, čini se, stvorio historiju koju više ne može kontrolirati nego, upravo obrnuto, ona pod kontrolom (zarobljenog geopolitičkim imperativom) drži njega – to je jedan od zaključaka koji se nameće nakon čitanja knjige profesora Bajrektarevića. Zapravo, čovjek je na iskušenju – pred imperativom – da osmisli nove, humanije strategije vlastitog odnosa prema historiji, za svijet zasnovan na konsenzusu solidarnosti. Norme i standardi su propisani, do čovjeka je da ih primijeni. „Kaos ili kosmos“ – kaže autor – „jednostavan izbor.“\nU Sarajevu, 23. X 2014.\nIstaknuta slika: dr Anis Bajrektarević


Stepen stučne spreme po Bolonji\nTema: Stepen stučne spreme po Bolonji\nDa li neko zna kako se uporedjuju stručne spreme studija po Bolonji i stare stručne spreme.I kako se vrednuju strukovne u odnosu na akademske studije?\nRe: Stepen stučne spreme po Bolonji\nstrukovne ko visa skola,akademske ko fakultet prvi stepen tj....kako ga sad zovu,dodiplomske....undergraduate na engl.\nI mene interesuje ali mi nije jasan tvoj odgovor sta je strukovan 3 godine koja je to 7/1 a sta fakultet ili master 7/2. Koliko se godina ide master jel 4 a fakultet isto je bio cetiri i sta sada treba jos na te cetiri da bi bio master po kom programu.\nstrukovne tri godine,ali pretpostavljam da se razlikuju po programu i verujem da imaju vise prakticnog rada. cini mi se da posle ovoga ne mozes na master,ali nisam sigurna....ali procitajte u novom zakonu o visokom obrazovanju,ima sve objasnjeno u nekoj od stavki.\nakademske tri ili cetiri godine,nakon cega sledi master od dve ili jedne godine,u zavinosti od osnovnih studija. uglavnom moras sve ukupno da imas 300 kredita.\nStrukovne studije-180 ESPB poena\nAkademske-240 ESPB poena\nZa master je potrebno 300 ESPB poena, što znači da oni sa završenim strukovnim studijama imaju 2 godine mastera, a oni sa završenim akademskim jednu godinu mastera (godina nosi 60 poena).\nne,strukovne imaju tri godine,akademske tri ili cetiri.\nDelatnost visokog obrazovanja ostvaruje se kroz akademske i\nstrukovne studije na osnovu odobrenih, odnosno akreditovanih studijskih programa\nza sticanje visokog obrazovanja.\nNa akademskim studijama izvodi se akademski studijski program, koji\nosposobljava studente za razvoj i primenu naunih, strunih i umetnikih dostignua.\nNa strukovnim studijama izvodi se strukovni studijski program, koji\nosposobljava studente za primenu znanja i veština potrebnih za ukljuivanje u radni\n1) diplomske akademske studije - master;\n2) specijalistike strukovne studije;\n3) specijalistike akademske studije.\nStudije treeg stepena su doktorske akademske studije.\nSvaki predmet iz studijskog programa iskazuje se brojem ESPB\nbodova, a obim studija izražava se zbirom ESPB bodova.\nZbir od 60 ESPB bodova odgovara prosenom ukupnom angažovanju\nstudenta u obimu 40-asovne radne nedelje tokom jedne školske godine.\nUkupno angažovanje studenta sastoji se od aktivne nastave\n(predavanja, vežbe, praktikumi, seminari i dr.), samostalnog rada, kolokvijuma, ispita,\nizrade završnih radova, dobrovoljnog rada u lokalnoj zajednici i drugih vidova\nDobrovoljni rad je rad studenta bez naknade, koji organizuje\nvisokoškolska ustanova na projektima od znaaja za lokalnu zajednicu koji se\nvrednuje u sistemu visokog obrazovanja.\nUslove, nain organizovanja i vrednovanje dobrovoljnog rada ureuje\nvisokoškolska ustanova svojim opštim aktom.\nUkupan broj asova aktivne nastave ne može biti manji od 600 asova\nu toku školske godine.\nOsnovne akademske studije imaju od 180 do 240 ESPB bodova.\nOsnovne strukovne studije imaju 180 ESPB bodova.\nSpecijalistike strukovne studije imaju najmanje 60 ESPB bodova.\nSpecijalistike akademske studije imaju najmanje 60 ESPB bodova\nkada su prethodno završene diplomske akademske studije.\nDiplomske akademske studije imaju:\n1) najmanje 60 ESPB bodova, kada je prethodno ostvaren obim\nosnovnih akademskih studija od 240 ESPB bodova;\n2) najmanje 120 ESPB bodova kada je prethodno ostvaren obim\nosnovnih akademskih studija od 180 ESPB bodova.\nDoktorske studije imaju:\n1) najmanje 180 ESPB bodova, uz prethodno ostvareni obim studija\nod najmanje 300 ESPB bodova na osnovnim akademskim i\ndiplomskim akademskim studijama.\nOdreeni akademski studijski programi mogu se organizovati\nintegrisano u okviru osnovnih i diplomskih akademskih studija.\nAkademski studijski programi iz medicinskih nauka mogu se\norganizovati integrisano u okviru osnovnih i diplomskih akademskih studija, sa\nukupnim obimom od najviše 360 ESPB bodova.\nE a ko je studirao pet godina sta on ima 240 bodova ili 300 bodova? jel on mora sada da ide jos jednu godinu da bude master? Da li osoba koja je dip. inz ima manje zvanje od mastera?\nStrukovne studije su isto sto i visa skola... Akademske su u stvari prvi stepen po starom... Izmedju vise skole i zavrsenog fakulteta... Najbolje za objasnjenje je stepenovanje diplome koje je postojalo jedno vreme... Znaci, neko je krenuo na faks ali iz bilo kojih razloga je prestao... Ako je polozio vise od polovine ispita mogao je da stepenuje diplomu... Master studije nemaju nikakve veze sa magistraturom... Master studije, ili diplomske akademske studije su u stvari jednake zavrsenom fakultetu po starom... Na mom fakultetu je vise njih ponistilo staru diplomu i uzelo novu master diplomu... Samo da napomenem da je moj fakultet trajao pet godina... Dok PhD studije imaju ekvivalenciju sa magistraturom, ali to niko ne priznaje... Znaci, ovo je samo neko virtuelno poredjenje... Zato i postoje postdoktorske studije...\nOriginal postavio Dorian Green E a ko je studirao pet godina sta on ima 240 bodova ili 300 bodova? jel on mora sada da ide jos jednu godinu da bude master? Da li osoba koja je dip. inz ima manje zvanje od mastera?\nKonkretno na mom fakultetu, ko je studirao po starom programu (pet godina) moze da ponisti svoju staru diplomu i uzme diplomu mastera...\nPredlog Nacionalnog okvira kvalifikacija – maj 2009. g.\nNacionalni savet za visoko obrazovanje Republike Srbije u maju mesecu 2009. godine kreirao je nacrt predloga Nacionalnog okvira kvalifikacija u visokom školstvu, koji implicitno (ne taksativno) opisuje kako će izgleda biti napravljena paralela između stručne spreme po starom Zakonu o visokom školstvu i kvalifikacija po novom Zakonu.\nTrogodišnje osnovne akademske i strukovne studije prema ovom predlogu se izjednačavaju sa stručnom spremom VI-2.\nMaster studije se izjednačavaju sa stručnom spremom VII-1 (sigurno neće biti VII-2).\nČetvorogodišnje osnovne akademske studije se nalaze u domenu nečega što ima veze sa kvalifikacijom VII-1 (definitivno nisu u domenu VI-2), što znači da ovo nije dovoljno definisano područje.\nSpecijalističke strukovne studije se nalaze u domenu VII-1, na slici izgleda da imaju značajniji status od četvorogodišnjih akademskih studija, ali je zaključak isti kao i prethodno – nije dovoljno definisano područje.\nVeoma je velika verovatnoća da će Magistri koji ne doktoriraju u predviđenom roku biti po kvalifikaciji srodni sa nivoom akademske specijalizacije.\nOstavlja se mogucnost i za strukovnog mastera.\nPoslednji put ažurirao/la toz972 : 03.02.2010. u 11:15\nimam drugaricu na biologiji,ona kad zavrsi petu godinu osnovnih studija postaje odmah master i ima pravo na doktorske.\nOriginal postavio Ériu imam drugaricu na biologiji,ona kad zavrsi petu godinu osnovnih studija postaje odmah master i ima pravo na doktorske.\nPa da,njima su osnovne studije 3 godine i master 2 godine,tako da posle toga moze na doktorske.\nBin Laden: SAD da se spreme\nPoslednja poruka: 05.06.2009., 09:05\nSmestaj u Bolonji, cimeri, ponude za vecernji posao\nAutor Majcezmajce u forumu Školovanje u inostranstvu\nPoslednja poruka: 22.01.2005., 00:27\nV stepen strucne spreme\nAutor zlovelj u forumu Tehničke nauke\nPoslednja poruka: 27.11.2004., 19:45\nAutor strujone u forumu Tehničke nauke\nPoslednja poruka: 17.11.2004., 19:02


Aleksandar Borković – MVP Sport klub Prve lige Srbije | Meridian Indians\nAleksandar Borković – MVP Sport klub Prve lige Srbije\nJedan od najperspektivnijih mladih igrača i uzdanica američkog fudbala u Srbiji dobio je i zvaničnu potvrdu tih epiteta. Sedamnaestogodišnji Aleksandar Borković, član našeg kluba i juniorski reprezentativac Srbije, proglašen je najboljim igračem SPORT KLUB Prve lige u tradicionalnom glasanju trenera prvoligaša.\nTrofej MVP Prve lige Srbije uručen mu je za vreme trinaestog Serbian Bowla, finalnog meča prvenstva Srbije.\nDa li si iznenađen titulom MVP i ako jesi zašto?\nIznenađen sam titulom i izborom za MVP Prve lige Srbije. Konkurencija je bila stvarno jaka, a meni je ovo tek druga seniorska sezona.\nŠta misliš da je presudilo da treneri kandiduju upravo tebe?\nMislim da je za moj izbor presudila wildcard utakmica protiv Blue Dragonsa iz Beograda, kada se namestilo tako da postignem svih pet tačdauna za Indianse. Takođe smatram da sam pružio svoj maksimum i dobro odigrao svaku utakmicu ove sezone.\nKoliko za tebe znači jedno ovakvo priznanje?\nOvakvo priznanje mi mnogo znači jer me definitvno motiviše na nove, još veće ciljeve koje se nadam da ću ostvariti.\nKakvi su ti planovi za ubuduće?\nŽelja i plan mi je da probam da odem na neki od koledža u Americi i da nastavim da se bavim fudbalom.\nDa li smatraš da su Indiansi dobra organizacija za napredovanje igrača?\nIndiansi su jako dobra organizacija i verujem jedna od najboljih u Srbiji za napredovanje igrača. Većina naših trenera su dugogodišnji igrači sa ogromnim iskustvom, a neki od njih su i treneri u reprezentaciji Srbije.\nKako komentarišeš Serbian Bowl i pobedu Veprova?\nPokazalo se da su Dukesi došli sa velikom željom za pobedom što se i videlo u prvom poluvremenu. Međutim, u drugom delu meča QB Dukesa nije uspeo da kompletira nijedan pas, što je definitivno uticalo da stari šampioni ponovo podignu pehar.\nKako kometarišeš plasman Indiansa ove godine u Prvoj ligi Srbije?\nMislim da niko nije očekivao da će Meridian Indiansi doći do epiteta najbolje četiri ekipe u Srbiji i to je stvarno veliki učinak za naš klub. Prvi put u plej-ofu, ovako mala sredina kao što je Inđija… Nema drugih reči osim veliki uspeh.\nPhoto: Stefan Ugljevarević\nAleksandar Borković,MVP,Prva liga


21.05.2018 17:11 4781 12 0\nDanas Crna Gora proslavlja Dan nezavisnosti, koju je dobila na referendumu tačno prije 12 godina, 21. maja 2006. godine.\nPrema zvaničnim podacima, 419 240 građana je glasalo na referendumu, odnosno 86,5% od ukupnog broja birača. Državnu nezavisnost Crne Gore izabrali si 230,661 građana ili 55,5%, dok za zajedničku državu sa Srbijom 185 002 glasova ili 44,5%.\nRanije, Skupština Crne Gore usvojila je Zakon o referendumu za nezavisnost zemlje, koji je dogovoren sa Evropskom unijom. Za uspeh referenduma neophodna je podrška 55% ili više birača. Jedino pitanje referenduma: Da li želite da Republika Crna Gora bude nezavisna država sa punom međunarodnim pravnim subjektivitetom?\nPremijer Crne Gore, Duško Marković, povodom Dana nezavisnosti, izjavio je da Crna Gora u poslednjih dvanaest godina, od obnove nezavisnosti, stalno se razvija i da će Vlada nastaviti da vodi proces reformi u različitim oblastima.\n"Dvanaest godina je dovoljno dugo, ali sa druge strane, veoma je malo da bi se ostvarili sva očekivanja i obećavanja od 21. maja 2006, naročito kada se radi o nestabilnim i nerazvijenim zemljama na Balkanu, gde još nisu ugašeni svi požari, koji zahvatili hiljade ljudskih života", - rekao je premijer Crne Gore na prijemu povodom Dana nezavisnosti.\nDetaljnije 8238 1\nDetaljnije 4090 18\nDetaljnije 6033 8\nDetaljnije 4872 5\nDetaljnije 6665 9\nDetaljnije 5641 7\nDetaljnije 6641 2\nDetaljnije 4781 12\nDetaljnije 2137 11\nDetaljnije 6561 19\nDetaljnije 2748 14\nDetaljnije 2094 12


Znate li šta znači Samsung, Huawei, Xiaomi, Sony?\n349\tObjavljeno 09 novembar 2020 Autor: Micro Mreza\nMožda ste nekada razmišljali o tome šta znače imena proizvođača pametnih telefona i druge tehnologije.\nPortal Balkan Android objavio je listu imena nekih od najpopularnijih proizvođača.\nSamsung – Tri zvijezde\nOsnivač Samsunga želio je da se njegova kompanija zove po korejskoj riječi za "tri zvijezde", jer je htio da se razvija i jednoga dana bude velika i blistava kao zvijezde na nebu.\nHuawei – Kina to može\nOsnivač kompanije Huawei rekao je u jednom intervjuu da ime potiče od natpisa koji je slučajno vidio na zidu. Tamo je pisalo zhonghua youwei, što se može prevesti na nekoliko načina, ali je suština ista – "Kina obećava", "Kina to može", "Dostignuća Kine", "Veliki uspjeh".\nU slobodnom prevodu: Zhongzhua = Kina, a Youwei = Obećavati. Skraćenjem i prilagođavanjem ove dvije riječi, dobijamo naziv Huawei.\nApple – Jabuka\nS obzirom na to da je engleska riječ u pitanju, većina ljudi nema problem da pogodi šta znači Apple. Ipak, vjerovatno je manji broj onih koji znaju zašto se kompanija Apple zove baš tako. Za ime je zaslužan Teve Džobs, a smislio ga je kada je bio na voćnoj dijeti, jer je mislio da zvuči "zabavno, produhovljeno i nimalo zastrašujuće.\nXiaomi – Mala riža\nDa, dobro ste pročitali. Ime popularnog kineskog brenda odnosi se na pirinač ili rižu. Kako je 2011. objasnio izvršni direktor ove kompanije, simbolika potiče iz budizma i izreke "Za budistu, zrno pirinča/riže veće je od cijele planine". Takođe, označava želju da Xiaomi od malih stvari napravi nešto veliko.\nNokia – Rijeka i grad u Finskoj\nDa ne ulazimo previše u detalje, kompanija Nokia postoji još od 19. vijeka. Ovdje nema nekih skrivenih značenja – dobila je ime po gradu Nokia, na jugu Finske, gdje se nalazi i rijeka Nokianvirta. Pogađate – upravo u tom regionu je osnovana i kompanija.\nMotorola – Motorcar + Victrola\nNaziv Motorole nastao je tako što je Paul Galvin, osnivač kompanije iz koje je Motorola kasnije nastala, želio novo ime za automobilske radio-prijemnike.\nTako je spojio dvije riječi: "Motorcar", što znači automobil i "Victrola", naziv koji se vezuje za nekada popularnu fabriku audio komponenti (fonografa i sličnog), Victor Talking Machine Company. Ovaj sufiks bio je veoma popularan u tadašnje vrijeme.\nSony – Kombinacija latinskog i engleskog\nKada je kompanija "Tokio Cushin Kogio" odlučila da pređe van granica Azije, isprva su htjeli samo da koriste inicijale – TTK. Međutim, odlučili su se sa riječ "Sony" iz dva razloga.\nPrvo, latinska riječ "Sonus" dala je korijen riječima kao što su "sonično" ili engleski "sound" – povezuje se sa zvukom, a Sony je upravo od tog segmenta krenuo, proizvodeći tranzistore, zvučnike itd. Drugo, riječ "sonny" je 1950-ih u SAD označavala mladića ili dječaka – ciljnu grupu i ciljno tržište kompanije.


Fizička neaktivnost više utiče na gojaznost nego hrana\nD. C. 17. jula 2014. 05:00\nFizička neaktivnost, a ne preobilna ishrana – objašnjava sve veći broj gojaznih Amerikanaca.\nNaučnici su analizirali podatke za poslednjih 20 godina i ustanovili da je broj žena koje nemaju fizičke aktivnosti porastao sa oko 19% 1994. godine na skoro 52% 2010. Broj osoba koje su izjavile da nemaju fizičke aktivnosti ili vežbe porastao je sa oko 11% na oko 43%.\nKod tamnoputih žena i žena meksičko-američkog porekla autori studije uočili su najveće smanjenje fizičkih aktivnosti i vežbanja.\nTokom perioda ispitivanja (petnaestak godina), došlo je do porasta prosečnog indeksa telesne mase (BMI) odraslih, procene telesne masti na osnovu visine i težine. Najviši rast BMI, i to dramatičan, ustanovljen je kod žena starosti između 18 i 39 godina. Istraživači su takođe otkrili povećanje stope abdominalne gojaznosti kod odraslih osoba, a naročito kod žena.\nIstovremeno, unos kalorija kod odraslih osoba ostao je stabilan tokom perioda ispitivanja, prema nalazima objavljenim nedavno u časopisu „American Journal of Medicine“.\nStiže SPAS za planetu: Otkriven „planetarno zdrav način…\nIstraživači su otkrili vezu između neaktivnosti i epidemije gojaznosti, ali nisu ustanovili zašto je to tako, tj. otkrili uzroke i posledice.\n„Naši nalazi ne podržavaju uobičajen stav da je povećanje gojaznosti u Sjedinjenim Američkim Državama prvenstveno posledica povećanja prosečnog dnevnog unosa kalorija“ – navodi u zvaničnom saopštenju istraživač dr Uri Ladabaum, vanredni profesor medicine na Stenford medicinskom fakultetu.\nIako se procenjuje da trendovi gojaznosti u Sjedinjenim Američkim Državama mogu da se stabilizuju određenim akcijama, analize ukazuju na zabrinjavajuće trendove kod mlađih odraslih osoba i kod žena kada je reč o abdominalnoj gojaznosti. Takođe, istraživače zabrinjavaju evidentne rasne i etničke razlike u povećanju broja gojaznih.\nPamela Pauers Henli, urednik časopisa, napisala je u propratnom komentaru: „Ako mi kao zemlja zaista želimo da preuzmemo kontrolu nad zdravljem i nad troškovima zdravstvene zaštite, ova studija treba da bude apel da se nešto preduzme. Treba podsticati lokalne vlasti i društvene zajednice da obezbede: mesta za nesmetano bavljenje fizičkim aktivnostima i povoljno snabdevanje zdravom hranom. Takođe, treba pokrenuti Amerikance da preuzmu kontrolu nad svojim zdravljem i učiniti zajednički sveobuhvatan napor da se kontroliše gojaznost.“\nzdrava ishranazdrave navikegojaznostsuvišna težinafizička aktivnost i gojaznosthrana i gojaznost


::: ekapija - Metalsko preduzeće "Fleš-komerc", uspešno 20 god, proizvodi vijčanu robu, tiplove, creva za ventilaciju, klimatizaciju... :::\nMetalsko preduzeće "Fleš-komerc", uspešno 20 god, proizvodi vijčanu robu, tiplove, creva za ventilaciju, klimatizaciju... Sreda, 26. 01. 2005.|12:00 | Izvor: Pregled Samostalna kovačka radnja “Ćirković Milosav” osnovana još 1982.god, deceniju kasnije, 1991. god prerasla je u privatno metalsko preduzeće “Fleš-komerc”, specijalizovano za proizvodnju vijčane robe, zakivka, tiplova, veznih elemenata za nameštaj, metalnih savitljivih (gibljivih) creva za klimatizaciju, ventilaciju i elektroizolaciju, mazalice, a ima i pogon za galvanizaciju. Najveći poslovni partneri su užičke firme “Codeh” i “Fasau”, zatim, aranđelovački “Elektroporcelan” i kraljevački “Magnohrom”.\nU kovačkom i mašinskom pogonu proizvode blok zakovice, pune, šuplje i delimično zabušene zakovice, vijačne robe, čelične i plastične tiplove, vezne elemenate za nameštaj, sve vrste mazalica. Svi proizvodi zaštićuju se u sopstvenom pogonu za galvanizaciju. Pored toga, u sklopu preduzeća posluje i pogon za galvanizaciju svih vrsta metalne robe a ono što uvek ističu je galvanizacija metalnih traka u buntu i to do širine koju naručilac, klijent želi, a to je jedina takva glavalizacija u SCG. Taj program se pojavio kao propratni za proizvodnju metalnih savitljivih creva za klimatizacijui elektroizolaciju. I na kraju je pogon za proizvodnju metalnih savitljivih creva, koja se koriste za klimatizaciju, ventilaciju i elektoizolaciju.(pretplata na Pregled www.pregled.co.yu)


OKRUGLI STO "PREDLOG PRAVILNIKA O TEHNIČKIM I DRUGIM ZAHTEVIMA ZA DRVNA GORIVA I STANDARDI IZ TE OBLASTI" 13. JUNA 2017. GODINE\nInstitut za standardizaciju Srbije i GIZ DKTI program "Razvoj održivog tržišta bioenergije u Srbiji" organizuju okrugli sto pod nazivom "Predlog pravilnika o tehničkim i drugim zahtevima za drvna goriva i standardi iz te oblasti" u utorak 13. juna 2017. godine sa početkom u 11 časova, u Institutu, u sali na II spratu.\nCilj ovog skupa je da se šira stručna javnost upozna sa Predlogom pravilnika o tehničkim i drugim zahtevima za drvna goriva koji je pripremljen u okviru gore pomenutog GIZ DKTI programa kao i standardima koji su podrška njegovoj primeni. Predlog pravilnika obuhvata tehničke i druge zahteve od značaja za kvalitet drvnih goriva, buduće obaveze proizvođača i distributera drvnih goriva koji ih plasiraju na tržište Srbije, ulogu tržišne inspekcije, procedure za sticanje statusa ovlašćene laboratorije za ispitivanje kvaliteta drvnih goriva i izdavanje atesta i sertifikata, ulogu pojedinih ministarstava i druge odredbe od značaja za praktičnu implementaciju Pravilnika.\nNakon predstavljanja Predloga pravilnika učesnici će imati mogućnost da iznesu svoje mišljenje i daju svoje sugestije i predloge u vezi sa pojedinim odredbama Predloga pravilnika.\nNa okruglom stolu očekuje se prisustvo proizvođača svih vrsta čvrstih biogoriva, distributera čvrstih biogoriva, laboratorija za ispitivanje kvaliteta čvrstih goriva, predstavnika različitih institucija i inspekcijske službe.\nZainteresovani svoje prisustvo na ovom skupu mogu da potvrde do 12. juna 2017. godine Odeljenju za edukaciju i promociju standardizacije na tel. 011/3409-340 i 011/3409-388 ili putem e-pošte na adresu iss-edukacija@iss.rs.\nIzvor: Vebsajt Instituta za standardizaciju, 06.06.2017.


Mario Lazović uhapšen u Srbiji: Osumnjičen za šverc 840 kilograma kokaina | Standard\nMario Lazović uhapšen u Srbiji: Osumnjičen za šverc 840 kilograma kokaina\nDržavljanin Crne Gore Mario Lazović (42) iz Budve uhapšen je juče u Srbiji koga Specijalno državno tužilaštvo tereti za stvaranej kriminalne organizacije.\n“Mario Lazović se potražuje međunarodnom potjernicom NCB INTERPOL-a Podgorica koja je raspisana na osnovu naredbe Višeg suda u Podgorici, radi privođenja ovog lica Specijalnom državnom tužilaštvu zbog sumnje da je počinio krivično djelo stvaranje kriminalne organizacije”, saopšteno je iz Uprave policije.\nKako navode, on se sumnjiči da je imao konkretnu ulogu i bio član organizovane kriminalne grupe koja je krijumčarila 840 kilograma opojne droge kokain na brodu “Florida”.


Naslov: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 12/18/2011, 12:49\nПРЕДЛОГ ЗАКОНА О ИЗМЕНАМА И ДОПУНАМА ЗАКОНА\nО ПРЕУЗИМАЊУ АКЦИОНАРСКИХ ДРУШТАВА\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 12/18/2011, 18:25\nАко понуђач или лице које с њим делује заједнички у року од једне године од\nдана затварања понуде за преузимање, стекне акције с правом гласа циљног друштва које\nсу биле предмет понуде, по цени која је виша од цене из понуде, обавезан је да\nакционарима који су прихватили понуду за преузимање исплати разлику у цени у року од\nседам дана од дана стицања.\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 3/27/2012, 12:44\nКада понуђач у поступку преузимања откупи најмање 95% акција циљног друштва, има право да купи и акције акционара који нису прихватили продају акција по тој понуди (несагласни акционар), а под условима из понуде за преузимање.\nПонуђач из става 1. овог члана подноси Централном регистру, преко члана Централног регистра, захтев за принудну продају акција несагласних акционара најкасније у року од 120 дана од дана истека крајњег рока из понуде за преузимање, уз навођење услова куповине акција из понуде за преузимање и извршава уплату по основу принудне продаје акција на наменски новчани рачун циљног друштва у Централном регистру када се плаћање врши у новцу, односно посебан рачун хартија од вредности Централног регистра када се плаћање врши у хартијама од вредности.\nУ периоду из става 2. овог члана несагласни акционар не може залагати своје акције.\nПонуђач је дужан да истовремено са подношењем захтева из става 2. овог члана преко члана Централног регистра обавести несагласне акционаре о поднетом захтеву за принудну продају акција, и то обавештење објави у једним дневним новинама које се редовно дистрибуирају на целој територији Републике са тиражом од најмање 100.000 примерака.\nПо протеку рока од 15 дана од дана објављивања обавештења из става 3. овог члана, на писмени захтев понуђача, Централни регистар врши пренос са рачуна хартија од вредности несагласних акционара на рачун хартија од вредности понуђача, односно новца на рачун несагласних акционара, на начин прописан Правилима пословања Централног регистра.\nČlan 35 je iz Zakona o preuzimanju AD i jasno stoji 95% !!\nA ovo je iz Zakona o privrednim društvima gde jasno stoji 90% !!\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 3/27/2012, 13:25\nPoslednjim izmenama zakona od 26.12.2012. taj član je obrisan.\nНазив члана и члан 34. бришу се.\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 3/27/2012, 13:32\nTačno, ali to je predlog izmena i dopuna.\n„Службеном гласнику Републике Србије”, а примењује се по истеку 30 дана од дана ступања на снагу, осим чл. 16. и 17. овог закона који се примењују од 1.фебруара 2012. године.\nNe znam da li je stupio na snagu? Ako je stupio na snagu, a izgleda da je tako onda je definitivno 90% dovoljno za prinudno preuzimanje...\nPisao sam Cici, pa sad čekam odgovor...\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 3/27/2012, 14:56\nu pravu si, sad se javila Cica Vuckovic i potvrdila, da je 90% dovoljno za prinudni otkup.\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 4/11/2012, 21:18\nA zašto neka pravna lica koja pređu 25% vlasništva kod ciljnog društva putem sticanja akcija na berzi i kroz otvorenu dokapitalizaciju, nisu u obavezi da daju ponudu za preuzimanje?\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 4/12/2012, 01:40\n1. Prvo treba da kažeš o kojim se firmama radi.\n2. Da proveriš da li je to baš tako u svakom od slučajeva.\n3. Ako nije bilo dokapa obratiš se KzHOV i oni odrade šta treba...\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 6/19/2013, 10:01\nKako ispravno tumačiti zakon o privrednim društvima iprinudni otkup pokazala sudija Aleksandra Pozder iz Privrednog suda u Somboru.\nPresudila je da su mali akcionari DJure Strugara iz Kule 5 puta manje plaćeni prilikom prinudnog otkupa njihovih akcija.\nPresudu je potvrdio Privredni apelacioni sud u Beogradu.Sad malim akcionarima treba da se isplati razlika sa pripadajućom kamatom.\nDjuro strugar pripada MK Groupu.\nSamo ovako ispravna tumačenja zakona mogu ovu državu i narod izvući iz gliba.Bar da se ne opljaćka ono što je ostalo u ovoj državi.\nVidećemo sad druge pljačke u drugim firmama a izvršene po istom i gorem modelu,kako će se rešavati .\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 6/19/2013, 12:30\n@Milandra, moze li malo detaljnije o ovom slucaju. Da li su to akcionari tuzili pa dobili presudu koja se odnosi samo na njih ili je u pitanju principijelna odluka suda.\nVerujem da ima dosta zainteresovanih za ovakve slucajeve.\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 6/19/2013, 13:45\nSto puta sam već pisala da ni u najbolje uredjenoj pravnoj državi, DRŽAVA ne ide okolo i deli pravo svojim gradjanima!!!\nSvako mora da se izbori za svoja prava, ko je lenj ili ga mrzi sam je kriv...\nEvo ti cela story:\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 6/19/2013, 14:46\nHvala po stoti put. Shvatam ja to ali se pitanje odnosilo na to da li samo akcionari koji su tuzili presudom dobijaju pravo na razliku ili se njome mogu koristiti i svi nesaglasni akcionari kojima je izvrsen prinadni otkup.\nIz ovih linkova se vidi samo razlog nezadovoljstva ali ne i sudski postupak i resenje suda.\nNadam se da nisam povredio odredbe foruma postavljajuci pitanje koje me interesuje. I sam sam ostao bez akcija CNTPB zbog prinudnog otkupa pa sam mislio da nije greh ako neko ima iskustvo da iznese kako je moguce ostvariti neko pravo. Advokatima nista ne verujem pa me interesuju iskustva postenih malih akcionara.\nU svakom slucaju, zahvaljujem ti na ovim linkovima i odgovoru.\nPS: prava socijalna drzava ne bi dozvolila da se donose zakoni po kojima je moguce sve ovo. Npr. postavila bi uslov da onaj ko je prisilno otkupio akcije ne sme iste da prodaje 1,2,3 ...godina ili da u suprotnom isplati i tim akcionarima razliku u ceni.\nZnam da je to utopija ali da prestane biti utopija treba se boriti i davati glas pravima a ne mafijasima kako smo cinili do sada.\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 6/19/2013, 14:55\nAko si imao akcije CNTPB onda ništa. Pošto ne veruješ advokatima, a verovatno ni sudu.\nKo ne traži svoja prava i ne bori se za njih sam je kriv - ne može ni država ni zakon da mu budu krivi...\nOvo je presuda za konkrtno preuzimanje. Može eventualno da posluži kao primer za buduće slučajeve.\nPostoji rok u kom mora da se podnese tužba, ko ga ne ispoštuje....\nP.S: Sve presude su javne i možeš da ih potražiš na sajtvima sudova...\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 6/19/2013, 23:52\nMali akcionari u vanparničkom postupku podneli prigovor( u zakonskom roku) na cenu prilikom prinudnog otkupa akcija .Pogrešno se primenjuje zakon a sve u cilju otimačine akcija po nižim cenama.Sve to rade ljudi koji su u upravnim,nazornim odborima potpomognuti sa direktorima u preduzećima koja se prinudno otkupljuju.Tako su radili u Djuri Strugaru idrugim preduzećima.\nPapović Radoslav advokat iz Crvenke ih je zastupao.\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 6/20/2013, 22:26\nInteresantno ali nigde na google ne nadjoh njegovu email adresu, a hteo bih da ga pozovem da nam se pridruzi na forumu, pa ako ti nije tesko posalji mi je.\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 8/29/2013, 00:10\nPare podeljenje akcionarima u ovom slucaju :)\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 9/3/2013, 20:49\nAko sam dobro ispratio, vanparnicni postupak je vodjen najpre u Somboru\nR-256/2012 Privredni Sud Sombor\nStranke: Šarović Živko\nĐuro Strugar AD Kula\nAdvokati Papović Radoslav, Crvenka, M.Tita 110\nGerasimović Lea, Beograd, Bulevar Mihaila Pupina 115E\na onda, po zalbi, nastavljen u privrednom apelacionom sudu u Beogradu\nPVŽ-212/2013 Privredni Apelacioni Sud\nKonacna odluka doneta 23/05/2013.\nKome treba pretpostavljam da moze da potrazi sudske odluke po ovim predmetima.\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 2/8/2015, 22:15\nKada su akcije s pravom glasa ciljnog društva likvidne u skladu sa stavom 1. ovog člana,\nponuńač je obavezan da u ponudi za preuzimanje ponudi najmanje najvišu cenu od\n- prosečna ponderisana cena akcija s pravom glasa u poslednja tri meseca pre\nobjavljivanja obaveštenja o nameri preuzimanja utvrńena na osnovu izveštaja o\ntrgovanju na regulisanom tržištu, odnosno MTP,\n- poslednja tržišna cena akcija s pravom glasa ciljnog društva na regulisanom tržištu,\nodnosno MTP po kojoj se trgovalo prethodnog radnog dana pre objavljivanja\nobaveštenja o nameri preuzimanja, sa obimom trgovanja koji je najmanje jednak\nprosečnom dnevnom obimu trgovanja u poslednja tri meseca,\n- cena po kojoj je ponuńač ili lica koja s njim zajednički deluju stekao akcije s pravom\nglasa ciljnog društva u poslednjih 12 meseci pre nastanka obaveze objavljivanja\nobaveštenja o nameri,\n- prosečna ponderisana cena po kojoj je ponuńač ili lica koja s njim zajednički deluju u\nposlednje dve godine pre dana nastanka obaveze objavljivanja obaveštenja o nameri\nstekao najmanje 10% akcija s pravom glasa ciljnog društva.\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 2/27/2015, 18:53\nUslovna i bezuslovna ponuda za preuzimanje\nUslovna ponuda za preuzimanje je ponuda kojom ponuńač traži sticanje označenog\nnajmanjeg broja, odnosno procenta akcija s pravom glasa ciljnog društva kao minimuma\nkoji on želi da stekne, tako da ona prestaje da ga obavezuje ako se označeni uslov ne\nispuni do isteka roka za njeno prihvatanje.\nSamo dobrovoljna ponuda može biti uslovna.\nU slučaju uslovne ponude iz stava 1. ovog člana zabranjeno je da ponuńač, odnosno\nzajednički sticalac, ponuńačeva podreńena društva, društva koje neposredno ili\nposredno kontroliše lice koje kontroliše i ponuńača, ili lica koja pružaju usluge ponuńaču\nu vezi sa preuzimanjem, svojim delovanjem utiču na ispunjenje tog uslova.\nKada je ponuńač uslovio ponudu sticanjem u njoj označenog najmanjeg broja akcija\nciljnog društva, pa taj broj nije stekao do isteka roka za njeno prihvatanje, ne sme da\nkupi ni akcije koje su mu akcionari ciljnog društva položili na račun, već je dužan da im ih\nvrati o svom trošku najkasnije u roku od tri radna dana pošto je od Centralnog registra\ndobio potvrdu o takvom ishodu ponude.\nciljnog društva, i taj broj stekao do isteka roka za njeno prihvatanje, dužan je da kupi sve akcije koje su mu akcionari ciljnog društva položili na račun preko tog broja pod uslovima\nBezuslovna ponuda za preuzimanje je ona u kojoj nije izričito i jasno označen uslov.\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 5/26/2015, 01:47\nPozdrav svima. Treba mi Vasa pomoc. Da li neko zna, od kada(koje godine) je na snazi prvi Zakon o preuzimanju akcionarskih drustava? Interesuje me da li je ovaj zakon bio na snazi 2005. god. i da li je bio iste sadrzine kao sto je gore postavljen? Unapred zahvalan\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 5/26/2015, 12:22\nKad klikneš na link, vidiš u kom sl. glasniku i koje godine je zakon objavljen, tj. od kada je na snazi...\nIli zoveš ministarstvo privrede i pitaš...oni su tu zbog nas i svaki gradjanin treba da koristi svoja prava. Oni su dužni da pruže sve tražene informacije po zakonu!\nTeл: + 381 11 36 42 701\nTeл: + 381 11 36 42 702\nКабинет државног секретара\nTeл: + 381 11 36 42 612\nTeл: + 381 11 36 42 641\nTeл: + 381 11 36 42 939\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 12/23/2016, 16:36\nOvaj Zakon je pred parlamentom i biće ovih dana usvojen....\nО ИЗМЕНАМА И ДОПУНАМА ЗАКОНА О ПРЕУЗИМАЊУ АКЦИОНАРСКИХ ДРУШТАВА\nШто се субјеката тиче, ефекти које ће на њих имати предложени закон су:\n- контролни и мањински акционари – већа извесност због детаљног уређивања појма заједничког деловања, увођења нових прагова, увођења коначног прага те посебних мерила за одређивање ликвидности акција;\n- мањински акционари посебно ће имати користи од предложеног закона, с обзиром на то да се уређивањем мерила за ликвидност акција знатно доприноси заштити мањинских акционара у смислу одређивања фер вредности акција;\n- предложеним решењима су релаксирани и већински акционари на начин да не морају да објављују понуду за преузимање након сваког стицања акција већ, након преласка прага од 25% акција са правом гласа и давања понуде по том основу, обавеза давања понуде настаје у случају повећања права гласа од 10% (додатни праг), али је уједно ограничена на стицање преко 75% акција са правом гласа циљног друштва (коначан праг). Њихова заштита се огледа и у чињеници да минимална цена коју морају да понуде одражава тржишну, односно фер цену акција циљног друштва.\nКако је од доношења Закона о преузимању прошло десет година, а од његових последњих измена пет година, то су се у пракси показале извесне непрецизности при његовој примени. Ове непрецизности односе се пре свега на успостављање односа заједничког деловања и настанка обавезе објављивања понуде за преузимање по том основу, као и у вези са престанком обавезе објављивања понуде за преузимање. С тим у вези, предложеним изменама Закона о преузимању су на значајно прецизнији и детаљнији начин регулисане одредбе о заједничком деловању, као и одредбе које уређују настанак и престанак обавезе објављивања понуде за преузимање. Наиме, одредбама које се односе на заједничко деловање сужен је круг законских претпоставки заједничког деловања и истовремено су прецизније регулисане околности за утврђивање заједничког деловања, чиме је смањена могућност арбитрарног одлучивања Комисије, а самим тим и неизвесност за учеснике у поступку преузимања. Обавеза давања понуде је ограничена на стицање преко 75% акција са правом гласа циљног друштва (уведен је коначан праг), чиме је искључен накнадни настанак обавеза давања понуде, јер су брисани додатни прагови који су злоупотребљавани за фингирање обавезности понуде како би се спровео принудни откуп по нижој цени. Осим наведеног, прецизно је прописана могућност престанка обавезе преузимања отуђењем акција са правом гласа испод обавезујућег прага.\nИзмењене су, такође, и одредбе које уређују утврђивање цене у понуди за преузимање на начин да су превасходно пооштрени критеријуми за мерење ликвидности акција са правом гласа циљног друштва тако што је уведен, поред обима трговања, и додатни критеријум који се односи на број дана трговања, чиме се спречавају евентуалне манипулације са ценом. Истовремено, смањен је број критеријума на основу кога се утврђује минимална цена у понуди за преузимање. Осим наведеног, уведен је изузетак у начину утврђивања цене у понуди за преузимање који се односи на ситуације када већински пакет продаје Република Србија или Агенција за осигурање депозита, у ком случају је стицалац приликом даљег стицања предметних акција у периоду од наредне две године дужан да објави понуду за преузимање по цени која не може бити нижа од цене по којој је купио наведени пакет акција.\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 12/23/2016, 18:23\nкада већински пакет продаје Република Србија или Агенција за осигурање депозита, у ком случају је стицалац приликом даљег стицања предметних акција у периоду од наредне две године дужан да објави понуду за преузимање по цени која не може бити нижа од цене по којој је купио наведени пакет акција.\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 12/23/2016, 21:52\nSve to nije loše, navodno štite male akcionare, to je bio zahtev EU.\nSad šta su oni prepisali od onoga što je stvano zahtevano (poglavlje 24 ili sl.) i gde su "SLUČAJNO POGREŠILI" viidećemo....\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 12/23/2016, 22:37\nKada ce se stati na put samovolji vecinskih u smislu neisplate dividende malim akcionarima? :(\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 12/24/2016, 13:03\nDividenda se deli po odluci skupstne i nije nigde u svetu obavezna.\nIma drustva koje su u statutu definsala minimalnu dividendu koja je obavezna ako firma ima dobit.\nTo ne moze zakon da definse.\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 12/24/2016, 18:15\nTesko je naterati ih da islacuju dividende. To je skoro nemoguce jer uvek mogu da se vade na neka investiranja. Medjutum, ono sto sigurno moze je da se pojaca kontrola FI. Vidi se iz aviona da neke firme prikazuju neuporedivo ili cak visestruko manju dobit nego sto je u stvarnosti. Neka posluze kao tipicni primeri VDAV i PUUE, ali ima takvih slucajeva jos dosta.\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 12/24/2016, 18:26\nUbedljivo najveci problem sa kojim se suocavamo mi mali akcionari je taj sto je jedan vecinski vlasnik u vrhu strukture akcionara ne sa jednom nego sa dve ili vise firmi. U povoljnom momentu taj isti vecinski vlasnik trguje sam sa sobom i tako napravi likvidnost. Po toj istoj najcesce niskoj ceni moze kasnije da da ponudu za preuzimanje i da izvrsi prinudni otkup uz pomoc ovih malverzacija. Da li ce pomenute izmene zakona spreciti vecinske vlasnike da se i dalje sluze ovim?\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 12/27/2016, 22:57\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 2/15/2017, 19:17\nDa li su usvojene izmene zakona koje bi trebalo nama da donesu poboljsanje?\nJel proslo kroz skupstinu i od kad bi te izmene trebalo da vaze?\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 5/24/2017, 17:07\nJa sam cuo da su usvojene neke izmene zakona koje su u nasu korist. Sada je vecinskim vlasnicima znacajno otezano po pitanju likvidnosti kod ponude za preuzimanje. Kriterijumi da neka akcija bude likvidna su znacajno stroziji. Ako nema likvidnosti jasno je da se uzimaju BOOK ili procenjena vrednost. Ovo su odlicne vesti !\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 5/24/2017, 18:21\nEvo to je ta vest:\nIzmene zakona nisu jos usvojene i ne ocekuje se da ce uci u proceduru pre novembra 2017, a mozda i kasnije....\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 6/15/2017, 15:54\nJos samo da ih usvoje. Videcemo kada ce.\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 9/16/2017, 17:10\nEvo kako ce izgledati novi zakon. Jos je samo pitanje da li su izmene koje su oznacene zelenom bojom stupile na snagu. Clan 22 koji je nama verovatno najvazniji umnogome je izmenjen : http://www.paragraf.rs/molovani/zakon_o_preuzimanju_akcionarskih_drustava.html\nNaslov: Re: Zakon o preuzimanju akcionarskih društava 9/18/2017, 10:50\nkako moze nesto da bude likvidno ako se trguje sa 1% vrednosti imovine na godisnjem nivou...


NBA u ABA: Zvezda demolirala Budućnost! - Borba\nNBA u ABA: Zvezda demolirala Budućnost!\nZvezdaška javnost je na to već navikla – kada Bili Idol ima svoje veče i zasvira hard rok, dešavaju se čuda! Samim prisustvom uveseljava prepune tribine dvorane “Aleksandar Nikolić”, a večeras je samo za svoju publiku odsvirao pobjedničku numeru kojom je razbio Budućnost i Crvenoj zvezdi donio prvi od tri potrebna trijumfa za povratak na jadranski tron – 91:72 (18:20, 27:22, 20:10, 26:20).\nJeste ovo bilo još jedno blistavo veče Bilija Berona, ali Crvena zvezda je protiv branioca titule odnijela veliku timsku pobjedu! Kada bi bilo izvodljivo, svaki navijač, a vjerovatno i trener Milan Tomić, poželio bi da momci u crveno-beloj opremi svaki put igraju kao u trećoj i poslednjoj četvrtini, kada su i dalje aktuelnog šampiona Jadranske lige samljeli u naletu čiste moći i postavili temelj za nastavak serije.\nCrvena zvezda: Čović 8, Perperoglu 7, Davidovac 8, Nenadić, Lazić 3, Faje 7, Beron 19, Dobrić 12, Simanić 3, Rivers 7, Cirbes 9, Odžo 8.\nBudućnost: Džekson 6, Kol 18, Šehović, E. Klark 8, Barović 5, K. Klark 8, Gordić 8, Bitadze 6, Popović 2, Bel 5, Nikolić 3, Vilijams 3.


Tomić: Njihovi komentari - njihov problem! | Radio Televizija BN\nTomić: Njihovi komentari - njihov problem!\nKošarka 10.06.2019 | 23:40


Lukava stvorenja: Kamuflaža u svetu životinja - National Geographic Srbija\nPogledajte kako se životinje Madagaskara „maskiraju“ i ostaju neprimetne u dubinama tropskih šuma.\nOBJAVLJENO: 26. 12. 2015.\nJoš u antičkoj Grčkoj bila je poznata sposobnost nekih živih bića da se „stope“ s okolinom. Najstariji zapis o tome pripisuje se čuvenom Aristotelu, koji je u „Istoriji životinja“ napisao:\n„Hobotnica... vreba plen tako što menja svoju boju kako bi dobila boju okolnog kamenja; to čini i kada je uznemirena.“\nCvet s tajnom: Pogledajte neverovatnu kamuflažu bogomoljke\nKamuflaža je oduvek bila veoma zanimljiv fenomen u zoologiji, tako da ni Čarls Darvin nije propustio da zaviri u tajne ovog metoda. Sudeći po njegovoj teoriji o prirodnoj selekciji iz 1859. godine, karakteristike poput kamuflaže nastale su u procesu evolucije jer su omogućavale životinjama da iza sebe ostave više potomstva nego drugi pripadnici iste vrste.\nOtkrijte majstore kamuflaže\nOva neobična sposobnost nekih stvorenja oduvek oduševljava umetnike, posebno fotografe koji uživaju u beleženju prizora u divljini. Jedan od njih je i Sem Rauli, dvadesetogodišnji student biologije u Londonu, koji je minulog leta posetio Madagaskar. On je u ovoj ostrvskoj zemlji imao priliku da vidi iznenađujuće veliki broj životinja koje pokušavaju da ostanu neupadljive u prirodi i uspeo da ovekoveči neke od tih prizora.\n„Mnogo životinja bira da ostane 'nevidljivo' pre nego da pobegne, ali to mi je olakšalo da im se približim i fotografišem ih“, rekao je Rauli.\nMadagaskar Životinje Priroda Životinje Fotografija Afrika Kamuflaža Mimikrija Zanimljivost Umetnost