01.02.2020 u 18:06\nZaplena kokaina na granici BiH i Crne Gore\nSarajevo - Na graničnom prelazu Deleuša, između Bosne i Hercegovine i Crne Gore, kod Bileće oduzeto je 600 grama kokaina, saopšteno je danas iz Uprave za indirektno oporezivanje BIH. U saopštenju se navodi da je kokain pronađen u vozilu marke „audi A4” crnogorskih registarskih oznaka, u kojem su se nalazili državljani Crne Gore Ž.V. i S.V. Njima su oduzeta su i dva mobilna telefona i određena količina novca. Osumnjičeni su privedeni u prostorije Agencije za istrage i zaštitu BiH (SIPA), posle čega će biti predati u daljnju nadležnost Tužilaštvu BiH, prenosi Beta.


PRAVOSLAVNI OBIČAJI ZA KOJE NISTE ČULI: Da li znate kako se širom sveta slavi Vaskrs? : Nadlanu.com\nPRAVOSLAVNI OBIČAJI ZA KOJE NISTE ČULI: Da li znate kako se širom sveta slavi Vaskrs?\nObjavljeno 8. apr 2018. / 14:30:45\nPrelepo grčko ostrvo Krf neguje neobičnu uskršnju tradiciju. Stanovnici ovog ostrva prazničnu nedelju započinju razbijanjem posuđa! Zapravo, od samog jutra, meštani sa prozora bacaju zemljane ćupove, tanjire i činije na ulicu. Neki veruju da ovaj običaj potiče iz stare Venecije, gde su se na Novu godinu izbacivale stare stvari iz kuće. Po drugima, razbijanjem zemljanog posuđa se simbolično slavi početak proleća, buđenje prirode koja će doneti plodove, hranu, sve ono što se drži i priprema u ovim posudama.\nCentralno mesto na prazničnoj trpezi kod Bugara zauzima domaća štrudla, kuznjak. Na Veliki četvrtak se farba prvo jaje i priprema testo za vaskršnji hleb, koji se u Bugarskoj zove kravaj, Božja pita, košara, harman, kvasnik, jajčenik, pletenica ili kukla. Obaveza za svaku Bugarku je da spremi hleb s crvenim jajem u sredini, koje se poklanja prvom gostu koji poseti ukućane. U nedelju Bugari idu u crkvu na svetu liturgiju i vraćaju se domovima sa svećom u ruci. U Bugarskoj je, takođe, običaj da se za Vaskrs nosi nova odeća, koja simboliše rađanje novog života.\nUskrs je, za 11 vekova hrišćanstva u Rusiji, bio i ostao porodični praznik. Po čitavoj zemlji, počevši od Velikog četvrtka, peku se kuliči, spremaju se sirne pashe, boje se jaja na različite načine. Starinski je običaj da se za Uskrs pripremi bogata trpeza, pa čak i u skromnim porodicama, gde su kulič i jaja bili obavezni. Obojenim jajima porodice su se od davnina posebno ponosile. I ostala hrana koja bi se našla na stolu za praznik, nije se inače spremala običnim danima. Na Uskrs bi se služilo meso i to praseće ili teleće pečenje, uz druge specijalitete i neizbežni kulič i jaja. Uskrs se obeležava u krugu najbližih. Takođe, običaj je bio da se tokom uskršnjih praznika posećuju rođaci koji daleko žive.\nObojenim jajima ruske porodice su se od davnina posebno ponosile. Osim toga, u kućama bi se palile sve sveće, lampe i ostali izvori svetlosti, a u hramovima bi tokom liturgije bile upaljene sve uljane lampe iznad ikona i mnoštva sveća. Praznična liturgija trajala je čitavu noć. Sveštenici hramova bi po okončanju službe svetili jaja, kuliče i pashe koje bi doneli vernici. Na Uskrs, polazeći na čestitanje praznika kod bliskih rođaka ili komšija, obavezno bi se nosila obojena jaja. Pozdravljali bi se i čestitali rečima „Hristos voskres — Voistinu voskres“ uz ljubljenje u obraz tri puta. Ovaj običaj se, inače, smatra karakterističnim za slovenske pravoslavne narode.\nPravoslavni Vaskrs slavi čak i oko 25.000 Eskima na Aljasci. Ovaj običaj ostao je još od 1741. godine, kada je Aljaska bila u sastavu Rusije. Tada su prvi ruski trgovci prenosili pravoslavlje na Eskime, koji su njih lovili divljač. Danas, Eskimi Vaskrs slave i po nedelju dana, i to zato što se komšijama i rođacima ne isplati da se istog dana vraćaju kući sa slavlja, pošto su desetinama kilometara udaljeni jedni od drugih. Za praznik se obično sprema usoljena riba, najčešće losos, a služi se u sirovom stanju. Na trpezi se nađe i salata od retkog bilja, koje se pola godine čuva samo za tu priliku.


5 moćnih savjeta za motivaciju | Analitika - Informativni Portal\nMotivacija nas pokreće i daje nam energiju na putu do konačnog cilja, a najveći motivatori smo upravo sami sebi. Ukoliko ste izgubili volju i elan, bilo da je u pitanju lični ili profesionalni život, donosimo vam 5 korisnih savjeta za motivaciju.\nObjavljeno: 15. 11. 2019 - 19:25 Promjenite veličinu teksta: A A A\nPotencijalni uspjeh je najveći pokretač i motivator, a snažan efekat na vas može imati i zamišljanje uspjeha. Pokušavajte da prije svakog važnog posla ili zadatka zamislite sebe kako uspijevate da ga uradite, kao i šta bi po vas bile pozitivni efekti ostvarivanja tog uspjeha.\nMnogo je jednostavnije stići do krajnjeg cilja ako na putu do njega postavljate kratkoročne, lako mjerljive i realno ostvarljive ciljeve. Osmislite periodične ciljeve koje možete ostvariti, bilo da su oni vremenski ograničeni ili da se tiču određenog segmenta krajnjeg cilja. Realizacija manjih ciljeva motivisaće vas da ostanete na svom putu prilikom rada na dugoročnim, često iscrpljujućim projektima.\nUspješna organizacija jedan je od ključnih aspekata kod motivacije. Najbolje ćete raditi i ostvarivati svoje ciljeve kada znate zašto, kako i gdje nešto radite. Osmislite što detaljniji plan realizacije vaših ciljeva. Na taj način, ispunjavanje planskih zadataka motivisaće vas da nastavite da radite i kada naiđete na prepreke i pomoći će vam da steknete osjećaj kontrole nad svojim projektima.\nBez izgrađenog samopouzdanja i osjećaja da ste sposobni da neki zadatak ili plan ispunite, motivacija nema nikakvu snagu. Da biste bilo kakav projekat uspješno završili, morate vjerovati u svoje mogućnosti. Ponavljajte sebi “Da, ja to mogu!” prilikom suočavanja sa preprekama ili poteškoćama u svom poslu.\nVeoma često, najveća barijera u ostvarivanju nečijih ciljeva ili snova nalazi se u činjenici da je ta osoba zarobljena u sopstvenoj zoni komfora. Strah od promjene i ulaska u zonu nepoznatog sputava mnoge da ostvare uspjeh. Primijenite inovativne metode u rješavanju problema ili za početak, jednostavno analizirajte problem iz nekog novog, za vas neuobičajenog ugla.


SEEbiz.eu / RS / NBS zadržala referentnu kamatnu stopu na 4%\nDatum objave: 14.03.2017. - 15:31:28\nBEOGRAD - Izvršni odbor Narodne banke Srbije odlučio je na današnjoj sednici da referentnu kamatnu stopu zadrži na nivou od 4,0 odsto, saopštila je NBS.\n"Međugodišnja stopa inflacije je u februaru iznosila 3,2%, u najvećoj meri kao posledica delovanja jednokratnih faktora. Kao i u drugim zemljama, rast potrošačkih cena bio je pre svega opredeljen oporavkom svetske cene nafte u drugoj polovini prethodne godine, ali i rastom cena voća i povrća, koji je bio veći od sezonski uobičajenog zbog nepovoljnih vremenskih prilika početkom godine. Da su inflatorni pritisci i dalje niski, ukazuje i bazna inflacija od 1,7% međugodišnje u januaru i februaru" navodi se u saopštenju.\n"Divergentnost monetarnih politika vodećih centralnih banaka biće verovatno dodatno povećana do kraja godine, a time i neizvesnost po osnovu njihovog uticaja na globalne tokove kapitala".


Кako se sumnja, M. L. je 13. septembra ove godine u jutarnjim časovima, iz stana na Vračaru otišao električnim biciklom do jedne podzemne garaže u Novom Beogradu, gdje je na automobil S. S. postavio improvizovanu eksplozivnu napravu.\nOn je, kako se sumnja, eksplozivnu napravu, koju je postavio na donji dio karoserije ispod vozačevog sjedišta, daljinski aktivirao istog dana oko 12 časova, a od zadobijenih povreda S. S. je ubrzo preminuo.\nPolicija je, po nalogu Višeg javnog tužilaštva, protiv M. L. podnijela krivičnu prijavu zbog sumnje da je izvršio krivično djelo teško ubistvo. U saradnji sa drugim državnim organima u toku je raspisivanje međunarodne potjernice, pošto osumnjičeni nije samo državljanin Republike Srbije.\nNa biciklu se odvezao do garaže i postavio eksploziv: Detalji ubistva Strahinje Stojanovića\nPoznati identitet osumnjičenog


Od Teletona za liječenje Selene Mandić 80.000 eura | Aktuelno\nNaslovna CRNA GORA Od Teletona za liječenje Selene Mandić 80.000 eura\nOd Teletona za liječenje Selene Mandić 80.000 eura\nSelenu očekuje još jedna teška borba protiv opake bolesti koja se vratila u još agresivnijem obliku. Kako su roditelji petogodišnje djevojčice obavijestili javnost, iako je Selena posljednjih dvije godine i tri mjeseca bila liječena po najmodernijem protokolu za neuroblastomu, bolest se nažalost nije iskorijenila a njeno zdravstveno stanje se pogoršava iz dana u dan. Selena se liječi u Sinsinatiju ( SAD )\nFondacija Budi human je saopštila da se na njihovom žiro računu nalaze sredstva od Teletona koja će biti iskorišćena za dalje liječenje malene Selene Mandić, zbog čega nijesu potrebne dodatne donacije građana.\nSelenu očekuje još jedna teška borba protiv opake bolesti koja se vratila u još agresivnijem obliku. Kako su roditelji petogodišnje djevojčice obavijestili javnost, iako je Selena posljednjih dvije godine i tri mjeseca bila liječena po najmodernijem protokolu za neuroblastomu, bolest se nažalost nije iskorijenila a njeno zdravstveno stanje se pogoršava iz dana u dan. Selena se liječi u Sinsinatiju ( SAD ).\n“Vodeći crnogorski mediji ( RTCG, TV Vijesti, Prva TV, TV Nova M, TV 777 i TV A1) koji su bili organizatori Teletona saglasili su se da Fondacija Budi human Selenino liječenje pomogne sa 80.000 eura, koliko njeni roditelji smatraju da će biti potrebno za nastavak liječenja. Nakon ove transakcije, na Teleton računu Fondacije preostalo je 291.817 eura, a ovaj novac može biti iskorišćen za liječenje djece oboljele od kancera koja nijesu pomognuta od strane Fonda za zdravstvo”, navode iz fondacije.\nPodsjećaju da je Fondacija Budi human do sad pomogla liječenje 12 mališana.\n“Uz pomoć tri mobilna operatera (Crnogorski telekom, Telenor i mtel), na nov i transparentan način, preko donatorskog broja 14543, donirao je veliki broj humanih pojedinaca i društveno odgovornih kompanija”, dodaju oni.\nMalena Selena Mandić prije dvije godine ujedinila je crnogorske medije i građane Crne Gore, a na prvom Teletonu “ Podrži, pobijedi “ održanom u Crnoj Gori, kome je prisustvovalo više od stotinu poznatih ličnosti, prikupljeno je 390.000 eura. Selenini roditelji Aida Ramusović i Brano Mandić iste večeri donirali su 100.000 na račun Teletona, koje je prethodno Fondaciji Budi human prikupila za liječenje njihovog dijeteta, a za koje su smatrali da im neće biti potrebna.\nUz Selenu smo i njenu porodicu i još jednom vjerujemo u najbolji ishod bitke za njen neprocjenjivi život.


Vesti: Šta donosi srpski Zakon o formiranju nacionalne baze terorista /video/ - 07.06.2021, Sputnik Srbija\nVesti: Šta donosi srpski Zakon o formiranju nacionalne baze terorista /video/\nPratite uživo Vesti Radija Sputnjik. 07.06.2021, Sputnik Srbija\nsputnjik info, radio, radio sputnjik\nAmerikanci donirali Kosovskim bezbednosnim snagama nova oklopna vozila. To nije novina ali jeste pokazatelj namera i Prištine i zapadnih centri moći, ukazuju vojni stručnjaci.\nPoslanici 9. juna odlučuju o usvajanju Zakona o formiranju nacionalne baze terorista. Ovim zakonom Srbija će se pridružiti evropskim zemljama u borbi protiv terorizma, kaže Dragan Simeunović.\nIstražujemo: da li je ostvariv najnoviji dogovor grupe sedam moćnih država — da pomognu svojim privredama tako što će ubirati porez na dobit od multinacionalnih kompanija koje pokušavaju da pobegnu u tzv. poreske rajeve?\nEvropsko prvenstvo u fudbalu počinje 11. juna. Iako Srbija ne igra predstavljanje ekipa večeras od 20.00 časova na stranicama Sputnjik sporta.


e-Usmjeravanje - Direktor prodajne promocije/Direktorica prodajne promocije\nObrazovanje > Opisi zanimanja > Direktor prodajne promocije/Direktorica prodajne promocije\nDirektor prodajne promocije bavi se aktivnostima oglašavanja koje su dio marketinških strategija s ciljem oglašavanja tvrtki, proizvoda ili usluga u promotivnim kampanjama u tiskanim i elektroničkim medijima. Posao direktora prodajne promocije je često usko vezan uz djelatnosti reklamnih agencija koje kreiraju i provode marketinške kampanje za klijente, a odnosi se na samo stvaranje i produkciju oglasa i reklama.\nZa obavljanje poslova direktora prodajne promocije potrebno je završiti studij marketinga, komunikologije ili medija na fakultetima ili na visokim školama koje imaju programe koji uključuju marketing, odnose s javnošću ili medije.\nPOLJE INFORMACIJSKE I KOMUNIKACIJSKE ZNANOSTI\nUspješan direktora prodajne promocije može biti i kreativna osoba koja je završila neki drugi studij humanističkog ili društvenog usmjerenja, s obzirom na to da poslodavci često daju prednost prethodnom iskustvu i vještinama koje su potrebne za ovaj posao.\nZadaci direktora prodajne promocije, bilo da rade u marketinškim odjelima tvrtki ili u reklamnim agencijama, podrazumijevaju stvaranje i priopćavanje poruka o tvrtkama, proizvodima ili uslugama putem plaćenih medija, a namijenjenih javnosti (potencijalnim kupcima proizvoda ili usluga) ili određenim ciljanim skupinama društva. Ključni element u oglašavanju proizvoda i usluga je razumijevanje što potencijalne kupce ili korisnike može privući kako bi kupili određeni proizvod ili uslugu te time ispunili cilj oglašavanja kroz povećanje prodaje ili poslovanja klijenta. Direktori prodajne promocije, stoga često rade u marketinškim timovima koji razvijaju i provode marketinške planove, čiji je jedan dio oglašavanje.\nDirektor prodajne promocije odgovoran je za analizu klijentovog proizvoda ili usluge, kako bi odredio njihove prednosti i nedostatke u usporedbi s konkurentskim proizvodima. Analizira sadašnje i potencijalno tržište za koje je prilagođen proizvod ili usluga, analizira i predlaže dostupne medije i sredstva koja može uspješno primijeniti za prenošenje poruke potrošačima. Predlaže plan oglašavanja klijentu i odgovoran je za provođenje plana oglašavanja – pisanje promotivnih poruka, izrada poruke, ugovaranje prostora, vremena i drugih elemenata oglašavanja. Najvažniji element posla je stvaranje promotivne poruke. Budući da su danas mediji prepuni raznih vrsta oglašavanja, ključno je što kreativnije i uspješnije osmisliti oglas koji će potencijalni kupci primijetiti i koji će ih potaknuti na kupnju proizvoda ili usluge. Kako bi se pratila uspješnost oglašavanja, zadatak direktora prodajne promocije može biti i praćenje reakcije ciljane skupine i analiza eventualnog povećanja prodaje proizvoda ili usluga koje može biti rezultat oglašavanja.\nPored znanja iz područja marketinga i funkcioniranja tržišta, kreativnost i komunikativnost su osnovne vještine potrebne za posao direktora prodajne promocije. Usmjerenost na timski rad, tolerantnost i spremnost na kritiku te snalaženje u svim vrstama socijalnih kontakata su važne osobine potrebne za ovaj posao. Uz to, kako se radi o poslu koji na specifičan način kroz oglašavanje prenosi određenu poruku, važno je imati široku opću kulturu te pratiti društvena kretanja.\nPoslovi direktora prodajne promocije se obavljaju uglavnom u uobičajenim uredskim okolnostima s izraženim timskim radom i čestom komunikacijom sa suradnicima i klijentima. Vjerojatni su česti posjeti klijentima ili tvrtkama i medijima koji izrađuju reklame i oglase te provode samo oglašavanje. U poslu su česti nepredviđeni problemi, neodgodivi rokovi, rad na nekoliko projekata istovremeno, prekovremeni rad te stresne situacije.\nVoditelj marketinga, marketinški stručnjak i analitičar tržišta, savjetnik za odnose s javnošću.\nDirektori prodajne promocije mogu raditi u marketinškim odjelima tvrtki i u reklamnim agencijama te u medijskim kućama. Posao u reklamnim agencijama podrazumijeva rad na oglašavanju u sklopu kampanja za različite klijente koji se oglašavaju na tržištu.


Nove tehnologije u obrazovanju | B92 Blog\nOno što mene posebno zanima jeste ne toliko samo softversko rešenje koje će se predstaviti, zanima me metodologija pristupa problemu usistemu koji je duboko posvećen formi, i popunjavanju dnevnika, gdeje suština da proces savršeno izgleda u dnevniku, koji odavno nema nikakve veze sa stvarnim događanjima u učionici.\nDrugog dana konferencije imaćemo malu radionicu ljubaznošću izlagača na ovom skupu kompanije D-link gde ću demonstrirati oslobađanje rutera OpenWRT-om, a možemo da popričamo i o naprednim rešenjima mrežnih arhitektura.\nHoću da se zahvalim dragom prijatelju Nenadu Petkoviću na lepoj prilici, a koga zanima voleo bih da se družimo\n26. 2. od 14 časova pa dokle zaglavimo!\nHansel 22:35 24.02.2014\nOvo je poziv?\nuros_vozdovac 22:50 24.02.2014\nRe: Ovo je poziv?\nMa da poziv. OpenWRT je bauk, ljudi se obično ustručavaju da ga instaliraju a strašno korisna stvar. Pa da podelimo foru.\nhighshalfbooze 14:38 25.02.2014\nOpenWRT je bauk, ljudi se obično ustručavaju da ga instaliraju a strašno korisna stvar.\nKoristio whiterussian svojevremeno 2007.-2010. za internet i svoje linkove.\nOdlično je služio.\nuros_vozdovac 14:46 25.02.2014\nRecept je fora koja me uvek iznova nasmeje\nhighshalfbooze 15:32 25.02.2014\nsamo je ovo backfire.\nopetnaistommestu 22:55 24.02.2014\nšto ne mogu da dođem da vidim i čujem jer sam tada na poslu. A zanima me baš...\nfantomatsicna 23:25 24.02.2014\nBigBadWolf 23:36 24.02.2014\nKad bi neko hteo da snimi pa da okaci na net za nas sa jeftinijim ulaznicima...\nBtw, komplet knjiga za starije razrede kosta izmedju 11 i 15 000 dinara po razredu, od toga barem polovina, ako ne i vise otpada na troskove stampanja. Pristojan tablet kosta oko 100 evra i mogao bi bez problema da se koristi 4 godine. Zamisli koliko bi kostao ako bi npr. Samsung dobio ugovor da napravi 100 000 komada plus svake sledece godine po 10-12 000 garantovane prodaje.\na_jovicic 01:48 25.02.2014\nUpravo nešto petljam sa još ekonomičnijom varijantom ... 7" tablet od 60 EUR. Po karakteristikama pristojan (za sada podnosi dobro osnovnu multimediju). Naravno treba ga duže testirati zbog mehaničkih delova (da se vidi kol'ko će dugo power dugme da opstane)\nCiljna konfiguracija: laptop kao učionički server (cca 600 EUR) + projektor (600 EUR + 100 EUR / godišnje za lampu) + interaktivna tabla (600 - 800 EUR) = 2000 EUR ... uz petogodišnju amortizaciju 500 EUR / godišnje za hardveraj.\n"Udžbenici" za rad na času već postoje (u pitanju škola engleskog jezika a Englezi su odmakli svetlosnim godinama po ovom pitanju). Cena zavisi od programa pa ide od 250 GBP do 500 GBP. Postoje i varijante da deca od kuće koriste softver na serveru i daljinski rade domaće zadatke.\nNaravno, sve ovo previše SF deluje za domaće javno školstvo ali taman će nam trebati par godina da se udžbenici prilagode novom mediju (do tad' će za onih 60 EUR moći da se kupi "svemirski" tablet)\nsnezana mihajlovic 07:11 25.02.2014\nBigBadWolf 07:15 25.02.2014\nMalo poskup softver, narocito za nas. Za pocetak interaktivni udzbenici i serverski programi (domaci, testiranje, vezbe sa instant ocenjivanjem). Ne bi trebalo da bude preskupo...osim ako ga ne radi Komtrejd\nZa power dugme, mislim da je bas Samsung radio tablet za juznokorejski skolski pilot program, u glavi mi stoji da su napravili tablet od 10 incha, sa vecinom tih lomljivih delova od military grade materijala za manje od 100 evra.\nsnezana mihajlovic 07:43 25.02.2014\nMalo poskup softver\npa nije - full verzija se plaća, ali imaš i besplatan, pročačkaj malko.\na ovo je skroz free.\nili, naprimer ovo.\naaaa, tako mi i treba kad čitam na preskok. nisi odgovorio meni.\na_jovicic 08:51 25.02.2014\nJeste skup ali (barem po promo materijalu) je uradjen svemirski i deluje da vredi. Kod škola stranih jezika je specifično što se nekom "carstvu" moraš privoleti (tj. izabrati nečiju metodologiju a to posle prati i priča oko materijala za polaganje sertifikata i sl.). Drastično skraćuje pripremu časa pošto je sve već tu.\nSamsung bi bio idealna djunta ali tek kad spremimo kompletnu udžbeničku podlogu. Do tada je previše skup za eksperimentalne programe (a priprema udžbenika će zahtevati da se prati feedback na izabranim uzorcima pre nego što nešto ispeglamo za masovnu primenu). U svakom slučaju treba raditi na pravljenju kvalitetnog nastavnog materijala a hardveraj ćemo pazariti na veliko kad budemo spremni ("nešto mi se javlja" da će se od te transakcije dobro ovajditi neka od političkih pijavica tako da se bar nadamo da će se i tu neki raščistiti do tog vremena)\na_jovicic 08:54 25.02.2014\nVrlo, vrlo interesantno. Hvala na linkovima.\nbocvena 09:39 25.02.2014\n'fala i od mene.\novo često koriste u nastavi - prezi i moodle.\nsnezana mihajlovic 10:07 25.02.2014\nima brdo stvari koje se mogu koristiti.\nevo linka na blog - free technology for teachers\nprezi je lep, ali nije free. (sem ukoliko...)\na evo i chrome web store: education\nBigBadWolf 19:40 25.02.2014\ntek sada sam video ovo, upravo ga instaliram, hvala.\nBigBadWolf 20:34 25.02.2014\nZa redovnu nastavu je lakse i jeftinije, jer ne kupujes sertifikat, koji je najskuplja stvar u tvojoj prici. Hoced da Kembridz garantuje tvoje znanje engleskog, e to kosta.\nOvde vec imas vecinu materijala u video/audio formatu, treba ga samo upakovati i ubaciti deo za testiranje i domaci, plus serverska strana. Svaki ozbiljniji izdavac bi to uradio za vrlo kratko vreme.\nsnezana mihajlovic 11:42 26.02.2014\nblagodarim i služim narodu.\n(naročito kad se radi o onome što možemo okarakterisati kao - a uz to i radi, iliti - wordwall je odlična stvarčica. i da, zaboravih - bez obzira što svaki put kada se pokreće, program traži internet konekciju, fajlove možete pokrenuti i bez nje, pošto su na kompu; samo [mu] kliknete na 'oket, razumem da je došlo do greške')\nMilutin Milošević 23:40 24.02.2014\nBudem bio nazočan tokom cele konferencije. Vidimo se, Uroše\na_jovicic 01:07 25.02.2014\nNa žalost neću biti u prilici da dodjem ali šaljem svog "izaslanika"\nhajkula1 14:04 27.02.2014\na_jovicic 02:52 28.02.2014\nBiće da sam preterao sa pripremom, pošto je "izaslanik" tj. u stvari "izaslanica" i pored svog background-a (nije iz IT priče, već jezičko-profesorske) bila dovoljno informisana o tehnološkim "igračkama" i mogućim primenama, tako da je nije bilo lako impresionirati ponudom.\nStručni deo ocenjuje pozitivno ali ne kao epohalan ... političko otvaranje slično Uroševoj konstataciji o padežima ... organizacioni kao "fluentan" (tj. raspored izlaganja drugog dana se menjao taman toliko da propustiš baš ono koje želiš da čuješ) ... sve u svemu za prolaznu ocenu.\nPonavljam ... nije baš reprezentativan uzorak pošto je došla sa uradjenim "domaćim zadatkom" (moja "edukacija" šta se sve može modernim tehnologijama ... i njeno samostalno "istraživanje ponude" u oblastima od interesa) tako da je onima koji su prvi put čuli o mogućnostima IKT-a u obrazovanju, ceo dogadjaj verovatno bio mnogo interesantniji.\ncharlie 07:13 25.02.2014\nВећина мојих професора у гимназији је имала разна питања, у зависности од предмета.\nВећина је имала најчешће једно потпитање које је гласило --- ЗАШТО !\nДок се том потпитању не врати место које заслужује, образовање ће нам, без обзира на наставну методологију и технолошки ниво, бити ту где јесте.\njinks 08:22 25.02.2014\nTehnologije i oprema – dostupnost i mogućnosti\nMislim da je baš britanska vlada finansirala projekat Linux platforme sa TV izlazom i nekoliko USB ulaza (za tastaturu, misa, ...), diskom sa instaliranim operativnim sistemom i nekoliko osnovnih programa namenjenih za obuku dece i djaka za rad sa racunarima. Naravno, platforma ima odradjen i pristup Internetu.\nStvar je u tome sto ceo uredjaj kosta neku malu cifru. Sto je interesantno, nakon sto se pomenuta platforma pojavila pre nekoliko godina, u medjuvremenu je puno proizvodjaca ponudilo slican koncept sa mnogo boljim karakteristikama.\na_jovicic 09:06 25.02.2014\nImam jedan ... cca 50 USD. Interesantna spravica mada mislim da naša deca po kućama već imaju dovoljan hardveraj a pitanje je da li oni siromašniji kojima bi ovo moglo da koristi uopšte imaju i TV.\njinks 09:13 25.02.2014\nJeste, a pride je ciljano pravljen za pomenutu namenu, odnosno hardverski je manje vise zatvoren.\nA i to sto kazete glede TV-a.\nuros_vozdovac 09:20 25.02.2014\nRaspberry Pi je poprilično otvorena sprava i da se s njom lepo igrati, može da potera manje više sve.\nLinuxa za obrazovanje ima poprilična gomila i lokalizovan je potpuno, Edubuntu je čak usvojen u one tri opštine koje su nekad delile osnovcima laptopove, šteta što je projekat bez glave i repa.\njinks 09:49 25.02.2014\nMislio sam hardverski dosta zatvorena u smislu nekih kontrolnih periferija tipa I2C, SPI, CANbus, paralelna magistrala, PWM, ... i drugih slicnih stvari koje su korisne u upravljackoj elektronici.\nPretpostavljam da ako Raspberry koristite kao Linux PC, manje vise je jednako otvoren kao i vecina drugih PC-eva nekih srednjih performansi nesto ogranicenijeg kapaciteta fles diska, ako se izuzme mogucnost dodavanja perifernih PC kartica.\nNa srecu, postoje platforme koje su po tom pitanju potpuno otvorene i sto se tice Linuxa ali i drugih mogucih softverskih platformi, sto ih cini upotrebljivim u upravljackoj elektronici.\nJukie 13:22 25.02.2014\nMislio sam hardverski dosta zatvorena u smislu nekih kontrolnih periferija tipa I2C, SPI, CANbus, paralelna magistrala, PWM, ... i drugih slicnih stvari koje su korisne u upravljackoj elektronici. Pretpostavljam da ako Raspberry koristite kao Linux PC, manje vise je jednako otvoren kao i vecina drugih PC-eva nekih srednjih performansi nesto ogranicenijeg kapaciteta fles diska, ako se izuzme mogucnost dodavanja perifernih PC kartica.Na srecu, postoje platforme koje su po tom pitanju potpuno otvorene i sto se tice Linuxa ali i drugih mogucih softverskih platformi, sto ih cini upotrebljivim u upravljackoj elektronici.\nI u ovom trenutku počinjem da gledam kroz prozor jer više ništa ne znam o čemu se priča...\nPa dobro sam i dovde stigao\njinks 16:13 25.02.2014\nI u ovom trenutku počinjem da gledam kroz prozor\nU pravu ste ... nije lepo preterano trolovati :)\nhajkula1 22:59 25.02.2014\nDržava obedzbeđuje besplatne knjige.\nMože za siromašnije da bude sve besplatno a ostali da plaćaju?\na_jovicic 02:59 28.02.2014\nI ja nešto tako kontam ali znajući našu spremnost na promene, imovinske karte će biti napravljene za 50-tak godina.\nVojislav Stojković 15:04 25.02.2014\nMislim... i pitam se..\n... a šta je to, ustvari, novo?\nuros_vozdovac 15:10 25.02.2014\nRe: Mislim... i pitam se..\nVojo, kako ide konferencija, bojim se da će novo biti OpenWRT ako poneseš svoj ruter, a ja ga instaliram\nVojislav Stojković 15:51 25.02.2014\nNovim u obrazovanju, edukaciji, a pre svega u nastavi, ne može se smatrati samo novi hardver ili softver, dakle, nova nastavna sredstva. Novo u edukaciji, uz primenu novih tehničkih i tehnoloških inovacija, podrazumeva i nove didaktičke i metodičke postupke.\nNjihovoj, implementaciji, predhodi eksperimentalna provera efikasnosti. Podsećam na klasiku: experimentalna grupa, 0-grupa sa standardnim pristupom, kontrolna grupa...etc. I tek, kada takva provera pokaže značajno višu efikasnost, može se pristupiti uvođenju novih sredstava i postupaka.\nfilip.maric 17:19 25.02.2014\nAmin! Prvo mora da se vrši razmatranje sadržaja, a tek nakon toga nastavnih postupaka i nastavnih sredstava (što ne znači da oni nisu bitni, ali na sam sadržaj i način njegovog izlaganja ne sme se zaboraviti).\nDesilo mi se nekoliko puta da sam bio svedok da ljudi uzmu udžbenik (reći ću "klasičan", da ne bih upotrebio težu reč) i onda ga prebace u elektronski oblik tako što ga prekucaju i umesto slika eventualno ubace neke animacije ili aplete (npr. Geogebra) i to se reklamira kao "inovacija u nastavi". Na pitanje zašto je to bolje od polaznog udžbenika jedini odgovor koji uspevam da izvučem je "zato što je na računaru". Naravno, niko nikada ne ispita ozbiljno da li takva promena sredstva, uz potpuno isti sadržaj ima ikakvog efekta (ja ne verujem u to, ali opet ne mogu ništa da tvrdim jer sam nisam merio). Glavni argument je "to je deci zanimljivo i motivisaće ih", ali nisam video da je svarni efekat kod nas neko ozbiljno izmerio (a ni porast u porast motivacije i trajanje te motivacije me niko nije uverio izmerenim podacima već se sve svede na "videli smo svojim očima, klinci su bili oduševljeni", što je, naravno tačno jer su ih na času matematike odveli iz učionice i naravno da je zanimljivo jer se nešto neobično dešava, ali je pitanje da li su išta više zbog toga naučili).\nTehnologija pruža mnoge mogućnosti i jako je ozbiljan izazov iskoristiti ih na pravi način. Ako se dobro ne razmisli šta sa tom tehnologijom raditi ne dobija se ništa (a može čak da bude i kontraproduktivno). Na primer, gledam šta rade profesori informatike u srednjim školama sa sa slajd-prezentacijama. Sve se svede da učenici besomučno šminkaju prezentacije koje su potpuno šuplje, neuniformne, nepismeno napisane i bez ikakve strukture. Umesto da uče decu kako da organizuju svoje misli i koncipiraju izlaganje, umesto da ih uče da slajdovi moraju da budu jednostavni, uniformni i skladno dizajnirani, nastavnici ih podstiču da na slajdove ubacuju hiljade raznih boja i fontova, besmislenih tranzicija i animacija, da sve blješti i šljašti i bude potpuno neupotrebljivo. Jedno veoma dobro predavanje koje sam na nekoj konferenciji nedavno čuo održao je čovek koristeći grafo-folije (što ne promvišem, samo kažem da je tehnologija prezentacije potpuno nebitna, već su bitne njena forma i njena suština). Uvođenje slajd-prezentacija na računaru apsolutno ništa suštinski ne donosi (osim što je tehnički jednostavnije napraviti prezentaciju) i gubiti silno vreme prikazujući deci kako da klikću po programu za slajd-prezentacije, što oni bez problema i sami mogu da nauče (a plan i program predviđa ogroman broj časova) nema nikakvog smisla - ni pre toga, ni posle toga klinci, na žalost, nisu u stanju da pripreme prezentaciju koja treba da prati njihovo izlaganje.\nuros_vozdovac 17:30 25.02.2014\nTehnologija od udžbenika može da napravi - udžbenik.\nAli ukoliko krenemo iz početka imajući u vidu mogućnosti tehnologije, možemo da imamo dobru nastavu i dobar udžbenik, ali..\nAli ovo što mi imamo nije sistem obrazovanja, ovo je sistem koji nalazi načine da daje papir, tj okvir za zapošljavanje.\nUkoliko ima tragova obrazovanja onda je ukalupljivanje pojedinca u standard. Standard je na nivou najniži prosečni.\nBigBadWolf 19:36 25.02.2014\nPazi sad, ako krenes tako, onda moras da se spustis na jos elementarniji nivo, kao sto je bezbednost (uslov svih uslova), elementarni uslovi zivota kao sto je grejanje, da deca ne sede u ucionicama u jaknama od oktobra do marta, higijena, i tako to. Na jednoj strani imas ultra giga skole opremljene kao spejs satl a na drugoj skole koje koriste poljski WC sklepan od dasaka.\nMeni se ova ideja sa tabletima svidja jer 1) eliminise skolske rance od 15 kila, 2) jeftinija je, 3) pruza vrlo zanimljive mogucnosti za rad i 4) donekle smanjuje socijalno-ekonomski jaz izmedju dece. Koliko je tesko primeniti u nasem skolstvu zavisi samo od dobre volje politicara koji odlucuju o tome, sto u praksi znaci da je u trenutnom sistemu nemoguca.\nJukie 19:36 25.02.2014\nPitanje je i kako se udžbenik u stvari koristi. Ja sam umeo da koristim papirni udžbenik (konkretno Lakušićevu ekologiju za sedmi razred) kao neku vrstu datoteke fotografija tako što nismo išli redom, završi stranu 32, sad analiziramo stranu 33, .... nego napreskok tako da ilustracije (koje su bile razbacane po celoj knjizi) ilustruju ono o čemu u tom trenutku pričamo. Mnoge od tih šema i diorama (mislim da se tako zove kad se nacrtaju životinje i biljke u prirodnom staništu i pored piše šta su) u stvari ilustruju ne jednu lekciju nego mnoge od njih.\nInače što se tiče "zato što je na računaru/animacija" ja sam kao đak imao problem sa koncentracijom pri štrebanju, odnosno krenem da čitam rečenicu i onda počnem da sanjarim, tako da istu rečenicu ili odeljak čitam 5-6 puta i gubim vreme (rezultat nikakav), a pri gledanju filmića od par minuta ne možeš tako lako da isključiš gradivo i počneš da sanjariš, jer ti slike gradiva ipak iskaču pred očima i rekoncentrišu te.\nuros_vozdovac 19:42 25.02.2014\nA mene plaši saznanje koliko ljudi u sistemu zarađuje od ranca od 15 kila, dok će od tableta samo Comtrade. Neće dati ovi Jevrosimoviću bez borbe\nBigBadWolf 19:59 25.02.2014\nNa to mislim kad kazem prakticno nemoguce, Tu se vrte ogromne pare pod veoma sumnjivim okolnostima.\nproblem sa koncentracijom pri štrebanju, odnosno krenem da čitam rečenicu i onda počnem da sanjarim, tako da istu rečenicu ili odeljak čitam 5-6 puta i gubim vreme (rezultat nikakav),\nJa i sad imam ovaj problem, kad god moram da procitam bilo sta sto dolazi iz ministarstva prosvete.\nuros_vozdovac 20:05 25.02.2014\nA da platimo mi njima koliko treba, a da sjašu sa dece, mi se onda uredno pravimo da je to obrazovanje, a deca stvarno uče kako treba?\nBigBadWolf 20:24 25.02.2014\nAko te cuje Rados Ljusic, iskopace ti oko\nfilip.maric 22:21 25.02.2014\nTokom prošle godine pisao sam jedan udžbenik pa sam malo iznutra video sistem (nisam ranije imao ideju kako to funkcioniše). Na udžbeniku od oko 300 strana radio sam dobrih 9 meseci skoro svakodnevno. U rad su bila uključena dva urednika koja su čitala i komentarisala veoma detaljno svaku verziju rukopisa (za svaku glavu, bilo je sigurno po 3-4 iteracije dok se stiglo do zadovoljavajućeg rešenja). Ne brojim razmenjene elektronske poruke i sate zajedničkih sastanaka, ali sigurno se mogu meriti stotinama. 15 srednjoškolskih profesora čitalo je rukopis i davalo svoje komentare i sugestije (svi su plaćeni za to). Tekst je lektorisao profesionalni lektor. Dizajn udžbenika radio je profesionalni dizajner, ilustracije je pravio profesionalni ilustrator i na kraju je i drugi dizajner morao da bude uključen u završne verzije preloma. Nakon toga, 3 recenzenta su čitala udžbenik i pisala recenziju, da bi udžbenik bio poslat u Ministarstvo gde ga je evaluirala i odobravala njihova komisija (nisam siguran, ali mislim da su opet 3 čoveka u pitanju - svakako je njihova evaluacija anonimna). Dakle, ako se radi kako treba, u izradi jednog udžbenika učestvuje mala armija ljudi i svi oni treba da budu plaćeni (radio sam poslove sa mnogo boljom cenom po radnom satu, ali sam srećan što sam bio deo ovog projekta jer sam želeo da neku svoju viziju ubacim u udžbenik i to sam uspeo koliko mi je očajni nastavni plan i program dopustio). Troškove štampe ne znam i nemam nikakvu mogućnost procene, ali imajući u vidu broj ljudi i obim posla potreban da se jedan udžbenik spremi, čini mi se da troškovi štampe ne uzimaju baš toliko dominantan procenat, a oni su jedini koje možeš da izbaciš ako želiš da imaš kvalitetan elektronski nastavni materijal (sve ostalo ostaje). Možeš uvek da skrešeš troškove i da pokušaš sa "one man show" varijantom, ali to ne može da bude kvalitetno (na primer, ludeo sam tokom rada na mnoge komentare srednjoškolskih profesora, ali iz ove perspektive deluje mi da su ipak značajno doprineli kvalitetu udžbenika - pre svega kroz insistiranje na uprošćavanju nekih delova).\nuros_vozdovac 22:30 25.02.2014\nKapiram, a u životu ispadne ovako\nI šta ja sad da mislim ne znam ni sam\nBigBadWolf 22:31 25.02.2014\nSvi ti troskovi su one time, jedino sto je redovan trosak za izdavaca svake godine su tantijeme i stampa.\nhajkula1 23:04 25.02.2014\nKako sam čula, udžbenike štampaju stranci, tj Hrvati. Tako da ne znam koliko od 15kg završi u budžetu.\nuros_vozdovac 23:24 25.02.2014\nMa nije ta štampa valjda toliko lukrativna. E šta sam hteo...\nOmiljena disciplina pravim se blesav, kao što se naša razredna pravi blesava da je ranac od 15 kila za dobro deteta. Da uveća znanje. Kao što se nastavnica matematika pravi blesava da su DVA udžbenika, DVE radne sveske, JEDNA knjižica sa testovima i DVE sveske debelih korica baš da nauči matiš. Kao što se Savet roditelja pravi blesav da je ekskurzija u Muzej hleba tamo negde za prvačiće po ceni od 4900 dindži za jedan dan baš u edukativne svrhe da deca nauče i saznaju nešto iz obe prostorije tog muzeja.\nKao što se SVI zajedno pravimo blesavi da obezbeđenje u školi od 150 dindži mesečno trebamo da plaćamo jer je u interesu bezbednosti dece, a ne zato jer se onaj_koji_se_pita utalio sa nekom paravojnom formacijom da smesti nekoliko bizgova da sede u školi ne radeći apsolutno ništa. I kao što se pravimo blesavi da je video nadzor sjajna stvar koju moraju roditelji da plate iz svog džepa jer će njihova deca baš zato da postanu ljudi.\nI kao što se pravimo blesavi na hiljadu tema pa zašto onda Operativni sistem za računar ne bi bio upravo Windows XP i to 2014. godine.\na_jovicic 01:06 26.02.2014\nAuuuu ... 'bem ti život!\n(blogokolege, izvin'te me što psujem ali ovo ...)\nTaj "Windows" izgleda sam sve radi ... ma ni čovek mu ne treba a kamol' tastatura.\nfilip.maric 08:49 26.02.2014\nTo je isključivo odgovornost one trojice anonimnih u ZUOV-u koji odobravaju udžbenike (naravno, za svaku oblast, druge tri osobe su u komisiji). Izdavač ima pravo izdaje šta god hoće. Može da angažuje neznalice da pišu i da je MS DOS ultra high-tech ako hoće. Primera gluposti po našim udžbenicima informatike je pregršt - da toga nisam svestan, ne bih pisao svoj udžbenik (pre svega u postojećim udžbenicima sve je zasnovano na vlasničkim tehnologijama što mislim da je potpuno pogrešan pristup u obrazovanjum i osim toga teških materijalnih grešaka ima na sve strane). Ali i ja kao autor mogu da budem teška neznalica, a da toga nisam ni svestan (svako misli lepo o sebi, obično i radi najbolje što ume, ali nije na nama samima da sudimo). Komisija je ta koja služi da da "pečat" na kvalitet. Oni ne rade svoj posao kako valja. Privatni izdavači ih se strašno boje jer ih često odbijaju iz sasvim besmislenih formalnih razloga (npr. najgora jeres je ako zameniš redosled lekcija u odnosu na nastavni plan i program u kojem su lekcije često potpuno slučajno ređane - nabacivali ljudi teme, pa nije stiglo da se sredi pre nego što je dokument usvojen). Ja pretpostavljam da ima i "dilova" gde su neki izdavači protežirani, a nekima se traži dlaka u jajetu.\nPošto je ta ključna instanca u Ministarstvu, bojim se da ozbiljnih promena neće biti jer su svi ministri i njihovi ljudi politički postavljeni i nemaju nikakvu svest kako bi savremeno obrazovanje trebalo da izgleda (utišaj potpuno TV-u i posmatraj ljude koji nastupaju ispred Ministarstva i sve će ti biti jasno - dovoljno je samo da vidiš fizionomije i jasno ti je da su to sve ljudi koji žive u prošlom veku).\nuros_vozdovac 09:01 26.02.2014\n. Primera gluposti po našim udžbenicima informatike je pregršt - da toga nisam svestan, ne bih pisao svoj udžbenik (pre svega u postojećim udžbenicima sve je zasnovano na vlasničkim tehnologijama što mislim da je potpuno pogrešan pristup u obrazovanjum i osim toga teških materijalnih grešaka ima na sve strane).\nNa jučerašnjoj konferenciji sam reako da je u pitanju fina ruka koja dečicu navodi da sutra kupuju licence, i vidi čuda, nema mi akreditacije za danas, a i na Twitt Wall-u mi se moderišu poruke, što me izrazito zabavlja.\nUzgred iako nemam akreditaciju za danas, ljubaznošću izlagača D-Link, biću na štandu.\nDakle da stvari pojednostavimo kada dođe Kijev u Beograd, vi idite na skupštinu, vladi, qq u RFZO, a ja ću u ZUOV, pa ću da vratim ovu trojicu anonimnih u prošli vek\n(utišaj potpuno TV-u i posmatraj ljude koji nastupaju ispred Ministarstva i sve će ti biti jasno - dovoljno je samo da vidiš fizionomije i jasno ti je da su to sve ljudi koji žive u prošlom veku).\nMeđu nama ja se potpuno iskreno zapanjim kada visoki funkcioner bilo kog ministastva zna svih sedam padeža.\nFilipe dolaziš danas?\niqiqiq 20:47 26.02.2014\na ja ću u ZUOV\nnemoj da gubiš vreme, sve te institucije su takve da što kaže narod ni pas sa maslom ga ne bi...\nPoenta je da promene i modernizacija shodno 21.veku stiže sama, samo nam treba podrška IT vladara, institucije to ne mogu da prate jer se bave time ko će i kako da zadrži svoju poziciju, to je pat pozicija, niko ne sme i ne može da mrdne\njedan tekst o tome gde je budućnost\nuros_vozdovac 16:48 26.02.2014\nda izvestim da smo lepo porazgovarali, da je njegov udžbenik po kvalitetu i ideji rame uz rame sa sličnim svetskim udžbenicima.\nuros_vozdovac 12:03 27.02.2014\nto igleda ovako, monitor na ulazu u salu\nDuboko me rauočarao Microsoft sa letkićem na fotokopiru, crno belo i aplikacijama besplatnim za nastavnike.\nKad uporedim to sa Edubuntu paketom, i činjenicom da je 100% obrazovanja na toj jednoj platformi, ko je ovde lud?


BH. GIMNASTIČARKA OSVOJILA DRUGO MJESTO NA EVROPSKOM PRVENSTVU – Haber.ba\nBH. GIMNASTIČARKA OSVOJILA DRUGO MJESTO NA EVROPSKOM PRVENSTVU\nDesetogodišnja Leila Ališah, gimnastičarka iz BiH, osvojila je drugo mjesto na Evropskom prvenstvu u Salzburgu.\nNa turniru održanom sredinom oktobra gimnastičarke iz KRG Arabesque Sarajevo, pod vodstvom trenerice Ajline Dujmović učestvovale su na prestižnom Internacionalnom turniru u ritmičkoj gimnastici “Sissi Cup” u Salzburgu u sportskoj dvorani Alpenstrass, u organizaciji Austrijskog gimnastičkog saveza.\nNaše gimnastičarke postigle su izuzetne rezultate u A programu. Na ovom turniru predstavilo se preko 200 takmičarki iz 11 zemalja (Austrija, Slovačka, Češka, Holandija, Poljska, Mađarska, Njemačka, Švajcarska, Bugarska, Slovenija i Bosna i Hercegovina).\nLeila Ališah (10) u A programu mlađi juniori u konkurenciji 17 takmičarki osvojila je drugo mjesto u višeboju i vježbi bez rekvizita, a treće mjesto u vježbi s obručem.\nAsja Hadžić (11) u A programu mlađi juniori osvojila je šesto mjesto u višeboju, dok je naša juniorka Zerina Tanović u konkurenciji 27 takmičarki osvojila 10. mjesto u višeboju i 3. mjesto u vježbi sa obručem.\nTeme:Evropsko prvenstvo, gimnastičarka, izdvojeno, Leila Ališah, promo, Sarajevo\nPremijer liga BiH: Musemić i Ozer zadovoljni podjelom bodova\nČelik i Sarajevo već drugu sezonu uzastopno remizirali su u derbiju bez golova u...\nTroje poginulih u pucnjavi na svadbi\nNajmanje tri osobe su poginule u pucnjavi koja se dogodila na vjenčanju u gradu...\nPolicija uhapsila ženu osumnjičenu da je izazvala ogroman požar kod Šibenika\nKako prenose hrvatski mediji, policija je danas u 15 sati uhapsila ženu osumnjičenu da...\nČelik i Sarajevo se priključili vodećoj petorci\nFudbaleri Sarajeva osvojili su bod na gostovanju u Zenici kod Čelika, a meč je...\nŠvedska je prva zemlja u kojoj je počelo masovno čipovanje ljudi\nŠvedska je zakonom uredila čipovanje ljudi, pa je u toj zemlji već 4.000 ljudi...\nPotop na crnogorskoj obali, talasi viši od dva metra: Za nepunih sat vremena sedam osoba spašeno iz uzburkanog mora\nZa nepunih sat vremena službenici Uprave pomorske bezbjednosti i pogranične policije u Baru iz...\nDnevni horoskop za 28. juli 2019.: Lavu se miješaju sa strane, oko Vage neiskrenosti, Vodolija u novoj “šemi”\nSaznajte šta su vam zvijezde pripremile za nedjelju, 28. juli 2019. godine:\nVAKULA JE DOBRO ZNAO ŠTO GOVORI KADA JE NAJAVIO OLUJU Silovito nevrijeme obrušilo se na više dijelova Hrvatske\nU nedjelju je u dobar dio Hrvatske stiglo nevrijeme koje su meteorolozi ekstenzivno najavljivali,...


Vukosavljević: Bez strategije lutamo, sa strategijom manje\nIzvor: Tanjug,Lokalne novine | Obrenovac, 01.10.2017.\nMinistar za kulturu i informisanje Vladan Vukosavljević kaže da je Srbiji potrebna Strategija kulture da 'ne bi lutali', već da bismo znali šta u narednih deset godina finansiramo, šta treba sagraditi, šta popraviti, a šta unaprediti\nFoto:Tanjug / Ministarstvo kulture\n"Zatim su to direktori naših ustanova kulture i njihovi saradnici, Zavod za razvoj društvenog razvitka je značajno učestvovao u tome, kao zaposleni u mnogim ustanovama kulture čiji je osnivač Ministarstvo kulture i informisanja", napomenuo je Vukosavljević.\n"Nezavisna kulturna scena u klasičnom smislu obuhvata nekoliko hiljada nevladinih organizacija koje za svoju osnovnu delatnost imaju oblast kulture. Asocijacija koja sebe naziva nezavisnom kulturnom scenom obuhvata nešto manje od 100 subjekata iz te oblasti", naveo je on. Istakao je međutim da finansiranje iz Ministarstva kulture i informisanja i rad Komisije tog ministarstva ne zavisi od toga "da li ste nezavisna kulturna scena, nevladina nevladina organizacija, pojedinac ili neka ustanova kulture ili Institucija. Važno je, kako je istakao, imati kvalitetan projekat.\n"U okviru te činjenice, samo u sektoru savremenog stvaralaštva ove godine je finansirano 770 projekata od kojih 285 pripadaju nevladinom sektoru", napomenuo je ministar ukazujući da su se primedbe na Strategiju uglavnom kretale u oblasti projektnog finansiranja, sastava komisija, transparentnost i odlučivanje...\n"Maternji jezik se ne govori ni u Francuskoj, ni u Engleskoj, ni u Čileu, ni u Belorusiji, ni u Japanu. Nema prevelikog insistiranja. Jedan vrlo mali deo Strategije se odnosi na neophodnost zaštite ćiriličnog pisma koje se sve manje koristi na javnom prostoru, i mi smo predložili neke mere u cilju većeg korišćenja našeg tradicionalnog pisma", naveo je ministar.\nKada je rec o srpskom jeziku, on je dodao da se ponuđena rešenja tiču se izvesnih rečnika i izvesnih obaranja posustalih katedri srpskog jezika u inostranstvu. Upitan zašto nam je potrebna Strategija kulture, Vukosaljević je istakao da je kultura jedan od osnovnih elemenata postojanja jednog društva, države ili naroda.\n"Najveći broj zemalja i u Evropskoj uniji, pa i drugde u svetu, imaju svoje Strategije kulturnog razvoja. Zašto je bitno? Pored ostalog i zato da bismo znali šta u narednih deset godina finansiramo, koliko država misli da finansira u oblasti kulture, šta treba sagraditi, šta popraviti, šta unaprediti. Bez Strategije mi lutamo, sa Strategijom, nadam se, mnogo manje", zaključio je ministar.


Zaboravite na punjač – Oukitel K6000 Plus | Polarotor\nYou Are Here: Home » Smart Telefoni » Zaboravite na punjač – Oukitel K6000 Plus\nPosted on Polarotor on novembar 30, 2017 // Leave Your Comment\nNajveći problem kod mobilnih telefona današnjice je kratko trajanje baterije. Veliki ekrani, konstantna povezanost na Internet, uključen Bluetooth i GPS, rezultuju da bateriju moramo da punimo svaki dan. Jedan od proizvođača telefona koji se ozbiljno pozabavio tim problemom je Oukitel sa svojom K serijom mobilnih uređaja.\nOukitel K6000 Plus je naslednik K6000 Pro modela, naravno sa unapređenjima u skladu sa razvojem tržišta. Svi modeli iz „K“ serije ovog proizvođača imaju neuobičajeno jake baterije – pogledajte samo K4000 sa baterijom od 4.000 mAh, ali i K10000 sa baterijom od neverovatnih 10.000 mAh. Oukitel K6000 Plus je negde između ta dva modela. U vreme kada se pojavio, K4000 je bio telefon sa jednom od najvećih kapaciteta baterije, dok K10000 iako nudi ogromnu autonomiju, ipak je previše glomazan za upotrebu. K6000 Plus donosi dobar balans između funkcionalnosti, težine i izgleda.\nPomenuli smo da je u pitanju naslednik telefona Oukitel K6000 Pro. Razlika je u tome što novi telefon ima više RAM-a, a unapređene su i neke druge funkcije. Ali da krenemo redom…\nKada je ovoliki kapacitet baterije u pitanju, jasno je da telefon ne može da bude tanak. S obzirom da poseduje ekran od 5.5 inča dosta je velikih dimenzija, a debljina mu je za nijansu manja od jednog centimetra (9.6 mm). Takođe i masa od 200 grama nije mala, ali ako želite dugu autonomiju, jasno je da se nešto moralo žrtvovati. Zadnja kamera je blago izdignuta iznad poklopca, ali pošto se u paketu dobija i silikonska maska, ta razlika se niveliše i ne morate da brinete da li će se negde zakačiti. Sve u svemu, telefon lepo leži u ruci i zgodan je za držanje, uprkos velikim dimenzijama.\nNa prednjoj strani dominira ekran Full HD, rezolucije. Na gornjem delu prednje strane, pored prednje kamere, nalazi se i signalna LE dioda, koja može da se kontroliše zasebno za različite informacije (za stanje baterije, propuštene pozive ili tokom punjenja). Ispod ekrana, na prednjoj strani nalazi se taster sa ugrađenim senzorom otiska prsta, kao i dve senzorske kontrole.\nTelefon pokreće osmojezgarni MT6750T procesor, pri čemu četiri jezgra rade na 1.5 GHz, a četiri na 1 GHz. Za grafiku je zadužen Mali-T860 grafički procesor. Sistem je zaokružen sa 4 GB RAM-a i 64 GB prostora za podatke (od kojih je 54 slobodno, dok ostatak zauzima operativni sistem). Iako je i ovo sasvim dovoljno prostora za većinu korisnika, Oukitel se potrudio da omogući proširenje putem MicroSD kartica maksimalnog kapaciteta od čak 256 GB. Naravno, kao i svi Oukitel telefoni i K6000 Plus je Dual SIM telefon.\nZadnja kamera ima rezoluciju od 16 MP, a za fotografisanje u lošijim uslovima potpomognuta je sa dva blica. Proizvođač je odlučio da maksimalan broj frejmova prilikom snimanja video zapisa bude 720p, što je čudno, jer je definitivno sposobna za veće rezolucije. To lako može da se reši instalacijom neke nezavisne aplikacije za kameru, koja će ponuditi detaljnije opcije nego implementirana aplikacija. Naša preporuka je da probate aplikaciju pod nazivom „Open Camera“.\nPrednja kamera zahvata ugao od 80%, što znači da predstavlja dobar balans između širine scene koju obuhvata i izobličenja po obodu fotografije koje je neminovno kod širokougaonih snimaka.. Postojeća aplikacija, kada je prednja kamera u pitanju, radi neku vrstu anti-aliasinga na snimljenim fotografijama, kako bi malo umekšala ivice, ali to može da se izbegne pomoću već pomenute Open Camera aplikacije.\nNa telefonu je instaliran Android 7, pri čemu je Oukitel potpuno izmenio Android ikonice svojim. Srećom, na tome se završavaju izmene, jer je funkcionalnost operativnog sistema vrlo bliska „stock“ Androidu. Telefon nije prenatrpan nepotrebnim aplikacijama – dodato je samo nekoliko koje služe da podrže funkcionalnosti telefona, kao što je recimo FM radio aplikacija.\nSve u svemu, radi se o dobro balansiranom telefon koji će vam omogućiti da najmanje dva do tri dana koristite telefon bez upotrebe punjača (i to ukoliko ste „heavy user“). Sa prosečnom upotrebom telefona možete da računate možda čak i na tri dana autonomije – a to je dovoljan razlog da razmislite o ovom telefonu.\nDisplej 5.5“, 16:9, 1920×1080 piksela, 401 PPI, LCD, IPS\nCPU Osmojezgarni Mediatek MT6750 (četiri jezgra rade na 1.5 GHz, četiri na 1 GHz)\nMemorija 4 GB RAM-a, 64 GB skladišna memorija, proširivo do 256 GB putem MicroSD kartice\nKamera Zadnja kamera: 16 MP f/2.0, dual-LED\nBaterija 6080 mAh, Li-ion\nKonekcije 802.11 b/g/n, Bluetooth 4.1 2G/3G/4G LTE, GPS\nOstalo FM Radio, Skener otiska prsta\nDimenzije 9.6 mm x 155 mm x 76.6 mm\nMasa 207 g


Vi ste vođa (1)\nŽene često osećaju da je velika odgovornost na njima, i tu su potpuno u pravu. Naime, jedno istraživanje pokazuje da žena u proseku utiče na čak 250 ljudi tokom svog života – toliko ljudi bilo bi dovoljno za jednu firmu srednje veličine.\nNaravno, neće to biti samo poslovan uticaj, jer žena ne provodi svoj kompletan život od rođenja do smrti u firmi. Žena ima mnogo uloga u životu – ona je ćerka, sestra, rođaka, prijateljica, službenik neke firme, komšinica, supruga, majka, domaćica, baka, da i ne spominjemo dodatne uloge koje većina žena u nekom trenutku preuzme na sebe u različitim aktivnostima (hobiji, angažovanje ovamo-onamo…). U svakoj od tih uloga žena će ovako ili onako uticati na ljude oko sebe.\nNekada će njen uticaj biti presudan, nekad minoran, nekada bilo šta između, ali će, u proseku, uticati na živote 250 ljudi. Nije mala stvar. Lako se može desiti da se uplašite kad pomislite na to. Lepo je kad neko kaže da mu je vaš savet pomogao da počne s ostvarivanjem svog životnog sna, ali je, s druge strane, vrlo nezgodno ako vas neko optuži da su njegovo dete udarila kola jer je pretrčavalo ulicu nakon što je vas videlo da to radite (naravno da to nije isključivo vaša odgovornost, ali vam sigurno neće biti svejedno kad čujete nešto te vrste).\nPošto je nemoguće promeniti činjenicu da ćemo uticati na nemali broj ljudi (čak i da se povučete u središte pustinje, sam vaš odlazak imao bi uticaja na bar nekoliko njih), ne bi bilo loše, makar mirne savesti radi, imati neku ideju kako da naš uticaj bude nešto pozitivno. Ovo ne znači da morate biti svetica ni savršeni u svemu – ljudski je grešiti, a svakom ko se ugleda na vas biće čak i korisno da, između ostalog, vidi da savršenstvo nije obaveza i da je sasvim u redu povremeno i „zabrljati“ (i, po mogućnosti, pokušati da grešku popravite, ako je neko tom greškom oštećen). Kako se, dakle, ponašati kad znate da nije svejedno, da vas skoro uvek neko gleda, i da se često poneko i ugleda na vas? Kako biti dobar vođa za tih 250 ljudi? O tome čitajte sutra.


Borac, Zrinjski, blato i neriješen rezultat\nOdigravanje meča bilo je upitno, a kada se i odlučilo na taj korak, uslovi su bili, blago rečeno, katastrofalni. Zbog toga nijedan tim nije mogao da pokaže koliko može.\nBorili su se igrači sa blatom i vodom, a pravih prilika skoro da nije ni bilo. Sve do samog finiša meča, kada je Borac poveo preko Petra Kunića. Međutim, radost je kratko trajala. Već u narednom napadu Zrinjski dolazi do izjednačenja. Strijelac Pero Stojkić. Nakon meča oba trenera su se složila da je teren bio neuslovan za igru, ali strateg Borca smatra da su bodovi trebali da ostanu u Banjaluci.\nU Borcu su već nekoliko puta napominjali da nemaju domaćinsko suđenje i da im je zbog takvog odnosa teško gdje god da igraju. Banjalučani su u prvom poluvremenu tražili penal, ali je sudija samo odmahnuo rukom. Trener gostiju Blaž Slišković nije htio da komentariše spornu situaciju.\nZrinjski je uprkos remiju zadržao lidersku poziciju ispred Željezničara. Oba tima imaju 50 bodova, ali mostarci imaju bolji međusobni skor.\nSa druge strane Borac u Ligu za opstanak ide sa osmog mjesta i 26 bodova. U ostalim mečevima ovog kola Vitez i radnik, osnosno Sarajevo i Sloboda igrali su bez golova. Široki brijeg i Krupa remitzirali su 1:1, kao i Mladost i GOŠK, dok je Željezničar jedini upisao sva tri boda pobjedom nad Čelikom 3:1.\nPrve utakmice Lige za šampiona u kojem će se za titulu boriti Zrinjski, željezničar, sarajevo, Široki brijeg, Krupa i Radnik, odnosno Lige za opstanak u kojoj će svoje mejsto u narednoj sezoni tražiti Mladost, Borac, GOŠK, Sloboda, čelik i Vitez igraju se već u subotu.


Laguna - Bukmarker - O romanu "Lutajući Bokelj" Nikole Malovića - Knjige o kojima se priča\nO romanu "Lutajući Bokelj" Nikole Malovića\nKROZ MEANDRE KNJIŽEVNOSTI\n(Nikola Malović: Lutajući Bokelj, Laguna, Beograd, 2007)\nSpecifičnost umetničkog postupka Nikole Malovića (1970), ostvarenog u njegovom prvom romanu, Lutajući Bokelj, zbilja autentičnom za savremenu srpsku prozu, zasnovana je na diskursu koji u sebi ukršta intertekstualne relacije prema različitim literarnim tekstovima, od antičkog mita do (post)moderne književnosti. U prvom redu ovde se ima na umu motivsko-tematski, strukturni i uopšte pripovedački napor da se tekst citatno izgradi na jasnom primarnom književnom podtekstu Homerove Odiseje, ali i na Džojsovom Uliksu, u svetskoj književnosti čuvenom stvaralačkom oslanjanju na isti taj književni podtekst. Napor da se književna stvarnost oblikuje u okviru ovih intertekstualnih odnosa, posebno Homerove Odiseje, nameće implicitno pitanje da li je život savremenog čoveka, čoveka (post)modernog doba, život na matrici već postojećeg mita? I koliko ima istine u tvrdnji da ponavljanje istorije/ mita prerasta u farsu? Upravo će svojim poetičko-citatnim nivoom, izgrađenom romanesknom strukturom i njenom prostorno-vremenskom određenošću, Lutajući Bokelj neprekidno uspostavljati oneobičenu i parodirajuću analogiju sa Odisejom i Uliksom. Čitaocu, naime, malo treba da zaključi kako se Odisejevo putešestvije pri povratku Penelopi iz Trojanskog rata, odnosno jedan Blumov dan u Dablinu, stapaju u životnu priču dramatizovanog pripovedača Nika, u njegovo meandriranje Bokom i Kotorom, u traganje za izgubljenom ženom, ali i u formiranje jednog novog mita. Pred čitaocem je, dakle, jedan poseban parodirajući odnos koji između antičkog sveta i ovovremenosti postiže reverzibilan učinak, afirmišući unutar njega onu suptilnu satiričnu liniju koja nagriza naznačene kvazivrednosne parametre savremenog društva.\nMalović će jasnim i neskrivenim znacima – M. Rifater bi ih u svojoj teoriji interteksta nazvao „konektorima“ – porinuti svoj romaneskni svet u lutajući trag Odisejevog broda. Gradeći svoj tekst na dodiru mitskog prostora sa percepcijom ovovremenosti, autor će za posledicu dobijati samo parodične reflekse. U tako oformljenoj literarnoj stvarnosti elementi mita utapaju se u fenomen zvani turističko hodočašće, gde vlada imperativ finansijskog profita, gde sve može postati turističkom atrakcijom, ili pak elementom pričešća. Otuda će podvizi, strasti, uzbuđenja jednog mita doživeti (post)moderni sunovrat i karikaturalan preobražaj Kalipso u pohotnu turistkinju, kiklopa u paparaca sa „crvenim okom“, Kirke u Veliku kuvaricu, lotofaga u ulične slikare, a Ahilejev štit iz Ilijade u Pavićev peškir na plaži. S druge strane, u skladu sa kritičkim tonovima usmerenim prema političkoj, društvenoj, nacionalnoj, kulturnoj, jezičkoj stvarnosti, a koju autor prepoznaje kao prostor opominjujuće, pa i banalizujuće realnosti, jedino romaneskni svet Lutajućeg Bokelja može osmisliti i oživeti tu istu realnost gustom mrežom intertekstualnosti, pri čemu se umetnički primenjuje ona poststrukturalistička Bartova teza o „nemogućnosti da se živi izvan beskrajnog teksta... Knjiga stvara smisao, smisao stvara život“. Otuda se ovakvo poetičko načelo poima kao vera u literarizaciju života, otuda antički i biblijski mit u današnjem Kotoru, otuda Homerovi epovi, Džojsov Uliks, Borhesova postmoderna figura lavirinta, Pavićeva fantastika, čak i aluzivno prisustvo Jerkovljeve metatekstualne prakse...\nI strukturom reminiscirajući Homerovu Odiseju, Lutajući Bokelj kroz svoja 24 poglavlja daje sudbinu svog dramatizovanog pripovedača, ali i postmodernog epskog pevača. Već se na samom početku („Još uvijek mislim na srpskom. Zašto to kažem? Zato što najprije valja znati ko govori, onda i što govori“), pored naglašavanja svesti o nacionalnoj pripadnosti kroz jezičko osećanje, što je jedna od velikih tema ovog romana, anticipira i specifičnost romanesknog diskursa koji će dobrim svojim delom predstavljati i postmoderni pastiš epskog pevanja. Niko, koji imenom aludira i na Odiseja i na empirijskog autora, po profesiji je lutajući radio-reporter čiji govor predstavlja postmoderno analognu praksu epskog pevača. Otuda govor a ne pismo, otuda etar a ne tekst. Naracija dramatizovanog pripovedača u prvom licu prepliće se sa epskim obraćanjem kolektivnom slušaocu, pri čemu auditivna „pevanja“ data u formi pravih priča o povesti i kulturi Boke kroz preplitanje dijahronijskih i sinhronijskih preseka, funkcionišu kao oblik podsećanja na plemenski identitet, na čin koji ima za cilj proces kulturne, društvene, kolektivne homogenizacije, kao i svaki ep. Ova vrsta dvostrukog govora ili dvoslojne intencionalnosti glavnog junaka, Lutajućeg Bokelja i Nika, u poetičkom smislu prevazilazi oblik pukog poigravanja i kombinovanja dvaju diskursnih obrazaca. Autorov postupak, zapravo, na ovaj način uspostavlja vid semantičke višeslojnosti, pa i evolutivnosti, i to kroz oblikovanje povesno-kulturnog luka Malovićevog junaka od paganskog do hrišćanskog, od tradicionalnog do modernog, od savremenog do mitskog/ epskog, od realističkog do fantastike. U tom smislu, struktura romana neće se ostvarivati kroz pripovedačku linearnost, već kroz meandriranje različitim poetičkim rukavcima, diskursno sugerišući fjordovsku prirodu romaneskne stvarnosti, ali i gotovo neprimetno ocrtavajući konture novoga mita, mita o Lutajućem Bokelju koji, apsurdno, na kraju, kao aludirajući i parodirajući deo Pavićeve fantastike, postaje glavna turistička znamenitost i deo filozofije profita.\nOva romaneskna dinamičnost zasnovana je zapravo na neprekidnom ukrštanju, eksplicitnijem ili podrazumevajućem, Zapada i Istoka, krša i mora, kontinenta i Mediterana, književnog nasleđa i individualnog talenta, tradicionalnog i novog mita. Na tim dodirnim tačkama Malović ostvaruje poetičku napetost, što ovaj roman čini uzbudljivim i zavodljivim štivom, pri čemu se aktuelnost predstavljenog (političkog) vremena dovoljno umetnički transponuje, ali se i ne razvodnjava do ukusa anemične (ne)opredeljenosti. Ili kako pripovedač na početku ističe u formi poetičko-odisejevske mudrosti, treba oduzeti „sloj grubosti i dodati sloj lukavštine“. Naime, aktuelnost koju ovaj roman istrajno održava najpre je od one društveno-političke dubinske podeljenosti sadašnje Crne Gore, od one nacionalne i crkveno-institucionalne, pri čemu govor i svest glavnog junaka jasno izražavaju angažovanost, ali bez posledica po umetničku funkcionalnost. Drugim rečima, Malović nalazi pravu stvaralačku meru između kritike trenutno vladajućih političko-ideoloških tendencija, s jedne, i neometanja fikcijske stvarnosti kao takve, s druge strane. Umetnička, romaneskna ubedljivost nijednog trenutka ne trpi zbog spoljašnje ideološke vulgarnosti, ali je društveno-politička kontekstualizacija neprestano živa, opominjuća, do mere Vorenovog naglašavanja funkcije književnosti kao „podsećanja na ono što smo prestali da opažamo“, odnosno kao umetničkog uvida koji „nas navodi da vidimo ono što nismo videli, iako je stalno bilo prisutno“. U tom smislu Lutajući Bokelj primer je i odvažnog, i vešto ostvarenog dela. Otuda će Malović, oslanjajući se i motivski i strukturno na Homerovu Odiseju, imenovati svog dramatizovanog pripovedača „Nikom“, naročito aludirajući na epizodu sa kiklopom Polifemom kod koga Odisej i dolazi na ideju gubitka identiteta, odnosno lukavog negiranja jezičke suštine bića, čime na kraju spasava sebe i svoje drugove. U kontekstu ove intertekstualne relacije Malović onom prvom rečenicom: „Još uvijek mislim na srpskom“, suptilno parodira aktuelnu nacionalno-jezičku politiku Crne Gore, nagoveštavajući one satirične tonove koji će se u raznovrsnim oblicima oglašavati duž čitavog romana. Početno izražena jezička svest, međutim, nije tek deklarativna već je u punoj meri umetnički konsekventna i koncepcijski dosledna. Jer, od prve do poslednje stranice očita je i intencija i disciplina da jezički nivo romana bude posebno istaknut, posebno koherentan, ali i sočan, uzbudljiv. Malovićev izuzetno upečatljiv jezičko-stilski senzibilitet sugestivno predočava bokeljski/ primorski jezički idiom, ali i funkcionalno gradi figurama punu i sočnu rečenicu, pridajući tekstu na ovom nivou pitkost i zavodljivost, maksimalno ga očuđujući, i čineći ga komplementarnim motivsko-tematskom sloju dela.\nAluzivno konkretizovanje Penelopinog muža Malović možda najdoslednije ostvaruje upravo preko epizode sa kiklopom, i to kroz potpunu delotvornost Polifemove kletve na večno lutanje i porodično rasulo. Ovaj detalj, naime, uslovljava kompozicioni razvoj romana i junakovu sudbinu, jer se Odisejev obrazac trijumfalnog povratka Penelopi pretvara u Nikovo bezuspešno traganje za svojom ženom. U kontekstu ovako ostvarene citatne relacije, oneobičene, iluminativne po terminologiji D. O. Tolić, uvodi se osetljiva, potresna dopuna Nikove sudbine sadržane u grehu čedomorstva. Hotimično izbegavajući pojam abortusa kao alibija za ovu vrstu ubistva, autor artikuliše dimenziju istinske porodične tragedije i samoosvešćenja. Ovim novim kvalitativnim slojem etičko-socioloških konotacija i glasom iskrene osvešćenosti, Malović svom romanu pridaje vrednost evolutivne linije sazrevanja i ozdravljenja pojedinačne svesti i savesti. Tako Niko, od paganina i erotizovanog bića, ulazi u proces potrebe za okajavanjem vlastitog greha, prihvatajući duhovno i fizičko pročišćenje, post i uzdržavanje. Otuda i ona linija hrišćanske askeze u romanu, praćena religijskim dogmama, ali i erotskim i kulinarskim iskušenjima, ne bi li na samom kraju ova linija spasenja dosegla svoj parodijski vrhunac u kojem Niko umesto pričešća hrišćanskim simbolima, hlebom i vinom, biva pričešćen narkotičkim paradisex tabletama i coca-colom, koji poprimaju značaj simbola kodirajuće svesti savremenog društva, obesmišljavajući i degradirajući time celokupan duhovni i telesni napor Malovićevog junaka.\nPritom, ovaj čin Niko obavlja tokom maskembala koji nosi simboličku dimenziju dijabolične farse, licemerja i dvoličnosti globalizma i masovne kulture, dvoličnosti koja maškaradom ne priznaje autentičan identitet, već sve čini da ga poništi i izvitoperi. U središtu takvog ontološkog, etičkog, kulturološkog, vavilonskog meteža, Niku se javlja (halucinogena) apokalipitična vizija propasti i rušenja Starog grada kao simbola nacionalnog identiteta i povesti. U tom kontekstu treba sagledavati još jednu citatnu relaciju koju ovaj roman uspostavlja pojavljivanjem lika Rada Neimara na samom kraju. Reminiscirajući Andrićevo remek-delo i funkciju ovog junaka koji graditeljski obnavlja most i čini ga postojanim i dugovečnim, Rade Neimar u Malovićevom romanesknom prostoru predstavlja simbol revitalizujuće moći, simbol postojanosti i održivosti kroz tradiciju.\nPosedujući jasnu kritičko-ideološku svest, Malović u romaneskno tkivo utiskuje motive koji svojim asocijativnim poljem ističu etičko vrednovanje političkog globalističkog koncepta panatlantskog saveza. Jednim od najefektnijih lajtmotiva predstavlja se tako onaj sa krstarećim „veštima“ na nebu, odnosno blinkajućim avionskim spravama koje neprekidno, dosledno, iscrtavaju liniju Zapad – Istok, nikad u obrnutom smeru, aludirajući time na model političke i vojne represije koja vlada svetom. Otuda se ovaj strukturni element doživljava kao jedan od onih bitnih simboličkih, pa i idejnih osnova Lutajućeg Bokelja, ali koji suptilno otkriva i odsustvo bilo kakvog drugog znamenja na Nebu, odsustvo čovekovog opštenja sa Bogom i božanskim principom: na Nebu se odvija ucrtavanje koordinata jednog drugog Apsoluta. Na ovoj ravni Malovićev roman dobija epitet ozbiljnog i odgovornog dela koje, međutim, nijednom ne dolazi u opasnost da pređe u vid ideološko-političkog traktata. Naprotiv, i pored svih aktuelnih političkih, društvenih, ideoloških konsekvenci koje se nameću, ovo je prvenstveno delo ubedljive i zavodljive romaneskne stvarnosti, delo koje kompleksno i problematizujuće, umetnički dakle, nastoji da revitalizuje odnos tradicije i savremenosti, i to kako na društveno-povesnom, tako i na literarnom planu.\nI pored toga što ovaj tekst ne ide za otkrivanjem sveukupnih složenosti i simboličkih refleksija Malovićevog romana, niti za obuhvatanjem svih poetičkih i estetičkih nivoa njegovih, ostaje čista impresija da Lutajući Bokelj unosi značajnu svežinu i novinu u savremeni srpski roman, nešto što se ranijih godina možda najintenzivnije moglo osetiti u Tasićevim romanima ili Albaharijevim Pijavicama, poetički svakako posebnim, ali umetnički i vrednosno srodnim delima. Na kraju, početni utisak ne bledi, utisak da Lutajući Bokelj po svom (post)modernom zamahu, po složenosti citatnih relacija i množenju značenjskih implikacija, poetičkoj samosvesti i zrelom i specifičnom jezičko-stilskom senzibilitetu, po stvaralačkoj odgovornosti, ozbiljnosti, ali i igrivosti, uvodi svog autora, sva je prilika, na velika vrata u srpsku književnost.\nAgostino Rameli, vojni inženjer u šesnaestovekovnoj Italiji, dizajnirao je razne neobične naprave tokom promenljivog vremena renesanse, a među njima su kranovi, mlinovi za žitarice i pumpe za vodu. Ip...\n„Većina se slobode govora odrekla iz raznih razloga; iz interesa, iz straha, smatra je luksuzom, zato što nije u stanju za nju da se izbori…“, kaže poznati pisac Vladan Matijević. Dobitnik Nino...


REKOM ~ KOMRA ~ RECOMPolitička volja i dalje presudna za istinu o nestalima Politička volja i dalje presudna za istinu o nestalima\n(Foto: Imena nekih od nestalih Albanaca i Srba na Kosovu ispisana na zidu NVO za ljudska prava u Prištini, april 2011)\nBenjamin Sabljica, CDTP, FHP Kosovo, Fond za humanitarno pravo, Kosovo, Mesta zatočenja u BiH, Mirna Alibegović, Nataša Kandić, Predrag Miletić, TPOS, Zlatica Gruhonjić\nBez političke volje, nema rešenja, još jednom je ponovila Nataša Kandić, predstavnica Fonda za humantirano pravo, organizacije poznate po skupljanju dokaza i saznanja o ratnim zločinima.\n“Stalno se govori o brojkama i humanitarnom pitanju ali nikako da vidimo političku volju u smislu informacija o otkrivanju novih masovnih grobnica”, podvukla je Kandić tokom online prezentacije u organizaciji REKOM-a (Regionalna komisija za utvrđivanje činjenica o ratnim zločinima).\nFokus tokom rasprave je bio na pitanju nestalih u BiH, odnosno na Kosovu, gde se u ovom trenutku i dalje kao nestali vodi preko 1.600 osoba, od kojih je većina iz redova albanske zajednice.\nUpotreba oznake državne tajne?\nPredrag Miletić, jedan od istraživača FHP-a, koji se dugi niz godina bavi rasvetljavanjem sudbine nestalih lica tokom rata na Kosovu, je podsetio da je Krivični Tribunal za bivšu Jugoslaviju najčešće donosio oslobađajuće presude kada se radilo o nestalim licima, jer nije bilo dovoljno dokaza o tome šta se dešavalo sa njima.\n“Nakon usvajanja Zakona o pristupu informacijama od javnog značaja, više puta smo se obraćali institucijama, prvenstveno Vojsci i Policiji, ali su u većini slučajeva odbili da podele informacije. Postoji dokumentacija koja nam je nedostupna i proglašena državnom tajnom“, podvlači Miletić.\nNa to je Nataša Kandić konstatovala da Međunarodni krivični sudovi mogu da doprinesu ravetljavanju počinjenih zločina više nego domaći jer “iskustvo pokazuje koliko rad domaćih sudova zavisi od političke volje”.\n“Mi još uvek imamo veliki broj nestalih sa početka rata na Kosovu, iz 1998. godine, i ono što nakon 21 godine treba posebno da zabrinjava je da imamo jako puno nestalih starijih ljudi i ne mogu da govorim a da ne pomenem da je skoro 30 staraca i starica nestalo 1. juna 1998. iz sela u okolini opštine Dečani. To se desilo nakon što su tamo bile srpske snage, čak ima indicija da je bilo pripadnika Jedinice za specijalne operacije. Mi još uvek ne znamo šta se desilo sa tim starim ljudima, koji su imali više od 60 godina”, rekla je Kandić.\n“Generali, koji se u Srbiji danas slave, moraju da daju podatke šta se dešavalo na područuju Kraljana (opština Đakovica), gde su odneta tela i gde se nalaze posmrtni ostaci”.\nPrema podacima Fonda za humanitarno pravo, u Kranjanima je 4. aprila 1999. godine ubijeno oko 80 osoba.\nSpomenula je i selo Mušutište kod Prizrena, gde su tokom bombardovanja ostali stariji Albanci koji su potom nestali.\nU BiH postojalo najmanje 1.500 logora\nTakođe, istraživači iz Udruženja za tranzicionu pravdu, odgovornost i sećanje (TPOS) u Bosni i Hercegovini i Centar za demokratiju i tranzicionu pravdu (CDTP) su prezentovali informacije do kojih su došli tokom višegodišnjeg rada u prikupljanju podataka o logorima na teritoriji Bosne i Hercegovine (BiH).\nMirna Alibegović, Benjamin Sabljica i Zlatica Gruhonjić su prikupili podatke o 950 od najmanje 1.500 logora i drugih objekata u BiH u kojima su se držali zarobljenici tokom rata.\nInače, postojanje između 300 i 350 logora, zatvora i drugih javnih i privatnih objekata u kojima su izvršeni ratni zločini prema vojnim zarobljenicima i civilnim zatočenicima, utvrđeno je presudama Haškog tribunala, Suda BiH i drugih nacionalnih sudova.\nMirna Alibegović je navela da je na teritoriji opštine Brčko, gde su srpske snage 1. maja 1992. godine izvele napad, došlo do teških zločina protiv čovečnosti kada je nakon 3. maja iste godine bilo zarobljeno nesrpsko stanovništvo.\nNajveći logor na području Brčkog bio je logor Luka koji je postojao od 7. maja do 9. jula 1992. i kroz koji je prošlo oko 3.000 civila, uključujući žene i decu hrvatske i bošnjačke nacionalnosti.\nAlibegović je navela da su zarobljenici svedočili o psihičkom i fizičkom maltretiranju, odnosno hranu i vodu su dobijali tek da prežive. Zarobljenici su se brutalno tukli, a žene silovane.\n“Među licima koji su učestvovali u zlostavljanju zarobljenika bila je Monika Karamilić koja je zarobljenika A udarala po celom telu a onda bi Monika donela flašu sa sonom kiselinom i terala ga da se njome umije”, navela je Alibegović jedan od primera mučenja zarobljenika u logorima u BiH.\nMoniku Karamilić je Međunarodni tribunal za ratne zločine osudio na dve i po godine zatvora.\nU logoru Luka, srpske snage su ubile na stotine civila a Međunarodni tribunal je utvrdio da je za većinu zločina bio odgovoran Goran Jelisić. On je osuđen na 40 godina zatvora.\nOsim logora Luka na teritoriji područja Brčko postojalo je još osam logora u kojima su se nalazili Bošnjaci i Hrvati.\nTakođe, u Brčkom su postojali i objekti koji su se koristili za zarobljavanje Srba a formirani su septembra 1992. godine kada su združene snage Armije BiH i HDA-a izvršile napad na 19 sela u okolini Brčkog.\nJedan od najznačajnijeg objekta bio je Društveni dom u kome je bilo zarobljeno oko 300 srpskih civila.\n“Bili su smešteni u maloj sali a usled nedostatka prostora morali su spavati na betonu, okrenuti na stranu. Nuždu su tokom noći vršili u toj prostoriji a preko dana su izvođeni van i bili izloženi fizičkom maltretiranju”, precizirala je Alibegović.\nOsnovni sud Brčko Distrikta osudio je Galiba Hadžića na tri, a Nijaza Hodžića na godinu zatvora zbog zločina nad civilima i ratnim zarobljenicima srpske nacionalnosti počinjenih u Društvenom domu.\nBenjamin Sabljica je naveo da je na područuju opštine Mostar bilo 15 logora od kojih je najveći bio Heliodrom. Osnovan je septembra 1999. godine a u njemu su se nalazili uglavnom Bošnjaci a fizička zlostavljanja su bila svakodnevna.\nSamo u prvom talasu je dovedeno preko 2.000 civila.\n“Stražari su često dolazili u svlačionicu, tukli su ih palicama dok se ne bi onesvestili. Zarobljenici su se vodili na prisilne radove i život im je bio ugrožen”, rekao je Sabljica.\nPored dokumentovanja objekata za zarobljavanje, istraživači TPOS-a i CDTP-a su istraživali i mesta zarobljavanja koja se navode u evidencijama udruženja logoraša, medijskim izveštajima, publikacijama, izveštajima Komisije eksperata UN, vlada, međunarodnih nevladinih organizacija za ljudska prava i u drugim izvorima.\nDo sada su dokumentovali preko 600 javnih i privatnih objekata, među kojima su pored zatvora, policijskih stanica i kancelarija, kasarni, baraka i hangara nekadašnje JNA, i učionice osnovnih i srednjih škola, fabrike, hoteli, restorani, sportske sale, privatne kuće, štale, tuneli, bunkeri, podrumi i razni napušteni objekti.\nOvaj tekst je preuzet sa portala www.slobodnaevropa.org.\nPogledajte pregled prezentacije istraživanja:\nTags: Benjamin Sabljica, CDTP, FHP Kosovo, Fond za humanitarno pravo, Kosovo, Mesta zatočenja u BiH, Mirna Alibegović, Nataša Kandić, Predrag Miletić, TPOS, Zlatica Gruhonjić


O meni i o časovima italijaskog putem skajpa │ Vesna Vidić | Časovi italijanskog jezika\nNaučite italijanski jezik online uz pomoć kvalifikovanog profesora u vreme i na način koji su prilagođeni Vama. Moje ime je Vesna Vidić. Ja sam lingvista, zaljubljenik u jezik i mislim da sve jezičke barijere mogu da se prevaziđu ukoliko se malo dobre volje začini personalizovanim pristupom skrojenim po vašoj meri i u skladu sa vašim potrebama.\nNakon što sam završila Karlovačku Gimnaziju u Sremskim Karlovcima (smer klasične filologije), upisala sam studije na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu (odsek za francuski jezik i književnost) gde sam se sa Gospodinom Italijanskim srela po prvi put... Iz našeg odnosa izrasla je ljubav koja će trajati zauvek...\nOd septembra 2004. do septembra 2009. radila sam kao profesor u jednoj školi specijalizovanoj za predavanje italijanskog jezika kao L2 (strani jezik). Svoje didaktičke sposobnosti razvila sam kako kroz predavanja i razne seminare pri Italijanskom Institutu za Kulturu u Beogradu, tako i kroz obuku – program praktične nastave u školi Torre di Babele u Rimu.\nU međuvremenu, položila sam ispit i dobila sertifikat za nivo CILS TRE – C1 koji se kotira kao visok model QCER-a; odnosno, podrazumeva nivo vrhunske kompetentnosti i poznavanja italijanskog kao stranog jezika.\nU svojoj karijeri imala sam priliku da radim na polju na kom sam se specijalizovala u terminologiji koja se tiče sektora vezanih za izgradnju i opremanje (arhitekturu, elektroniku i elektriku, vodoinstalaterstvo, inženjering i mašineriju...).\nBavim se i poslovima korespondencije, pismenim prevođenjem razne dokumentacije, kao i usmenim prevođenjem prilikom sastanaka, prezentacija, diskusija i pregovora.\nTokom svih ovih godina, nikada se nisam odrekla predavanja. Radim kako sa grupama, tako i individualno, a na časovima se nikada ne posvećujem samo onome što je polje interesovanja samog polaznika već, iznad svega, svakom elementu jezika dajući konstantnu podršku svojim đacima: uvek možete da mi pošaljete mejl i da mi postavite bilo koje pitanje koje se tiče italijanskog.\nBudući da sam stekla značajno iskustvo iz mnogih oblasti, mogu da ponudim i časove poslovnog ili tehničkog italijanskog.\nPrilikom predavanja, moj fokus ste vi, a moj cilj je da vas učinim kompetentnim da govorite i da se osećate udobno u italijanskom! Da učinim da živite i volite iskustvo sa italijanskim jezikom!\nČasovi u terminima koji vama odgovaraju\nČasovi u ambijentu koji vama odgovara (u udobnosti vašeg doma, u kancelariji, na godišnjem odmoru ili izletu)\nUšteda vašeg dragocenog vremena i najbolje iskorišćeno vaše slobodno vreme\nIndividualni i grupni časovi italijanskog online\nTempo predavanja prilagođen vašem nivou znanja i vašem napretku\nBesplatni dodatni materijal, testovi, kontrole i analize domaćih zadataka\nEfikasno, fleksibilno, prijatno, pristupačno, moderno, lako!\nO profesoru ćete najviše saznati od učenika


PRIJE 27 GODINA AGRESOR JE MINOBACAČKOM GRANATOM PRED ŠKOLOM UBIO OSMERO SARAJLIJA | Hayat.ba\nPRIJE 27 GODINA AGRESOR JE MINOBACAČKOM GRANATOM PRED ŠKOLOM UBIO OSMERO SARAJLIJA\nDelegacija Kantona Sarajevo, predvođena dopredsjedavajućim Skupštine KS Viborom Handžićem i ministrom za obrazovanje, nauku i mlade KS Anisom Krivićem, danas je učenjem Fatihe, minutom šutnje i polaganjem cvijeća odala počast ubijenim građanima ispred Osnovne škole "Safvet-beg Bašagić".\nNa ovom mjestu se sjećamo svih ubijenih, jer je to važno, ne zbog prošlosti i sadašnjosti nego posebno zbog budućnosti. O ovome je potrebno govoriti, kako se ovakav gnusan čin ne bi više nikada ponovio ni ovdje niti bilo gdje na svijetu – naglasio je ministar Krivić.\nNažalost, po riječima ministra, i danas smo svjedoci ubijanja nevinih ljudi i djece, te također svjedočimo da svijet čini malo ili gotovo ništa kako bi spriječio te zločine.\nOpsada Sarajeva trajala je hiljadu dana, tokom koje su građani bili gladni, žedni, promrzli, a najgora činjenica je da su i u takvim uslovima bili izloženi stalnom granatiranju i snajperskoj vatri. Ubijeno je više od jedanaest hiljada građana Sarajeva, od toga 1.601 dijete, ponavljam 1.601 dijete – poručio je ministar.\nBez obzira, i dalje je premalo ljudi osuđeno za ovakve strašne zločine – rekao je ministar.\nObilježavanju 27. godišnjice masakra prisustvovale su porodice ubijenih, predstavnici Udruženja roditelja ubijene djece opkoljenog Sarajeva 1992 – 1995., učenici OŠ “Safvet-beg Bašagić“, delegacija Unije civilnih žrtava rata KS, predstavnici Općine Stari Grad i Grada, Udruženja AntiDayton, te brojni sugrađani.


Ekipa portala u poseti Vili Aleksandar - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Slobodno vreme Magazin Putovanja Ekipa portala u poseti Vili Aleksandar\nDok smo pristizali već se nazirao krst od drvene crkvice u okviru kompleksa Vile Aleksandar. Na samom ulazu u kompleks sa desne strane pored parkinga za goste videli smo terene za različite vrste sportova. Prilikom ulaska u Vilu bili smo prijatno iznenađeni zvucima klavira koji su odzvanjali holom sa visokim i delimično sunčanim plafonom. Na recepciji nas je dočekala Ana i ljubazno ugostila.\nLepo sunčano vreme nas je privuklo da prvo obiđemo bazene. Odmah pored etno restorana na blagoj padini kompleksa nalaze se bazeni čija se kristalno plava boja savršeno uklopila u zelenu okolinu i krovnu trsku bazenskog bara.\nSa pogledom na njive i Šumadijske brežuljke u daljini krenuli smo u obilazak preostalog dela kopleksa. Odmah pored Vile u centralnom delu nalazi se red tradicionalno izgrađenih objekata stare Šumadije. Njihova spoljašnost se u potpunosti uklapa u netaknutu prirodu i okolno zelenilo.\nZa kraj prepodnevnog obilaska ostavili smo etno restoran Vajat. Spoljašnjost etno restorana Vajat Vas za par trenutaka vodi ka starom duhu tradicionalne Šumadije. Čeze i stari elementi seoske baštine oko restorana idu u prilog tom osećaju. Vuklo nas je da zakoračimo preko praga od debelog drveta i eto nas u prostoriji gde su mnogi gosti slavili i pravili svadbe za pamćenje. Na kraju veće prostorije nalazi se kamin, a odmah pogledom na desnu stranu vidimo ćilime, okačene zahvalnice i priznanja. Pažnju nam je ukrala Press zvezdica u centralnom delu drvenog zida, posvećena osoblju Vile Aleksandar.\nVreme ručka proveli smo na terasi restorana u skopu vile koji u svojoj ponudi ima širok spektar specijaliteta domaće kuhinje (sir,kajmak, suvo meso, domaća rakija...). Meni je baziran na internacionalnoj kuhinji, ali akcenat je dat na domaće specijalitete. Tako smo bili u prilici da probamo neke od specijaliteta poput ’’File Aleksandar’’ sa prelivom od pečuraka i kroketima od krompira. Bilo je izvrsno ručati uz zvuke Šumadije i pogledom na bazen sa prirodnim okolišom.\nOstatak dana proveli smo na bazenu koji je već od 10 časova primao goste. Uživali smo kupajući se u kristalno čistom bazenu uz koktele i točeno pivo koje se služi kako u bazenskom baru tako i na ležaljkama. Naša preporuka u vrelim letnjim danima su svakako otvoreni bazeni Vile Aleksandar. U luksuzno opremljenom ambijentu, pravo uživanje su otvoreni bar u velikom bazenu, kao i tobogani u dečijem. Imate mogućnost aktivnog odmora, uživanja i razonode.\nUkoliko imate nameru da spojite odmor sa poslom na raspolaganju je i konferencijska sala sa kompletnom opremom za sve vrste sastanaka. Vila Aleksandar svojim stilom i konceptom ide ispred svog vremena prilagođavajući se brzom načinu života i potrebama svih gostiju.\n0 #2 Mladen 16-07-2015 19:47\nKakvi sadrzaji, slike su odlicne - sve na jednom mestu. I od mene preporuke, divno je\n0 #1 Bojana 16-07-2015 19:22\nBila sam ,sve je bas ovako kako ste naveli,sve pohvale za uredjenje,za pravi odmor I opustanje


MIC PO MIC: U vlasništvu Kineza čak 10 posto evropskih kompanija - IZDVOJENO.ba\nPrema izveštaju EK, trećina ukupne imovine EU je u rukama stranih kompanija, a 9,5 posto kompanija u Evropi ima vlasnike sa sjedištem u Kini, Hong Kongu ili Makau.\nRiječ je o značajnom rastu u odnosu na 2007. godinu kada je taj udio iznosio tek 2,5 posto, mada je ukupno u kineskim rukama i dalje srazmjerno mali dio evropskog biznisa.\nPoređenja radi, na kraju 2016. godine, Amerikanci i Kanađani kontrolisali su 29 posto kompanija u EU.\nKineska ulaganja u Evropi su do sada dostigla svoj vrhinac 2016. godine kada su iznosila 37,2 milijarde eura, nakon čega je uslijedilo usporavanje.\nPritom Kinezi, prema prošlogodišnjoj analizi “Blumberga”, u svom vlasništvu drže ili imaju vlasničke udjele u četiri evropska aerodroma, šest pomorskih luka i 13 fudbalskih klubova.\nUlažu takođe u Srbiju, Bosnu i Hercegovinu i Sjevernu Makedoniju, prenosi portal Seebiz.


Predavanje – Od inkubatora do Belinija | Univerzitetski UNESCO Klub\nPredavanje – Od inkubatora do Belinija\n18. juna u Novoj Iskri, ulica Gavrila Principa 43 s početkom u 17 i 30h, u okviru edukativnog programa Univerzitetskog UNESKO Kluba “Škole UNESKO mreža za ekonomski i socijalni razvoj” predavanjeće održati Prof. dr. Vladimir Tomašević, osnivač Fakulteta za inženjerski menadžment.\nTema predavanja je “Od inkubatora do Belinija”, gde će se mladima približiti pristup kako se dolazi do suštinske valorizacije dobrih ideja i projekata u kreativnim industrijama u finansijskom smislu.\nProf. dr Vladimir Tomašević je diplomirao na University of Edinburgh, a magistrirao i doktoriraona University of Cambridge, gde je i započeo karijeru. Bavi se upravljanjem projektima kao profesor i kao konsultant. Osnivač je Fakulteta za inženjerski menadžment. U fokusu njegovog interesovanja su upravljanje projektima u oblasti kreativnih industrija, inovacije u obrazovanju i zanimanja budućnosti.\nUlaz na predavanje bio je slobodan.


Naime, veliki broj američkih predsednika se na koledžima bavio sportom, ali niko tako uspešno kao Džerald Ford.\nOn je bio 38. predsednik Amerike iako nikada nije dobio na izborima. Ford je bio potpredsednik za vreme mandata Ričarda Niksona, a kada je pokrenut prvi i jedini “impičment” u istoriji Amerike, zamenio je kompromitovanog Niksona na čelu države.\nU JEKU IZBORNE DRAME TRAMPA UPOREDILI SE ĐOKOVIĆEM! Američki novinar izazvao LAVINU ovim komentarom o PARADOKSU, a onda krenulo "PLJUVANJE"! /FOTO/\nKako piše Mondo, sa 183 centimera visine nije bio među najvišim predsednicima (Abraham Linkoln sa 193 cm je najviši, Lindon Džonson je bio centimetar niži, a Donald Tramp ima 191 cm) ali je upamćen po robusnom stasu i atletskoj građi.\nTo što je krupan pomoglo mu je na fakultetu, pošto je za Mičigen igrao na više pozicija u timu američkog fudbala. Džerald Ford je bio član sva tri tima! U specijalnom timu je bio sneper tj. čovek koji izbacuje loptu do pantera ili kikera. U odbrani je igrao kao lajnbeker, a u napadu kao centar.\nSve te pozicije zahtevale su veliku fizičku snagu i zapravo su štitile igrače iza svojih leđa. Ford je bio izuzetno uspešan na sve tri pozicije a “Vulverinsi”, kako se zvao Mičigenov tim, su dva puta zaredom osvajali nacionalnu titulu i to bez poraza!\nGerald R. Ford: "Michigan Football Legend" Distinction\nOni su 1932. i 1933. bili jednostavno nezaustavljivi, ali je u njegovoj trećoj godini tim odigrao znatno slabije.\nFord je bio zvezda tima, iako nije igrao ni na jednoj od najpopularnijih pozicija – nije bio ni kvoterbek ni raning bek, a ni vajd risiver. Nije postizao tačdaune i donosio poene timu, ali je njegova pouzdanost bila legendarna.\nU sezoni 1934. saigrači su ga proglasili za najboljeg igrača tima “jer je bio jedini koji je bio spreman da se bori i kada je meč izgubljen”, navodi jedan njegov bivši saigrač.\nTokom te godine je Ford zapravo zamalo završio svoju sportsku karijeru, pošto je Džordžija Tek odbila da igra meč sa Mičigenom ukoliko Vilis Vord, Fordov najbolji prijatelj, izađe na teren.\nTo su bile tridesete godine u Americi i rasizam je još uvek bio izuzetno transparentan u SAD. Martin Luteg King, Malkom Eks i Crni Panteri su izborili nekakva prava za crnce tek nekih 30 godina kasnije, ali tada većina Amerikanaca nije želela crnce na sportskim terenima.\nDžordžija nije htela da izađe na teren, a iako su studenti i igrači Mičigena protestovali, a sam Ford je zapretio da će napustiti tim, meč je odigran, a Vord je ostao van terena.\nFord je završio svoju sportsku karijeru 1935. godine kada je diplomirao ekonomiju na Mičigenu. Da je bio tako uspešan sportista u današnjem vremenu sigurno ne bi bio političar, jer je nekoliko NFL timova želelo da ga draftuje. Grin Bej Pekersi su bili najuporniji, ali Ford je rešio da se posveti politici.\nČetrdesete je proveo ratujući u Drugom svetskom ratu, a po povratku je uplovio u političke vode. Tokom svog kasnijeg života često je bio na NFL mečevima, a tokom mandata predsednika je nekoliko puta snimljen i kako opet igra američki fudbal.\nKladionica BalkanBet sa najboljom NFL ponudom vas već spremno čeka.\nKao što ste navikli, kladionica "BalkanBet" nudi najbolje kvote i veliki izbor igara za NFL mečeve. Možete se kladiti na konačne ishode, pojedinačne učinke igrača, a čekaju vas i nagrade!\n1994. godine je Mičigen rešio da iz upotrebe povuče njegov broj 48 i to ne samo zbog toga što je kasnije postao predsednik, već i zbog zaista sjajne koledž karijere.\nU političkoj karijeri iskustva sa sportskih terena su mu često pomagala, a pogotovo mu je u sećanju ostala jedna utakmica iz njegove poslednje sezone.\nPresident Ford's Congressional Testimony on Nixon Pardon Preview\nMičigen je igrao protiv Minesote, koja je kasnije postala šampion i bila je u tom trenutku mnogo bolji tim. Ford je uspeo da svojom igrom diktira odbranom svog tima i tako spreči favorizovanu Minesotu da postigne poene u prvom poluvremenu. Taj podvig je bio vredan divljenja.\n- Kada sam ušao u svlačionicu na poluvremenu plakao sam. Bio sam ponosam na njih. Ford i Sedrik Svit su ostavili srce na terenu, bili su svuda u odbrani - ispričao je jedan od trenera tog tima Beni Oseterban.\nSam Ford se često u svojim govorima prisećao ovog meča.\n- Tokom 25 godina borbe u politici često sam znao da se setim događaja pre, tokom i posle te utakmice 1934. godine. To mi je često pomagalo da se suočim sa teškim situacijama i da teške situacija pretočim u svoju korist - setio se kasnije Ford.\nFord je bio div na sportskom terenu, a u politici je ipak ostao upamćen kao predsednik koji je zamenio Niksona i čovek sa najkraćim mandatom u istoriji koji nije umro na funkciji predsednika.\nVIDEO TRAMP ILI BAJDEN? Košarkaš Crvene zvezde Tejlor Ročesti o američkim izborima\nKošarkaš Crvene zvezde Ročesti o američkim izborima\nRaspored NFL runde:\nIndianapolis – Baltimor\nTenesi - Čikago\nDžeksonvil - Hjuston\nBafalo - Sijetl\nVašington – Njujork Džajantsi\nMinesota - Detroit\nKanzas siti - Karolina\nL.A. Čardžers – Las Vegas\nArizona - Majami\nTampa bej – Nju Orleans\nNjujork Džetsi – Nju Ingland\nMNOGI KAŽU DA JE OVO NJEGOV KRAJ, ALI... Piters (38) polomio prst i ZAVRŠIO sezonu, pitanje je - da li i karijeru?!\nVELIKI HENDIKEP ZA SAN FRANCISKO Fortinajnersi ostali bez VAŽNOG IGRAČA do kraja sezone, a to nije jedini problem!\nKako se NFL sezona, onaj njen ligaški deo, primiče kraju - tako postaje sve spektakularnije, a tome svedoči i "druga porcija" mečeva igranih u noći između nedelje i ponedeljka.\nNJUJORK OČIMA NE VERUJE! Čitav grad BESNI zbog sramnog rekorda ljubimaca, ali ova slika je VEST DANA u Americi - nikada ranije u istoriji NFL-a se ovo nije desilo!\nPosle 11. vikenda NFL-a, Pitsburg Stilersi su i dalje jedini neporažen tim, dok su Njujork Džetsi jedini bez ijedne pobede.\nAMERIKA NE PRESTAJE DA PRIČA O OVOME! Nedostajalo mu je "samo" 24 metara da uđe u BESMRTNE, a ova DVA ČUDA se neprestano repriziraju u SAD! /VIDEO/\nDeandre Hopkins je uhvatio jedno od najtežih dodavanja u istoriji NFL-a na meču Arizona Kardinalsa i Bafala (32:30).\nNjenom imenu se smeje ceo Balkan i na našem jeziku je "MALO UVREDLJIVO", ali izgleda brutalno i bodriće dečka u meču od 400 miliona dolara /FOTO/\nJedna od najlepših izabranica NFL igrača večeras će imati priliku da navija za svog dragog. Tajrik Hil će pokušati da stigne do svoje druge titule u NFL, a njegovi Kanzas siti Čifsi neće imati lak zadatak protiv Tampa Bej Bakanirsa.\nOne su sa njima svakog dana, i kada nije Superboul! Izabranice igrača NFL-a važe za lepše i od žena fudbalera, EVO I ZAŠTO /FOTO/\nNajveći događaj američkog fudbala na programu je ove noći kada će samo 100 miliona Amerikanaca i još mnoštvo ljudi širom sveta pratiti Superboul.


I Simanić ide na EP za juniore\nSelektor reprezentacije Srbije do 18 godina Milan Gurović na šampionatu u Turskoj ipak će imati najjači sastav. Foto: MN Press Uoči početka priprema juniorske reprezentacije Srbije za Evropsko prvenstvo u Turskoj Crvena zvezda poslala je dopis KSS i… »\nBeogradska policija intenzivno traga za muškarcem koji na Dorćolu vreba žene, napada ih i nanosi im teške povrede kiselinom, piše današnja štampa. Foto: Guliver/Getty images, Thinkstock Nepoznati muškarac danima napada žene na Dorćolu u Beogradu… »\nRaskinuli nakon smrti Gastozove mame?\nRijaliti par navodno više nije zajedno. Gordana Marinković (50), mama Nenada Marinkovića Gastoza, iznenada je preminula od infarkta prošle nedelje, nakon čega su Gastoz i Zorica Dukić navodno raskinuli, prenosi "Telegraf". Nenadova mama je preminula… »


Dekarbonizacija Citroen Jumpy (II) 2.0 HDi 120 120ks\nDekarbonizacija Citroen Jumpy (II) 2.0 HDi 120 120ks dizel sa originalnim delovima za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan tretman dekarbonizacije motora za Citroen Jumpy (II) 2.0 HDi 120 godina proizvodnje 2007-2016 sa 120ks i pogonom na dizel.\nDekarbonizacija Citroen Jumpy (II) 2.0 HDi 120 120ks Servis\nDekarbonizacija Citroen Jumpy (II) 2.0 HDi 120 120ks dizel sa originalnim delovima po povoljnoj ceni za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan tretman dekarbonizacije motora po povoljnoj ceni za Citroen Jumpy (II) 2.0 HDi 120 godina proizvodnje 2007-2016 sa 120ks i pogonom na dizel.\nDekarbonizacija Citroen Jumpy (II) 2.0 HDi 120 120ks Cena


Njemački stručnjaci detonirali bombu iz 2. Svjetskog rata tešku jednu tonu - Index.hr\nSTRUČNJACI za eksploziv uspješno su u nedjelju popodne izveli kontroliranu eksploziju bombe teške 1.000 kilograma, zaostale iz 2. svjetskog rata, u njemačkom gradu Bremenu, objavila je njemačka policija.\nPo prvotnim planovima američka bomba, o kojoj je riječ, trebala je biti raznesena na lokaciji na kojoj je pronađena, u sjevernom dijelu grada, nakon što bi se evakuiralo 2.500 stanovnika, no kasnije je, nakon procjena rizika, odlučeno da se bomba ipak premjesti u nenaseljeno područje, naveo je glasnogovornik policije.\nPo njegovim riječima, bomba je otkrivena u blizini plinovoda te je to u konačnici bilo presudno za procjenu o opasnosti od detonacije na mjestu pronalaska.\nNeeksplodirane bombe zaostale iz 2. svjetskog rata, iz vremena bombardiranja Njemačke, često budu pronađene u njemačkim gradovima prilikom radova na izgradnji ili održavanju infrastrukture.\nMnoge lokalne vlasti imaju posebne timove zadužene za njihovo otkrivanje i sigurnu detonaciju.


[es] - Bele strane na Telekomovom sajtu - problem\n01.03.2005. Telekomov call-back?!\n17.08.2005. call waiting aktiviranje\n15.10.2005. Problem sa menijem u flashu\nBele strane na Telekomovom sajtu - problem\n[es] :: Fiksna telefonija :: Bele strane na Telekomovom sajtu - problem\n[ Pregleda: 16449 | Odgovora: 10 ] > FB > Twit\nBele strane na Telekomovom sajtu - problem 31.01.2007. u 11:46 - pre 137 meseci\nNa sajtu http://www.belestrane.nadlanu.com/site/ se do pre dva meseca mogao\npogledati (pretražiti) telefonski broj privatnih korisnika za bilo koju ponuđenu mrežnu\ngrupu. Odskora se ne može izabrati nijedna mrežna grupa sem Beograd 011. Isprobao\nsam na tri različita računara i rezultat je isti. Obratio sam se Telekomu (preko e-maila)\ni oni su mi odgovorili da je sajt u funkciji i da je sve ok.\nDa li se ovo još nekom dešava ili ja nemam sreće.\nRe: Bele strane na Telekomovom sajtu - problem 31.01.2007. u 11:49 - pre 137 meseci\nSajt radi u potpunosti. Proveri setovanja browsera (cookies i sl)\nRe: Bele strane na Telekomovom sajtu - problem 31.01.2007. u 12:55 - pre 137 meseci\ndešava se meni...\nRe: Bele strane na Telekomovom sajtu - problem 31.01.2007. u 14:55 - pre 137 meseci\nI meni se isto desava. (FF 2.0)\nZato najpre kliknem na pretragu, on me izvesti da nisam zadao kriterijume i tek posle toga mogu uspesno da izaberem zeljenu mreznu grupu.\nRe: Bele strane na Telekomovom sajtu - problem 31.01.2007. u 16:58 - pre 137 meseci\nZeleni zub: I meni se isto desava. (FF 2.0)\nMeni neće ni tako ... BTW, koristim IE 6.0 ...\nVic: Sajt radi u potpunosti. Proveri setovanja browsera (cookies i sl)\nSamo radi provere: kada učitaš sajt u padajućoj listi mrežne grupe možeš izabrati recimo\nKruševac bez problema (a da se ne vrati na Beograd)?\nRe: Bele strane na Telekomovom sajtu - problem 31.01.2007. u 17:49 - pre 137 meseci\nMeni i dalje radi bez greške na FF 2.01. Ne radi na Maxthonu mada mislim da bi moglo da proradi uz neka podešavanja.\nRe: Bele strane na Telekomovom sajtu - problem 31.01.2007. u 21:24 - pre 137 meseci\n- Ucitam sajt www.belestrane.../site/\n- Izaberem sa padajuce liste neku mreznu grupu, npr. Krusevac\n(on refreshuje stranicu da bi ucitao vrednosti za 'Ostala mesta', medjutim ponovo vrati to polje na Beograd 011)\n- kliknem na 'Trazi'\n- on me izvesti 'Niste uneli kriterijum za pretrazivanje'\n- sledeci put izaberem Krusevac i on prilikom refreshinga na vraca na Beograd i dalje se radi normalno.\n(ukoliko se ovakvo budzenje moze nazvati normalnim radom ;-) )\nRe: Bele strane na Telekomovom sajtu - problem 31.01.2007. u 22:23 - pre 137 meseci\nMeni ni tako neće sa IE6. probaču FF2\nRe: Bele strane na Telekomovom sajtu - problem 01.02.2007. u 08:30 - pre 137 meseci\nTools>Internet options>Privacy>Advanced>Accept Cookies>OK>Apply>OK\nrestartuj browser odi na site zavrsi posao a onda ako zels vrati stara podesavanja!\nMeni je to tako i nikako drugacije proradilo. I dalje kada su mi cookies na off nece uradim pomenuto - proradi\nRe: Bele strane na Telekomovom sajtu - problem 01.02.2007. u 08:35 - pre 137 meseci\nodvijač: Samo radi provere: kada učitaš sajt u padajućoj listi mrežne grupe možeš izabrati recimo\nDefinitivno radi, probao sam sa vise gradova i sve je ok.\nRe: Bele strane na Telekomovom sajtu - problem 01.02.2007. u 10:22 - pre 137 meseci\nduck@: Za IE:\nUspelo! Hvala svima ...\nRegistrovani: 19 ( IUOP_1, mica1709, Sherif Gile, Redfox, LucaBrasi, Living Light, Windows2, bachi, boban779, mikikg, nkrgovic, verbe, stole m, scoolptor, rdragan79, boree, Miroslav Cvejić, morihei ueshiba, SASA M. )