Radio Feniks Kozarska Dubica\n| Home | O nama | Program | Emisije | Marketing | Kontakt | K.D. Vijesti | K.D. Sport | Fotografije | Download | Forum | Chat |\n(24.6.2012)Za mlade nade Kne�opoljke nema novca za odlazak u TrebinjeU subotu je u Trebinju odr�ana završnica kadetskog prvenstva BiH za kadetkinje u rukometu. Kadetska ekipa �RK Kne�opoljka još je jedna sportska ekipa iz Kozarske Dubice koja se nije našla na nekom od takmi�enja. Razlog ponovo nije sportski uspjeh ve� finansijska sredstva neophodna za putovanje. “Kakav je smisao našeg igranja, treniranja, osvajanja titule prvaka Republike Srpske, ako neodemo na završno takmi�enje? Kako da ne�emo motiv da radimo i da zadr�imo djecu u našem klubu? �ao mi je što niko ne vodi ra�una o toj djeci, jer pored toga što nam je �vrsto obe�ano da �e se obezbijediti sredstva ponovo se desilo isto, ostali smo kod ku�e”, rekla je za Radio Feniks Milja Trkulja, trener Kne�opoljke.\nPartizan rutinski(16.5.2013) Rukometaši Partizana rutinski su sino� pred svojom publikom, rezultatom 27:15 savladali goste iz Bile�e...\ndetaljnijeDubica ima najbolji rukometni podmladak u RS(12.5.2013) U završnici Malih olimpijskih igara srednjih škola RS �enska kadetska ekipa SŠC Nikola Tesla (Kne�opoljka) danas je Doboju u finalu savladala Rogaticu, dok je muška ekipa (Partizan) pora�ena...\ndetaljnijeZa Wazaari 8 medalja u Prnjavoru(6.5.2013) U Prnjavoru je u subotu, 4. maja 2013. godine, odr�an VII �ur�evdansko – Vaskršnji karate kup, na kojem su u�eš�e uzeli i �lanovi Karate kluba "Wazaari" iz Kozarske Dubice...detaljnijeTurnir u Novom Gradu(29.4.2013) U subotu, 27. aprila, odr�an je turnir u Novom Gradu...detaljnijePartizan bolji od Lokomotive(28.4.2013) Rukometaši Partizana savladali su u petak Lokomotivu iz Br�kog rezultatom 26:23 pred svojom publikom...detaljnijePobjeda Kne�opoljke u derbiju(22.4.2013) Rukometašice Kne�opoljke ostvarile su u subotu novu pobjedu u I ligi RS savladavši rezultatom 29:24 Rogaticu...\ndetaljnijeKaratisti Obili�a osvojili 6 medalja u Banja Luci(21.4.2013) Danas je u Banjaluci odr�an Internacionalni karate turnir Banja Luka Open 2013...detaljnije\nCopyright � RadioFeniks 1997-2011. Sva prava zadr�ana.\nZabranjena je reprodukcija u cjelini i u dijelovima bez dozvole.


Marijana Pajvančić: Najeo se bunike pa napisao ustav | Autonomija\nMarijana Pajvančić: Najeo se bunike pa napisao ustav\nPoruka autonomašima: vlast se ne dobija, već se osvaja\nProfesorica ustavnog prava Marijana Pajvančić izjavila je danas da je pet godina nakon usvajanja Ustava Srbije više nego jasno da je reč o antievropskom aktu i uzročniku brojnih problema u državi i u društvu.\nPajvančićeva je na okruglom stolu u Skupštini Vojvodine kazala da, uprkos suprotnim tvrdnjama, Ustav Srbije nije lako promeniti jer je procedura za njegovu izmenu veoma komplikovana. Ona je dodala da nije sigurna u Srbiji uopšte i postoji volja za promenu ustava, iako ustav ne sadrži integrativnu klauzulu, koja je jedan od neophodnih preduslova za priključenje Srbije Evropskoj uniji.\nPrema njenim rečima, ustav je uzročnik i toga što živimo u “partijskoj državi”, u kojoj nema vladavine prava niti nezavisnog sudstva. “Ustav izgleda tako kao da je onaj koji ga je pisao jeo buniku, toliko protivrečnosti u sebi sadrži”, kazala je Marijana Pajvančić i dodala da je ustav “prepun bisera”. “Za ustav vredi ona stara narodna: ‘Ko na brzinu odlucuje, kajaće se natenane’”, kazala je Pajvančić.\nOna je podsetila da se u ustavu spominje i “suštinska autonomija Kosova” i upitala zašto ne postoji neka radna grupa ili komisija koja se bavi definisanjem takve autonomije. “Umesto toga, imamo pregovore Beograda i Prištine, koji se nigde u ustavu ne spominju”, navela je Pajvančićeva.\nOna je ocenila da u Srbiji nema spremnosti za decentralizaciju vlasti i dodala da nigde i nikada nema spremnosti da se vlast podeli. “Vlast se ne dobija, već se osvaja”, poručila je Pajvančićeva.\nDirektor Centra za regionalizam Aleksandar Popov kritikovao je međunarodnu zajednicu zbog toga što je i sama pre pet godina učestvovala u “prevari” zvanoj usvajanje Ustava Srbije. “Nisam optimista da će novi ustav biti donet uskoro”, rekao je Popov i podsetio da je pre pet godina, u okviru antiustavne kampanje nastala i koalicija nevladinih organizacija Građanska Vojvodina.\nPopov: Ništa od nacionalne strategije za decentralizaciju\nBivši član ekspertskog tima Nacionalnog saveta za decentralizaciju Aleksandar Popov izjavio je danas da je sada jasno da do kraja godine, iako je tako predviđeno, neće biti doneta nacionalna strategija za decentralizaciju.\nPopov je na okruglom stolu u Skupštini Vojvodine podsetio da se Nacionalni savet za decentralizaciju nije sastajao od aprila 2010. godine, zbog toga što su rad tog tela bojkotovali oni koji su ga i osnovali, to jest Vlada Srbije. Prema njegovim rečima, pojedini ministri, iako su članovi tog saveta, nisu dolazili na zasedanja, zbog čega nije bilo moguće uspostaviti kvorum za održavanje sastanka i zbog čega se većina stručnjaka povukla iz rada ekspertskog tima. “Danas više niko i ne spominje nacionalnu strategiju za decentralizaciju”, istakao je Popov.


REŠENE MUKE | MASINAC.org :: studentski portal, Mašinski fakultet u Beogradu\nMinistar doneo odluku sa 37 ESPB u drugu godinu i to na budžet. Stariji studenti za produžetak roka za završetak studija moraće da sačekaju odluku Skupštine.\nMinistarstvo prosvete, kaže prof. Kovačević, prihvatilo je i inicijativu KONUS-a da se svim studentima i apsolventima koji studiraju po starim programima takav način studiranja omogući sve do 2011. godine, ali je konstatovano da odluku o tome treba da donese Skupština Srbije.\nTakođe, stav je Ministarstva da je Skupština Srbije nadležna da da tumačenje o ekvivalenciji starih i novih akademskih i stručnih naziva.\nPodsetimo da su nedoumice oko usklađivanja ranije stečenog akademskog naziva „diplomirani“ i naziva master izazvale mnogo sporenja u javnosti nakon donošenja Zakona o visokom obrazovanju.\nObezbeđene stipendije za Notingem\nNa sastanku ministra prosvete prof. dr Zorana Lončara i predsednika KONUS-a prof. dr Branka Kovačevića bilo je reči i o obezbeđivanju stipendija za 22 najbolja studenta iz Srbije koji su upisani na Univerzitet u Notingemu.\nKako za „Dnevnik“ kaže Branko Kovačević, ministar Lončar rekao je da je novac za stipendije obezbeđen, a zvaničnu odluku o tome doneće Republički fond za mlade talente, koji će se sastati sledeće nedelje.


Umetnost Archives - Stranica 185 od 195 - Portal Pasaž\nVenčanje: inspiracija umetnik-umetnik i poziv na beskrajno stvaralaštvo\nPosted: 11. oktobra 2015. u 17:44 / Umetnost, Vesti\nKlasičan početak teksta se ovog puta preskače . Umesto uvoda: pročitajte do sada neobjavljenu pesmu a za čije objavljivanje smo dobili saglasnost od onoga kome je pesma namenjena, smatrajući da ni jedan umetnik nema pravo da uskraćuje javnosti ono što se kao stvaralački čin pokreće u jednom lancu: Dragan Jovanović Danilov VENČANJE (Da/Ne) Strahovi više […]\nBETON MAHALA 17.oktobra u Požegi -Obični klinci pametniji od svih javnih mudraca\nPosted: 10. oktobra 2015. u 19:40 / Umetnost, Vesti\nDa možemo sada da se vratimo u prošlost i to ne samo našu prošlost nego i prošlost naših dedova i dalje niz poreklo , videli bismo mi- obični mali ljudi, da smo generacijskim redom svaki više od pola života straćili ili bacili na stvari koje su nam nametnute, skrojene , naređene , propisane…i na kraju- […]\nIzložbom „Užičani u vrhu vlasti 1815-2015“ Istorijski arhiv Užica obeležio Dan grada\nPosted: 10. oktobra 2015. u 10:19 / Umetnost, Vesti\nU Istorijskom arhivu Užice na Dan grada, 9.oktobra, otvorena je izložba „ Užičani u vrhu vlasti 1815- 2015“ na kojoj je predstavljeno 60 ličnosti iz Zlatiborskog okruga , hronološki, kroz fotografije, biografije i odabrana dokumenta koja ilustruju njihov društveno politički značaj. Pre otvaranja ove izložbe , direktor Dubrovačkog arhiva, Frane Čizmić u holu Istorijskog arhiva […]\nKolekcija slika hotela Palisad izložena u Narodnom muzeju\nPosted: 10. oktobra 2015. u 04:00 / Umetnost, Vesti\nU prostorijama Narodnog muzeja u Užicu, u petak 9. oktobra u 13 časova otvorena je izložba slika povodom proslave Dana grada. Ustupajući deo lične kolekcije slika vlasnik hotela Palisad na Zlatiboru Vasilije Mićić, omogućio je svojim sugrađanima da uživaju u delima slikara Milana Konjovića, Mila Milunovića, Marka Čelebonovića, Save Šumanovića, Jovana Bjelića,Zore Petrović,Dragomira Glišića i […]\nIzložba “Srbija zemlja fresaka” otvorena u Gradskoj galeriji u Užicu\nPosted: 9. oktobra 2015. u 13:15 / Umetnost, Vesti\nU okviru obeležavanja Dana grada Užica sinoć je otvorena izložba “ Srbija zemlja fresaka” koja predstavlja detalje iz životopisa katedrale grada Prizrena iz Bogorodice Ljeviške. Bogorodica Ljeviška je bila glavna crkva Prizrena, a podigao ju je kralj Milutin uz pomoć prizrenskih episkopa Damjana i Save 1306. do 1309. godine. Arhitekta protomajstor Nikola podigao je hram […]


KVALITET PALIĆKOG JEZERA SVE LOŠIJI - Magločistač\nPočetna Aktuelno KVALITET PALIĆKOG JEZERA SVE LOŠIJI\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 13.02.2018 Kategorija: AktuelnoNema komentara\nKvalitet vode Palićkog jezera u decembru oborio je sve negativne rekorde, pokazuju analize lokalnog Zavoda za javno zdravlje.\nOpozicija optužuje vlast da nije održavala prečistač i da je to razlog ovakvog stanja, dok u Vodovodu kažu da prečistač nema ništa s tim.\nAnalize Zavoda za javno zdravlje pokazuju da je kvalitet vode Palićkog jezera u turističkom sektoru jesenas i ove zime lošiji u odnosu na prethodne godine. Glavni razlog je istovremeno i stara boljka – cvetanje algi i hlorofil.\n„Organsko opterećenje je doseglo do nekih veoma visokih vrednosti u novembru i decembru 2017. godine, dok što se tiče ukupnog azota isto je bilo ogromno zagađenje. Ukupan fosfor je bio na nekom nivou od prošlih godina, pošto su to neki elementi koji su najviše odlučivali o stepenu zagađenosti samog jezera Palić“, objašnjava šef laboratorije za ispitivanje vazduha i vode ZZJZ Subotica Vjekoslav Kezić.\n„U decembru mesecu smo imali najveću brojnost algi ikada zabeleženu na ovom lokalitetu. Znači, to je bilo nekih milijardu jedinki po litri vode, što znači da ja ni litrarno nisam takav podatak srela nigde, a koncentracija hlorofila u tom mesecu bila je četiri grama po metru kubnom vode što znači da je vrednost višestruka u odnosu na vrednosti pete klase kvaliteta vode“, kaže biolog u ZZJZ Subotica Božana Đurašković.\nOpozicija razlog za ovakvo stanje nalazi u navodnom neodržavanju gradskog prečistača otpadnih voda. Za šta opet optužuje vlast. U Vodovodu ni u kom slučaju prečistač ne vide kao uzročnik problema. Kažu da imaju para za redovno održavanje, dok za investiciono novac traže u Gradskoj kući.\n„Grad je izdvojio jedan deo sredstava, drugi deo je izdvojio vodovod i prvo što će biti rekonstruisano to je peskolov. Ali to ne znači da je s tim je i završeno. Svake godine ćemo imati neku vrstu rekonstrukcije i tome nikada i neće biti kraja, ako želimo da to normalno funkcioniše“, kaže direktor JKP „Vodovod i kanalizacija“ Đerđ Šugar.\nSam prečistač radi na neki način „Sizifov posao“. Dok on prečišćava otpadne vode Subotice koje se ulivaju u jezero, samo naselje Palić uopšte nema kanalizaciju, a otpadne vode se na nekim mestima direktno ispuštaju u samo jezero, što inostrani stručnjaci vide kao glavni uzrok celog problema. Međutim, ni oni nemaju odgovor na pitanje šta je dovelo do aktuelnog problema.\n„Po jednoj teoriji efikasnost rada prečistača u ovoj godini nije bio toliko dobra kao ranije, ali prečistač radi na evropskom standardu. I taj standard je i ove godine ispunjavao“, tvrdi biolog iz Nemačke Mišel Roman.\nU sličnom stanju je i obližnje Ludaško jezero. Analize pokazuju da je na pojedinim delovima toliko opterećeno muljem, da preti da postane – močvara.


Performans Živka Grozdanića o predsedniku Srbije u petak | Autonomija\nPosted By admin On 20. juna 2017. @ 10:44 In Vojvodina,Kultura | No Comments\nGrozdanić je umetnik koji je poznat po svojim angažovanim performansima.\n“Mit je osnovna alatka, način vladanja, bitan sastojak srbijanskog društva koji nikada nije doveden do kraja. Mit se stalno usavršava, uvek je lažan i u zabludi od ostalog dela sveta”, naveo je Grozdanić u najavi performansa.\nDodao je da je podloga za njegov performans događaj “inaugurisanja predsednika Republike Srbije”, koji će se dogoditi istoga dana u Beogradu.\n“Datum izvođenja performansa u Geramuseumu, 23. jun 2017. namerno je izabran. Izvolite prisustvovati”, poručio je Grozdanić.\nNjegov raniji performans “Alegorija o premijeru”, tokom kojeg je trebalo da razbije skulpturu tadašnjeg premijera Aleksandra Vučića koju je sam napravio, otkazan je u Novom Sadu u aprilu prošle godine, nakon što je predsednik kućnog saveta zgrade u čijem je dvorištu trebalo da bude izveden pozvao policiju.\nGrozdanić je tada rekao da mu je gest predsednika kućnog saveta u Novom Sadu „razumljiv“, iako govori o stepenu autocenzure u društvu, ali je dodao da mu je “šokantno” ponašanje institucija kao što su Muzej savremene umetnosti Vojvodine i Studentski kulturni centar, od kojih je takođe tražio prostor, ali ga nije dobio.\n„Iz svega ovoga se vidi koliki je prag represije koja je zahvatila poslednje mesto, mesto gde nje ne sme biti, a to je polje kulture“, ocenio je tada Grozdanić.\nGrozdanić je u januaru 2012. godine u Centru za kulturnu dekontaminaciju u Beogradu izveo performans pod nazivom “Ustav”. U tom performansu Grozdanić leži na gvozdenom krevetu obučen u mačevalačko odelo. U desnoj ruci kleštima drži bele keramičke pločice na kojima su ispisani nazivi gradova u Srbiji, a iz njegove leve ruke curi krv na Ustav Srbije, uz ritam himne koja se emituje i sluša unazad.\nOsoba u crnom odelu sa crnom čarapom preko glave uzima svaku pločicu i glasno čita nazive gradova sa njih, a zatim ih stavlja u makaze i čekićem ih razbija jednu po jednu na velikom čeličnom nakovnju.\n„Ustav Srbije u svojoj osnovi predstavlja legalan okvir za moguće sukobe, u ovom slučaju sa albanskim stanovništom sa Kosova”, napisao je Grozdanić u najavi tog performansa.\nGrozdanić je 2005. godine izveo performans “Meteorska kiša”, tokom kojeg voštana figura tadašnjeg patrijarha Pavla u prirodnoj veličini leži na podu galerije jer je “pogođen” meteorskom kišom čiju su komadi razasuti oko njega.\n(Autonomija, foto: Dejan Kožul)\nURL to article: https://www.autonomija.info/performans-zivka-grozdanica-o-predsedniku-srbije-u-petak.html


Evropske platforme | Kreativna Evropa\nUmjetnici i stvaraoci treba da se povežu u okviru platforme da bi stvorili zajedničku umjetničku viziju i da bi se međusobno pomagali u unapređenju tehnika razvoja publike.\nFinansijska podrška evropskim platformama koje sprovode aktivnosti kao što su:\n• Jačanje mobilnosti i vidljivosti stvaralaca i umjetnika - posebno onih kojima nedostaje međunarodna izloženost;\n• Podsticanje realizacije autentičnih evropskih kulturnih i umjetničkih aktivnosti u Evropi i šire, s ciljem olakšavanja pristupa nenacionalnim evropskim kulturnim djelima putem međunarodnih mobilnih projekata, događaja, izložbi, festivala itd.;\n• Doprinos razvoju publike i omogućavanje vidljivosti evropskih vrijednosti i različitih kultura.\nDostupna finansijska sredstva uključuju podršku sprovođenju komunikacijske strategije i strategije brendiranja i, ako je moguće, pravljenje evropske oznake kvaliteta.\nProcijenjeno je da je za sufinansiranje projekata u okviru ovog programa za 2015. godinu dostupno 3,4 miliona eura.\nZa javni poziv koji će biti objavljen u decembru 2015. godine, okvirni sporazumi o partnerstvu ne mogu trajati duže od dvije godine. Maksimalni iznos bespovratnih sredstava po svakom konkretnom sporazumu pod okvirnim sporazumom o partnerstvu iznosi 500.000 eura godišnje.\nOrganizacije koje su aktivne u sektorima kulture i kreativnih industrija mogu aplicirati. Platforme moraju da imaju vodećeg partnera koji je iz bilo koje zemlje koja učestvuje u potprogramu Kultura i najmanje 10 partnerskih organizacija od kojih najmanje 5 mora biti iz zemalja članica EU ili zemalja članica EFTA. Fizička lica ne mogu aplicirati.


HomeKulturaPotvrđen zajam za modernizaciju ustanova kulture\n04/03/2021Redakcija BALKAN TVKultura, Vesti0\nNarodna skupština Republike Srbije usvojila je danas Zakon o potvrđivanju okvirnog Sporazuma o zajmu između Srbije i Banke za razvoj Saveta Evrope za projektni zajam – “Infrastuktura u kulturi”, u iznosu od 20 miliona evra.\nPomenuti projekat odnosi se na modernizaciju infrastrukture u kulturi, pri čemu će, između ostalog, biti poboljšan pristup zgradama i unapređena njihova energetska efikasnost, a biće očuvana i njihova arhitektonska i istorijska vrednost.\nProjekat podrazumeva radove na obnovi i održavanju enterijera Narodnog pozorišta u Beogradu, Muzeja Jugoslavije u Beogradu, Umetničkog paviljona „Cvijeta Zuzorić“ i višefunkcionalnog kulturnog centra u Pirotu.\nTakođe, predviđena je i izgradnja Galerije umetnosti na Kosančićevom vencu u Beogradu, obnova i pretvaranje stare železničke stanice u muzej, obnova ranije ložionice stare železničke stanice u Beogradu i digitalizacija 11 centara kulture u celoj Srbiji.\nBiće obnovljena i zgrada Narodnog pozorišta u Nišu, gde će biti izgrađena i „Mala scena“.\nUkupni troškovi projekta iznose 30 miliona evra, a od toga će 10 miliona evra država finansirati iz republičkog budžeta, drugih zajmova i donacija.\nPoslanici su izabrali i sudije koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, i to za Privredni sud u Beogradu, Drugi osnovni sud u Beogradu, Osnovni sud u Kragujevcu i prekršajne sudove u Kragujevcu i Kruševcu.


Lučić odličan u pobjedi Bajerna protiv Milana\nU okviru šestog kola Evrolige, Bajern je na svom parketu savladao Milano sa 83:77. Kod pobjednika, najefikasniji je bio Vladimir Lučić sa 20, a pratio ga je Darun Hiliard sa 17 postignutih poena.\nNakon šest odigranih utakmica, Bavarcima je ovo drugi trijumf, dok je tim iz “Grada mode” zabilježio svoj prvi poraz.\nUtakmica je u prvih 20 minuta bila potpuno izjednačena, a domaćini su se u trećoj četvrtini odvojili na +5 (59:54), što se ispostavilo kao prednost koja je bila nedostižna.\nGevin Šiling je otvorio susret sa dva poena za Bajern, a Kajl Hajns je veoma brzo izjednačio. Darun Hiliard i Kori Volden su odveli domaćine na +7 (11:4), a nastavak je protekao u njihovom održavanju prednosti, koje je trajalo sve do druge polovine perioda, kada su Luiđi Datome, Serhio Rodrigez i Konstantinos Mitoglu gostima donijeli preokret i na prvu pauzu se otišlo sa 24:21 u njihovu korist.\nDrugi period je takođe bio poprilično izjednačen, a počeo je sa četiri poena Otela Hantera za 25:24. U daljem toku ove dionice, viđena je rezultatska klackalica i nakon 20 minuta igre, na semaforu je stajalo 39:39.\nVladimir Lučić je otvorio treći kvartal trojkom za 42:39, ali njegova ekipa nije uspjela odmah ući u bolji momentum. Hajns i Datome su preokrenuli na 43:42, a Bajern je zaigrao dosta konkretnije u drugoj polovini pretposljednje četvrtine, pa se u posljednju ušlo sa 59:54 za njih.\nČetvrti period je protekao u održavanju vođstva Bavaraca, koji su odbili sve nalete protivnika i u konačnici slavili sa 83:77.\nU narednom kolu, Bajern će igrati protiv Albe u Berlinu, a Milano će na svom parketu dočekati Crvenu zvezdu.\nBAJERN – MILANO 83:77 (21:24, 18:15, 20:15, 24:23)\nBajern: Veiler-Beb 2, Tomas 8, Volden 16, Hanter 9, Jaramaz 0, Lučić 20, Obst 0, Đedović 0, Rubit 9, Hiliard 17, Šiling 2\nMilano: Meli 16, Grent 0, Rodrigez 11, Tarcevski 1, Riči 0, Hol 4, Mitoglu 13, Denijels 2, Šilds 6, Hajns 10, Datome 14\nSudije: Radović, Garsija, Racis\nPrethodni članakRadonjić: “Napad u posljednjim minutima nije bio dobar”\nNaredni članakĐorđević: “Moramo biti pametniji u situacijama sa nesportskim prekršajima”\nPortugal uvjerljivom pobjedom protiv Azerbejdžana popravio gol razliku (VIDEO)\nSaopštenje FK Velež: “Da li su klubovi u Premijer ligi BiH ravnopravni ili ima povlaštenih”\nBergomi je rekao da je Edin Džeko savršen izbor za Inter, ali i upozorio klub o mogućem problemu


ŽOK Srbijanka odgovorila na pitanja: Naša deca igrači nikada nisu bila ni na jednom političkom skupu | VAmedia - info portal\n24/10/2019 25/10/2019 Нема коментара на ŽOK Srbijanka odgovorila na pitanja: Naša deca igrači nikada nisu bila ni na jednom političkom skupu\nShodno pitanjima koje je Vamedia uputila ŽOK Srbijanka 014 o navodima pojedinih roditelja dece igrača iz kluba da li je moguće da su se poruke u grupi Pionirke razmenjene na dan dolaska predsednika Fracuske u Srbiju Makrona odnosile na neophodnost da deca odu na miting podrške kao i da li je postojao spisak sa imenima dece koja na miting treba da idu iz kluba, odgovaraju da deca nikada nisu bila ni na jednom skupu naročito ne političke prirode.\n„Naša deca igrači bilo kog uzrasta Srbijanke nisu išla ni na kakave mitinge podrške. Deo prepiske koji Vam je dostavljen je bio privatne prirode I nije se odnosio na decu, ja svojepolitičko opredeljenje nikada nisam krio”, odgovorio jepredsednik ŽOK Srbijanka 014 Milovan Rakić na pitanja Vamedie.\nOni na dalje navode da su deca vodjena isključivo na sportske manifestacije:“Verujemo da su Vam dostavljene pogrešne informacije stoga Vam objašnjavamo I kategorizaciju igrača u klubu:\n-2008/9 godiste igra razvojnu ligu Beograda kao jedini klub iz Srbije van podrucija opstine Beograd i Pancevo jer Srbijanka ima kvalitetnu decu\n2006/7 igra predpionirsku ligu 1\n2007/8 igra predpionirsku ligu 2\n2006 igra zvaničnu pionirsku ligu kao druga ekipa\n2005 igra zvaničnu pionirsku ligu kao prva pionirska ekipa\n2003 i mladje igraju zvanicnu kadetsku ligu\n2001 i mladje igraju zvaničnu juniorsku ligu\nSRBIJANKA IMA DVE SENIORSKE EKIPE\nPrva ekipa igra 1A ligu\nDruga ekipa igra drugu ligu centar\nI imamo devet selekcija u takmičenju I to nema nijedan klub ni u jednom sportu ne samo u Valjevu nego u regionu.”\nIz kluba na dalje iznose podatke o uspešnosti u takmičenjima I posebno napominju korektnu saradnju sa roditeljima dece igrača. Na činjenicu da je klub dobio veliki iznos iz budžeta kažu:\n“NIKO iz svih ovih selekcija nije isao ni na kakve mitinge nikada, a da li zaslužuje novac od grada za sve uspehe i reprezentovanje grada prosudite sami. Naša deca su prva u svim selekcijama,kad kazemo naša mislimo na decu isključivo iz Valjeva u mladjim selekcijama.Ovaj klub nije brisao ni oznaku 014 zbog poštovanja prema ljudima koji su ga osnovali, bez obzira da li su članovi neke partije”.\nKao poruku gradjanima I roditeljima dece igrača uprava navodi da bez obzira na pokušaje podmetanja odbojka I mladi igrači su na prvom mestu .\n“SRBIJANKA JE JEDINI KLUB KOJI IMA I BESPLATNU ŠKOLU ODBOJKE, ali ima i selekcije gde se plaća članarina kao u svim klubovima Važne odluke za klub donosimo isključivo u saradnji sa Savetom roditelja I nikada nećemo dozvoliti zloupotrebu dece u bilo koje svrhe”, poručuju iz ovog kluba.


Kućni ljubimci danas su u mnogim domovima i u našoj zemlji postali pravi članovi porodice. Građani ne žale ni na hranu, niti na njihovo ulepšavanje i negu, ali ništa manji nisu ni troškovi veterinara koji nam tvrde da im se ljubimci dovode za svaku sitnicu, a da to sve košta. Procene su da jedan recimo maltezer mesečno u proseku košta oko 3.000 dinara. Samo hrana čini oko 60 odsto ukupnog troška. Ostalo ide na veterinara, smeštaj, negu, opremu...\n- Ljudi su spremni da plate velike sume novca za zadovoljstvo svojih ljubimaca, jer od njih dobijaju bezuslovnu ljubav koju kod drugih ljudi teško mogu naći - dodaje naš sagovornik.\n- Potražnja je velika, nešto veća za hranom, ali tu je odmah iza nje i oprema koju nudimo. Posao se bukvalno povećava iz dana u dan. Prodajemo i ofline i online, radimo svaki dan, a radnim danom od 9 do 21 sat i uvek ima posla. Najtraženiji proizvodi su hrana i poslastice ali i odeća, posebno sada kada je hladnije. Leti odlično prodajemo tablete protiv krpelja koje u proseku koštaju 1.000 dinara za mesec dana - kažu nam u jednom pet šopu.


Zaposleni u JP "Vojvodina šume" organiuzovali radne akcije uređenj Eko centra "Karapandža“ i fazanerije "Ristovača" - POLJOPRIVREDNIK specijalizovani list za selo\nZaposleni u JP "Vojvodina šume" organiuzovali radne akcije uređenj Eko centra "Karapandža“ i fazanerije "Ristovača"\nDatum kreiranja sreda, 20 maj 2020 08:33\nEko – centar "Karapandža" koji se nalazi u sastavu Specijalnog rezervata prirode "Gornje Podunavlje", otvoren je za sve posetioce svakog dana, u periodu od 10 do 18 časova. Kako bi boravak u Eko-centru bio što prijatniji, zaposleni u Šumskom gazdinstvu "Sombor", Šumskom gazdinstvu "Novi Sad" , Direkciji preduzeća i Vojvodinašume – Turistu, organizovali su akciju uređenja Eko – centra. Ograda i mol na Bajskom kanalu dobili su novo ruho. Veliki doprinos aktivnostima dali su i mališani naših zaposlenih, koji su, po završetku radnog dana, imali priliku da obiđu edukativne staze i upoznaju se sa biljnim i životinjskim svetom koji je zastupljen na teritoriji rezervata.\nBila je ovo, kako je objavilo JP "Vojvodina šume" i idealna prilika da se kolege iz Sektora za pravne poslove, Sektora komercijale i marketinga, Lovotursa i Sektora finansija, pored kolega šumarskih inženjera upoznaju sa načinom rada najveće fazanerije u ovom delu Evrope.


23-04-12, 16:37 #1\nEvo tema i za jos jednu buducu mega investiciju Preferirani investitor iz kategorije onih koje najvise volimo, mocan i kontraverzan. Navika je cudo\nTenderska komisija o planovima naftne kompanije\nSOCARkoji nema iskustva u oblasti turizma, namjerava da angažuje britanski Triangle i da ima pismo o namjerama sa hotelskom kompanijom Melia.\nAzerbejdžanska naftna kompanija (SOCAR), sa kojom će Vladina komisija pregovarati o zakupu državnog zemljišta u Kumboru, prikazuje da bi investirala 258 miliona eura u osmogodišnjem periodu. Od tog iznosa, 50 miliona eura bi obezbijedila “od prodaje nekretnina”.\nTo otkrivaju u izvještaju Tenderske komisije za valorizaciju bivše vojne imovine o ishodu tendera za izdavanje lokacije sa kasarnom Orjenski bataljon na 90 godina.\nBez obzira na ukupno prikazanu sumu, investicioni program pobjednika na tenderu predviđa trogodišnje ulaganje od 57,6 miliona eura. Od toga, najavljuje investiciju od 18,8 miliona u prvoj godini, ali komisija bi moralo da utvrdi da li je realno prikazana. Da cifra može biti “naduvana” potvrđuje to što se projekat ne počinje od “sipanja novca” u gradnju hotela i stanova, koje će prodavati. Investitor prvo mora obezbijediti plansku dokumentaciju, rušiti postojeće objekte, obezbijediti dozvole za gradnju.\nKomisija u izvještaju konstatuje da SOCAR namjerava da završi projekat u tri faze i da predviđa gradnju hotela, hotelskih apartmana, stambenog kompleksa, objekta za kongresni turizam, heliodroma, jaht kluba, marine sa 250 vezova.\n"Planira 2.400 kreveta, od čega u hotelima 1.600 (800 soba), a u rezidencijalnim objektima 800 (200 stambenih jedinica). Završetak prve faze planira za tri godine, kojom je obuhvaćena izgradnja 200 hotelskih soba i 140 stambenih jedinica, kao i kongresna dvorana kapaciteta za hiljadu osoba", navedeno je u izvještaju.\nKomisija tvrdi da je naftna kompanija u okviru ponude “posebnu pažnju poklonila elementima zaštite životne sredine”, a pominje i mogućnost zapošljavanja 2.000 osoba. Navodeno je da SOCAR, koji nema iskustva u oblasti turizma, namjerava da angažuje britanski Triangle i da ima pismo o namjerama sa hotelskom kompanijom Melia.\nDrugorangirani ponuđač je konzorcijum, iza kojeg je američki NCH fond, koji je prigovorio komisiji zbog pobjede SOCAR-a, a nezvanično je najavljeno da razmišljaju o sudskom sporu.\n10-05-12, 16:11 #2\nVlada je odbacila prigovor drugorangiranog američkog konzorcijuma NCH čiji predstavnici smatraju da je naftna kompanija Azerbejdžana SOCAR nezasluženo predložena za pobjednika na tenderu za zakup zemljišta u Kumboru.\n"Cijeneći formalnu ispravnost Prigovora i ostale spise predmeta, Savjet za privatizaciju i kapitalne projekte je odlučio da se odbaci prigovor NCH Konzorcijuma, jer nije uložen u roku koji je propisan čl. 22 st. 2 Uredbe o prodaji akcija i imovine putem javnog tendera, a koji je oročen na 7 (sedam) dana od dana dostavljanja Odluke", saopšteno je iz Vlade.\nSOCAR, sa kojim će Vladina komisija pregovarati o zakupu državnog zemljišta u Kumboru, prikazuje da bi investirala 258 miliona eura u osmogodišnjem periodu. Od tog iznosa, 50 miliona eura bi obezbijedila “od prodaje nekretnina”.\nNCH je ponudio da godišnje plati dva eura svaki kvadrat od 304,5 hiljada kvadratnih metara zemljišta i varijabilnu zakupninu 5,1 odsto godišnjeg prihoda, dok je SOCAR ponudio euro po kvadratu i varijabilni dio od pet odsto. Razlika je oko 27 miliona na ukupni zakup od 90 godina.\nSOCAR je ponudio da investira 57,6 miliona za tri godine, koje se vrednuju, a ukupno planira 258 miliona za osam godina. NCH je nudio trogodišnje ulaganje od 36,5 miliona, a narednih godina 54 miliona, najavljujući ukupnu investiciju preko 200 miliona.\n19-05-12, 10:50 #3\n“SOCAR” U HERCEG NOVOM, BEZ MEDIJA\nDelegacija naftne kompanije SOCAR iz Azerbejdžana (State oil company of Azarbaijan Republic) koja je po odluci Tenderske komisije prvorangirana za investiranje u bivšu vojnu kasarnu Kumboru i korišćenje u narednih 90 godina,danas je boravila Herceg Novom. Sastanak sa predsjednikom opštine Dejanom Mandićem bio je zatvoren za javnost, na zahtjev predstavnika SOCARA. Radio Jadran nezvanično saznaje, a moglo se i pretpostaviti, da je bilo riječi o projektu Kumboru, te da su biznismeni iz Azerbejdžana zadovoljni gradom, ocijenivši da ima uslova da se u njega investira. SOCAR, sa kojim će Vladina komisija pregovarati o zakupu državnog zemljišta u Kumboru, prikazuje da bi investirala 258 miliona eura u osmogodišnjem periodu. Od tog iznosa, 50 miliona eura bi obezbijedila "od prodaje nekretnina".\nOvo je naznačeno u izvještaju Tenderske komisije za valorizaciju bivše vojne imovine o ishodu tendera za izdavanje lokacije sa kasarnom Orjenski bataljon na 90 godina.\nSOCAR, kako se navodi, namjerava da završi projekat u Kumboru tri faze. Gradiće hotele, hotelskih apartmane, sa 2400 kreveta, stambeni i kompleks za kongresni turizam, heliodrom, jaht klub, marinu sa 250 vezova.\nU prve tri godine Azerbejdžanci treba da investiraju 57,6 miliona eura, međutim komisija treba da utvrdi koliko je to realno, jer investitor prvo mora da obezbijedi plansku dokumentaciju, poruši postojeće objekte i obezbijedi sve saglasnosti i dozvole za gradnju.\nTenderska komsija navodi i da je naftna kompanija u okviru ponude "posebnu pažnju poklonila elementima zaštite životne sredine".\nradio Jadran, četvrtak, 17 maj 2012\n07-07-12, 08:52 #4\nPROŠAO NACRT UGOVORA SA SOCAR-om O ZAKUPU KASARNE U KUMBORU\nSavjet za privatizaciju i kapitalne projekte prihvatio je Nacrt Ugovora o dugoročnom zakupu lokaliteta kasarne „Orijenski bataljon“ u Kumboru, kao i izvještaj Tenderske komisije za turizam o rezultatima pregovora sa predstavnicima kompanije State Oil Company of Azerbaijan Republic (SOCAR). Odlučeno je da se sa SOCAR-om zaključi Ugovor o dugoročnom zakupu lokaliteta kasarne „Orijenski bataljon“ Kumbor.\nU konkurenciji za lokalitet u Kumboru na tenedru su bile dvije ponude: NCH Konzorcijuma i State Oil Company of Azerbaijan Republic (SOCAR). Na osnovu izvještaja o rezultatima Tendera koji je pripremila Tenderska komisija, Savjet je donio odluku 6. aprila 2012. godine, kojom je ponuda SOCAR-a rangirana kao prva. Protiv Odluke Savjeta, NCH Konzorcijum je podnio prigovor Savjetu, koji je odbačen pa je Konzorcijum podnio i tužbu Upravnom sudu. Traženo je poništenje Odluke Savjeta za privatizaciju i kapitalne projekte, ali je Upravni sud 28.06.2012 odbacio tužbu.\nPrema izvještaju sa današnje sjednice Savjeta, kojom je predsjedavao premijer Igor Lukšić, Nacrtom ugovora o dugoročnom zakupu lokaliteta kasarne „Orjenski bataljon“ - Kumbor predviđen je period zakupa od 90 godina sa DRŽAVNOM NAFTNOM KOMPANIJOM REPUBLIKE AZERBEJDŽAN – SOCAR. Zakupnina se sastoji od fiksne zakupnine u iznosu od 1 EUR po m2 lokaliteta i varijabilne zakupnine u iznosu od 5% dobiti koju zakupac ostvari iz poslovanja na lokalitetu. Zakupac ima pravo da osnuje lokalnu kompaniju u Crnoj Gori na koju će prenijeti sva prava i obaveze iz ugovora o zakupu, uz obavezu da u potpunosti garantuje za sve obaveze takve lokalne kompanije.\nZakupac se obavezuje da u razvoj rizorta investira najmanje 52 miliona eura tokom prve četiri godine zakupa, odnosno ukupno 258 miliona eura EUR tokom prvih osam godina perioda zakupa.\nFiksna zakupnina će biti plaćena unaprijed za prvih 45 godina zakupa. Zakupac će takođe obezbijediti činidbenu garanciju u iznosu od 3.6 miliona eura za realizaciju ugovorene investicije, s tim da zakupodavac u slučaju raskida ugovora o zakupu ima pravo da zadrži iznos unaprijed plaćene zakupnine.\nNakon realizacije prvog dijela investicije od 52.000.000 EUR, zakupac može ustupiti ugovor trećem licu koje je u stanju da ispunjava sve finansijske obaveze iz ugovora o zakupu. Pod istim uslovima SOCAR može biti oslobođen garancije za obaveze lokalne kompanije kao zakupca.\nKonačni investicioni plan za razvoj rizorta će biti donijet nakon usvajanja državne studije lokacije, što sve predstavlja uslove za zatvaranje ugovora.\n12-07-12, 15:10 #5\nPOTPISAN UGOVOR SA AZERBEJDŽANCIMA O ZAKUPU VOJNE KASARNE U KUMBORU DO 22. VIJEKA\nSOKAR-u kirija 24 miliona\nUgovor o dugoročnom zakupu kasarne „Orjenski bataljon” u Kumboru između Vlade i azerbejdžanske državne naftne kompanije SOKAR, potpisali su juče u vili „Gorica” potpredsjednik SOKAR-a Sulejman Hasimov i ministar turizma Predrag Sekulić, koji je nakon potpisivanja kazao da će zakupac unaprijed platiti 12 miliona eura, što je polovina ukupne fiksne zakupnine na 90 godina.\n– Skupština treba da potvrdi ugovor, nakon čega će SOKAR unaprijed platiti 12 miliona eura za 45 godina. ( sledeca polovina kad opet bude kriza ) Godišnji zakup je euro po kvadratu, odnosno 240.000 eura, plus pet odsto dobiti koju SOKAR ostvari od dobiti iz poslovanja na tom lokalitetu – rekao je Sekulić i dodao da će u narednih osam godina biti investirano 258 miliona eura.\n– Ta cifra govori dovoljno. Imamo klauzulu da moraju da se grade hoteli visoke kategorije, što će uz dodatne investicije na tom prostoru doprinijeti turističkom razvoju – naveo je ministar.\nAmbasador Azerbejdžana u Crnoj Gori Eldar Hasanov obratio se novinarima nakon potpisivanja i rekao da će investicija naftne kompanije donijeti nova radna mjesta, privući investitore iz Azerbejdžana i razviti odnose dvije zemlje.\n– Danas je istorijski dan, jer je ovo prvi veliki projekat između Azerbejdžana i Crne Gore, koji će biti samo početak važnog investicionog ciklusa. To što naše firme, bilo državne ili privatne, ulažu u doba krize u neku zemlju je dokaz prijateljstva i povjerenja. Izuzetan je primjer saradnje što smo se brzo dogovorili i ubijeđen sam da će svi biti zadovoljni – rekao je Hasanov i dodao da se nada da će biti završen projekat na vrijeme.\nNa pitanje novinara da li je SOKAR negdje drugo gradio turističke komplekse, Hasanov nije odgovorio potvrdno ili odrično, već je počeo da hvali kompaniju.\n– SOKAR je svjetski renomirana kompanija. Kada bih pričao o njima trebala bi mi dva dana. Investirali su oko šest milijardi u Turskoj za fabriku preradu, gasovode dok su ulagali u SAD, EU i mnoge druge zemlje – naveo je Hasanov, kojega je donekle izvukao Sekulić.\n– Nije neuobičajeno da naftne kompanije ulažu u turizam. Važno je ko upravlja investicijom, a ne ko daje novac – rekao je Sekulić.\nUgovorom je predviđena i obaveza zakupca da obezbijedi činidbenu garanciju od 3,6 miliona eura za realizaciju ugovorene investicije, s tim da zakupodavac u slučaju raskida ugovora o zakupu ima pravo da zadrži iznos unaprijed plaćene zakupnine. Zakupac se ugovorom obavezao da u razvoj rizorta investira najmanje 52 miliona eura tokom prve četiri godine zakupa, odnosno ukupno 258 miliona za osam godina. Azerbejdžanska zastava će se vioriti u Kumboru narednih 90 godina.\tD.M.\n27-07-12, 12:39 #6\nZAKUP KASARNE KUMBOR AMINOVALA SKUPŠTINA CRNE GORE\nSkupština Crne Gore saglasila se sa Ugovorom o dugoročnom zakupu lokaliteta kasarne “Orjenski bataljon” u Kumboru koji je Vlada sklopila sa naftnom kompanijom Socar iz Azerbejdžana. Ukupna površina zakupljenog zemljišta je 241.695 metara kvadratnih.\n“Zeleno svjetlo” za dugoročni zakup od 90 godina, podrazumjeva zakupninu koja se sastoji od fiksnog dijela, od eura po metru kvadratnom i varijabile, od pet odsto dobiti koju koju zakupac ostvari. Fiksnu zakupninu SOCAR, koji je u državnom vlasništvu, mora da plati unaprijed za prvih 45 godina. Obaveza Socara je da za prve četiri godine investira 52 miliona eura, odnosno, 258 miliona tokom prvih osam godina perioda zakupa. Prihod koji se u državnom budžetu očekuje od ugovora za Kumbor u ovoj godini je 12 miliona eura.\nUgovor sa državnom naftnom kompanijom Azerbejdžan (State Oil Company of Azarbaijan Republic - SOCAR) prethodno je prošao Odbor za ekonomiju, finansije i budžet.\nZa očekivati će da će o ovom aranžmanu, koji bi Herceg Novom konačno trebalo da donese nove hotelske luksuzne kapacitete, sjutra biti riječi i u opštini. Predjednik Dejan Mandić primiće ambasadora Nj.E. Eldara Hasanova i savjetnika Sejrana Mirzazade u Ambasadi Republike Azerbejdžan Crnoj Gori, nakon čega će usliejditi izjave za javnost.\nOD JUNA RUŠENJE OBJEKATA, OD SEPTEMBRA GRADNJA KOMPLEKSA U KUMBORU\nProjekat turističkog kompleksa, vrijednog 258 miliona eura u Kumboru, na mjestu bivše kasarne, predstavljen je danas u prostorijama investitora kompanije „Azmont" u Herceg Novom. O detaljima su govorili vođa projekta, James Wilson, menadžerka izgradnje Tijana Čelik, kao i asistentica izvršnog direktora, Tijana Turković.\nPredstavljen je koncept One&only hotela koji će biti izgrađen u Kumboru i koji će imati 100 soba, a najmanja će biti povšine 65 kvadarata.\n- Pružićemo za sada neviđene usluge na Balkanu, a hotel će predstavljati i najveću konkurenciju evropskim. Posao u Kumboru biće nam lak, jer već postoji božanstven predio i zaliv Boke, što je 75 odsto projekta. Na 25 ha biće izgrađene, vile, apartmani, kongresni i spa centar, dva javna i ekloška parka, riblja pijaca - najavio je, pored ostalog, vođa projekta James Wilson.\nOn je kazao da planiraju da idućeg mjeseca počnu sa rušenjem 89 objekata u krugu bivše kasarne. Već čiste teren da bi u septembru počela gradnja. U maju 2016. godine rizort će biti otvoren. Konkursom će biti izabrano njegovo ime. Za sada se samo zna da će naziv hotela biti One&only. Ali, treba dati imena ulicama, trgovima....\nIzuzetno je važno što će se kompleks uklopiti u staru arhitekturu Boke, sa crvenim krovovima i kamenim zdanjima. Imaće samo 3 ili 4 sprata, a hotel će biti sa 3, plus toranj, koji će dominirati naseljem. Unutar elitnog rizorta biće dosta vodenih površina, svaka vila i apartamn imaće svoj privatni bazen.. Na 3000 kvadrata prostiraće se SPA centar. Ovdje će dobar dio prostora biti podređen i kongresnom turizmu i u novom centru moći će da se smjesti 1000 učensika raznih skupova.\nKompleks će biti otvorenog tipa, imaće lungo mare, marinu s 250 vezova, restorane, brendirane prodavnice... Ono što je najvažnije radiće 12 mjeseci i živjeće sa lokalnom zajednicom.\n- Lokalna zajednica izašla je već u susret Azmontu. Dobili smo mogućost da rekonstruišemo jednu zgradu u Kumboru gdje će za početak biti smještano 150 naših dizajnera, arhitekata, inžinjera i građevinaca, domaćih i iz regiona. Do septembra „Azmont" će imati 500 zaposlenih. To je i jedan od ključnih benefita ovog projekta. Zapošljavaće u punoj sezoni gradnje od 6 do 8 hiljada radnika, a kada se kompleks završi, imaće od 1000 do 1500 zaposlenih. Oglas je otvoren i ljudi odavde treba da se jave - poručio je Wilson.\nOn je objasnio da su angažovali i stručnjake da dobro ispitaju okolinu i akvatorijum, kako bi maksimalno ispoštovali ekološke standarde, zaštitili prirodu. Prebrojali su skoro 4000 biljaka, koje će sačuvati i još zasaditi nove. Iz Azmonta obećavaju potpunu zaštitu kulturnog i istorijskog naslijeđa na prostoru bivše kasarne, poput crkvice Sv. Neđelje i lansirne rampe.\nNajzad, ono što ovog investitora razlikuje od mnogih, iz kompanije, iza koje stoji azerbejdžanski Sokar, uvjeravaju da imaju novac za sve i da neće zbog toga biti zastoja u projektu. Narednih mjeseci očekuju dozvole i saglasnosti od opštine do državnih institucija.\n15-04-14, 12:47 #8\nJe li ovo tacno ili je samo novinarska patka. Nesto mi je cudno. Da tu nesto ima Vijesti bi davno namirisale ekskluzivu.\nKumbor: Gde su „nestali“ investitori projekta vrednog pola milijarde evra\nMetin Guvener: Posao se nastavlja za 15 dana. Bilo mahinacija sa novcem. Najverovatnije ništa od kupovine Instituta Igalo, brodogradilišta u Bijeloj i ulaganja na severu Crne Gore\nPODGORICA, HERCEG NOVI - Od početka aprila, kada je saopšteno da dotadašnji izvršni direktor Džejms Vilson napušta projekat, a na njegovo mesto dolazi građevinski inženjer Server Birkan, bilo je nemoguće kontaktirati sa nekim iz direkcije „Azmonta“ u Herceg Novom. Birkana još niko nije video, a na gradilištu nema radnika, ni građevinskih mašina.\nStanovnike Herceg Novog, koji su se nadali da su konačno dočekali „pravog i odgovornog“ investitora u svojoj opštini, zabrinula je tišina koja protekle dve sedmice vlada oko megalomanskog projekta, a ponajviše na gradilištu, koje bi trebalo da radi, kako se najavljivalo, danonoćno.\nUmesto informacije šta se zaista dešava, bilo je mnogo spekulacija, od onih da je projekat „privremno stopiran“ zbog zloupotreba ovlašćenja bivšeg izvršnog direktora, preko toga da je bilo mahinacija sa novcem, do onih da je gradnja stopirana jer se ne slažu površina zemljišta koju je „Azmont“ dobio u zakup po knjigama i one na terenu, da zemljište klizi...\nPosle celodnevnih pokušaja, uspeli smo da od Metina Guvenera, predsednika borda direktora „Triangla“ iz Londona, dobijemo uveravanje da projekat „Portonovi“, ni u kom smislu nije ugrožen, te da će biti ispoštovano sve što je dogovoreno.\n- Tačno je da je formiran novi odbor direktora „Azmonta“ u kojem će učešće uzeti ljudi iz Azerbejdžana, za izvršnog direktora je izabran Server Birkan, a menadžment će i dalje voditi „Triangl“ - kazao nam je Guvener.\nPo njegovim rečima, dinamika radova u Kumboru se odvija prema predviđenom planu i sada se prešlo na fazu izgradnje.\n- Tvrdimo da ćemo ispuniti sve zacrtane planove, tim pre što imamo izuzetnu saradnju sa državom Crnom Gorom i opštinom Herceg Novi - kazao nam je Guvener.\nNovi menadžment već „ulazi u posao“ a gradnja će, kako kaže Guvener, biti nastavljena za petnaestak dana. On tvrdi i da projekat ostaje na nivou 500 miliona evra i kaže da sigurno neće razočarati ni građane Herceg Novog, ni svoje partnere u državi i opštini.\nU Opštini Herceg Novi su nam, nezvanično, kazali da nema problema sa projektom, ali da će biti malo redukovan, kao i da, najverovatnije, neće biti ništa od „bočnih“ planova koje su najavljivali azerbejdžanski investitori - kupovine Instituta Igalo, brodogradilišta u Bijeloj, ulaganja na severu Crne Gore.\nU Ministarstvu turizma su nam takođe rekli da nisu upoznati da postoji bilo kakav problem, te da sve ide redovnim tokom. Prema ranijim najavama, luksuzno turističko naselje i marina, trebalo je da počne da se gradi septembra prošle godine. Sada već bivši izvršni direktor Vilson najavljivao je gradilište u Kumboru kao „najveće u Evropi“ i isticao da će zaposliti čak do 6.500 radnika.\nPREMA katastarskim podacima, ukupna površina parcela na mestu bivše vojne kasarne u Kumboru je 320.245 metara kvadratnih, dok u ugovoru o zakupu stoji površina od 241.695 metara kvadratnih sa 62.782 kvadrata pod objektima. Zabeležba o dugoročnom zakupu, evidentirana u podacima Uprave za nekretnine, upisana je na 204.344 metra kvadratna na parceli 674/1. Nismo uspeli da saznamo da li je ovo pitanje „sporno“.\n15-04-14, 12:59 #9\nLakse je bilo uci u kasarnu Kumbor u najcrnje vrijeme,nego sada doci do glavnijih u projektu.\nPrije je provjeravala vojna policija i mora si imat dozvolu onoga kod koga ides,a sada se ne moze uci od mesetara koji bi da se ugrade u sve zivo.


Grci „zapalili“ splav! - PRess Serbia\nHome » Entertainment » Clubbing » Grci „zapalili“ splav!\nBeograd, splav Fristajler\nNajpopulariji grčki haus duo Bang la decks nastupio je proteklog vikenda na prestoničkom splavu Fristajler. Dvojac je sa setom počeo jedan sat iza ponoći zapalivši masu prvim taktovima. U odličnoj muzici uživale su i mnoge poznate ličnosti pa smo u klubu sreli Uroša i Sindi, Irinu, Katarinu Grujić sa prijateljima i mnoge druge face. Zabava je završena po svanuću, a poznati Grci su obećali reprizu na istom mestu.\nPRess Serbia > Entertainment > Clubbing > Grci „zapalili“ splav!\nTagovibang la decks freestyler fristajler katarina grujic


Da li se sprema nova svetska kriza? - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Da li se sprema nova svetska kriza?\nDa li se sprema nova svetska kriza?\nIzreka kaže da kada se slonovi tuku strada trava, a slična logika može se primeniti i na aktuelnu globalnu ekonomsku situaciju i uticaj američko-kineskog carinskog rata i izlaska Velike Britanije iz Evropske unije na Srbiju.\n0Piše: M. Obradović 11. februara 2019. 20.00 Izmenjeno: 20.01\nReklo bi se da mi sa tim globalnim ekonomskim tokovima nemamo mnogo veze, ali stvari stoje drugačije. Nemačka ekonomija je treće tromesečje prošle godine završila u minusu od 1,3 odsto, a prema nezvaničnim podacima u četvrtom kvartalu je privredni rast bio jedva koju decimalu iznad nule čime je izbegnuta tehnička recesija najjače evropske ekonomije. Druga evropska ekonomija za koju je Srbija izuzetno vezana, italijanska je i tehnički godinu završila u recesiji nakon što je pad BDP-a zabeležen u trećem (-0.1 odsto) i četvrtom tromesečju (-0.2 odsto) 2018. godine. Kao glavni razlozi navode se usporavanje kineske ekonomije zbog carina SAD-a i neizvesnost oko Bregzita koji bi trebalo da se finalizira u martu. Posebno je zanimljiva korelacija između smanjenja privredne aktivnosti u Kini i u Nemačkoj. Od sredine prošle godine kineski rast je smanjen sa oko 10 odsto na oko 4,5 odsto, a nemački sa pet odsto na skoro nulu. Istovremeno američka industrija doživljava renesansu sa rastom od četiri odsto prošle godine. Kako ocenjuju ekonomisti ispostavilo se da za zemlju veličine SAD ne važe pravila međunarodne ekonomije, pa je povećanje carina u stvari dovelo do povećanja domaće industrijske proizvodnje.\nKakve sve to veze ima sa Srbijom postavlja se pitanje. Naša statistika pokazuje usporavanje industrijske proizvodnje od polovine 2018. godine da bi u decembru prošle u odnosu na decembar 2017. godine bio zabeležen pad od čak 6,3 odsto. Nakon privrednog rasta od 4,5 odsto u prvom tromesečju prošle godine, ekonomija je porasla za 3,5 odsto u periodu od oktobra do decembra. Na kraju verovatno je da privredni rast u celoj godini neće dobaciti do projektovanih 4,4 odsto, već da će biti revidiran na 4,2 odsto. Ovo praktično znači da srpske firme ili fabrike u Srbiji dobijaju manje porudžbina sa najvažnijih tržišta, nemačkog i italijanskog. Recimo izvoz u decembru je porastao za svega 2,4 odsto, a u celoj godini za 8,1 odsto. U prošloj godini deficit robne razmene Srbije povećan je za 1,3 milijarde evra i dostigao celih 5,6 milijardi evra.\nAko kriza u EU nastavi da se produbljuje, a treba imati u vidu da Evropska centralna banka uskoro prestaje sa kvantitativnim olakšicama, tj. štampanjem para, dva su kanala kojima se kriza može preneti na zemlje kao što je Srbija.\nPrema rečima Milojka Arsića, profesora na Ekonomskom fakultetu u Beogradu neka istraživanja pokazuju da oko trećina rasta zemalja CIE zavisi od rasta u Zapadnoj Evropi. Međutim, različiti su efekti privrednog rasta i recesije, a takođe zavisi i od trenutka, strukture i različitih faktora zbog čega je teško utvrditi koliko tačno bi privredni pad u EU uticao na usporavanje rasta Srbije, mada Arsić smatra da je još jači efekat privrednog pada.\nKako god prvi problem za našu privredu je već ustanovljeno smanjenje izvoza jer se smanjuje tražnja sa najvećeg tržišta (više od 60 odsto izvoza Srbije je u EU). Drugi problem je što bi eventualna recesija u Nemačkoj značila smanjeni priliv stranih direktnih investicija u Srbiju. Ovo je veliki problem za zemlje sa velikim spoljnim deficitom. Oko jedne trećine ukupnih investicija u Srbiji se finansira stranim direktnim investicijama. NJihovo smanjenje predstavljalo bi udarac, koji bi se za neko vreme mogao premostiti kreditima. Takođe, strane direktne investicije delom finansiraju i platnobilansni deficit. Ovaj priliv može se nakratko nadomestiti deviznim rezervama, ali ako potraje morala bi se pustiti slabljenje dinara u odnosu na evro što onda donosi nove probleme koje smo već iskusili: rast cena, povećanje rata kredita vezanih za evro, smanjenje plata u evrima, drugim rečima pad standarda.\nJoš jednom se može pokazati da ekonomske prilike u Srbiji i regionu uopšte (pad industrijske proizvodnje u Hrvatskoj u decembru bio devet odsto) mnogo više zavisi od odnosa između džinova nego od sopstvene ekonomske politike. Ovo svakako ne znači da loša ekonomska politika ne može da višestruko pogorša loše spoljne uticaje.\nsvetska ekonomska krizaBeograd


Sjeverna Koreja hoće da pojača mjere nuklearnog odvraćanja – Borba\nSjeverna Koreja hoće da pojača mjere nuklearnog odvraćanja\nU Sjevernoj Koreji se razgovaralo o novim mjerama za jačanje mera “nuklearnog odvraćanja” na sastanku kojim je predsjedavao vođa Kim Džong Un, javila je danas zvanična novinska agencija KCNA.\n“Na sastanku su predstavljenje nove mjere namenjene jačanju vojnog nuklearnog odvraćanja zemlje”, navela je sjevernokorejska agencija.\nO tim “presudnim mjerama” odlučeno je na sastanku Centralne vojne komisije kojom je predsjedavao Kim Džong Un, dodala je agencija ne navodeći kada je sastanak održan ni detalje o mjerama.\nKako je navedeno na sastanku se razgovaralo o stavljanju strateških oružanih snaga u stanje pripravnosti u okviru “povećanja i razvoja oružanih snaga zemlje”.\nDonete su mjere o znatnom jačanju i razvoju vatrene snage artiljerije Korejske narodne armije, prema agenciji KCNA.\nAko je sastanak održan posljednjih nekoliko dana to bi bilo Kimovo prvo javno pojavljivanje u gotovo tri nedelje, javila je južnokorejska novinska agencija Jonhap.\nBrojne glasine o Kimovim zdravstvenom stanju kružile su u inostranstvu kada se nije pojavio na važnoj proslavi 15. aprila, najvažnijem političkom datumu u zemlji kada se obeležava rodjenje osnivača Severne Koreje Kim Il Sunga, dede sadašnjeg vodje.\nKim se ponovo pojavio u javnosti početkom maja, izgledao je dobrog zdravlja na slikama objavljenim u severnokorejskim medijima.\nObjava o vojnim nuklearnim mjerama sjevernokorejskih vlasti dolazi neposredno poslije pisanja Vašington posta da administracija predsjednika SAD Donalda Trampa govori o mogućem sprovodjenju prve američke nuklearne probe od 1992. godine da bi uputila upozorenje Rusiji i Kini.\nPrema američkom listu koji je o ovom pisao u petak pozivajući se na jednog visokog i dva bivša člana vlade, o tome se razgovaralo na sastanku 15. maja.


Crna Gora: Lokacija presudna: Kvadrat od 670 do 1.400 EUR - BGnekretnine blog\nCrna Gora: Lokacija presudna: Kvadrat od 670 do 1.400 EUR\nCrna Gora, ena kvadratnog metra stana, novogradnja, Podgorica\nCrna Gora, Novosti 022 May 2018\nProsečna cena kvadratnog metra stana u novogradnji u Crnoj Gori u prvom kvartalu ove godine iznosila je 1.162 evra.\nCena je manja za 0,9 odsto u odnosu na isti kvartal 2017. godine, dok je za 7,7 odsto veća u odnosu na IV kvartal 2017. godine, saopšteno je iz MONSTA-a.\nProsečna cena kvadratnog metra stana u novogradnji u Podgorici u posmatranom periodu iznosila je 1.143 evra i veća je za 2,1 odsto u odnosu na prvi kvartal 2017. godine, dok je za dva odsto veća u odnosu na IV kvartal prošle godine.\nProsečna cena kvadratnog metra stana u novogradnji u Crnoj Gori u prvom kvartalu 2018. godine u primorskom regionu iznosila je 1.355 evra, u središnjem regionu 752 evra, dok je u severnom regionu prosečna cena kvadratnog metra stana u novogradnji iznosila 672 evra.


Countryman: NATO se neće pridružiti SAD u napuštanju Sporazuma o otvorenom nebu\nPoslije izlaska iz Iranskog nuklearnog sporazuma prije dvije godine, koji je tokom administracije bivšeg predsjednika Baracka Obame postiglo šest svjetskih sila i napuštanja Sporazuma o nuklearnom oružju srednjeg dometa ili (INF), administracija predsjednika Donalda Trumpa je u petak donijela odluku da se povuče iz Sporazuma o otvorenom nebu koji su, poslije raspada Sovjetskog Saveza, 1992. pregovorima postigli bivši predsjednik George Bush stariji i njegov državni sekretar James Baker sa ciljem da se smanji prijetnja od rata praćenjem pokreta trupa i stacioniranja novih projektila i oružja. Trumpova administracija je najnoviju odluku donijela, zbog kako je navedeno, višestrukih kršenja Sporazuma o otvorenom nebu od strane Rusije.\nO tome razgovaramo sa Thomasom Countrymanom, direktorom upravnog odbora Udruženja za kontrolu naoružanja.\nGlas Amerike: U zvaničnom saopštenju Udruženja za kontrolu naoružanja vi navodite da je Sporazum o otvorenom nebu pomogao u očuvanju post-hladnoratovskog mira da je omogućavanjem potpisnicama, uključujući Sjedinjene Države i Rusiju, da nadlijeću teritorije nenaoružanim osmatračkim letjelicama pomogao u očuvanju transparentnosti i povjerenja, učvrstio stabilnost i smanjio opasnost od konflikta. Koliko je opasno napustiti ovaj sporazum poslije trideset godina i šta možemo da očekujemo u svjetlu te odluke koja će stupiti na snagu odmah, dok će samo povlačenje biti sprovedeno za šest mjeseci?\nCountryman: Prvo treba očekivati da se NATO saveznice neće pridružiti Sjedinjenim Državama u povlačenju iz ovog sporazuma. One su jednoglasno apelovale na Washington da ne preduzima ovakav korak. Drugo, treba očekivati veliku propagandnu kampanju Moskve. Mada su ruska kršenja ovog sporazuma bila neposredni uzrok ili izgovor za američku akciju, Vladimir Putin će pokušati da progura argument da su zapravo Sjedinjene Države te koje sistematski sprovode proces demontiranja globalne arhitekture kontrole naoružanja. I, treće, nastaviće se letovi u okviru Evrope, ali će ih biti manje, jer su Sjedinjene Države obezbjeđivale NATO saveznicima najsavremenije avione za vazdušno osmatranje. Zbog toga će razmjena obavještajnih podataka međ NATO saveznicama biti nanijeta šteta.\nGlas Amerike: Kingston Reif, direktor odsjeka za politiku za razoružanje i smanjenje prijetnje u Udruženju za kontrolu naoružanja navodi u pomenutom saopštenju da postoji jaka dvostranačka podrška u Kongresu za očuvanja američkog učešća u ovom sporazumu. Kako bi Kongres trebalo da postupi u svjetlu ovog saopštenja?\nCountryman: Ova akcija administracije je direktno kršenje kongresnog zakona koji je odobren uz podršku republikanaca da Bijela kuća mora da obavijesti Kongres 120 dana prije nego što najavi namjeru da se povuče iz sporazuma. Ona to nije učinila. Ovo je važan dio šireg opasnog trenda: da je administracija predsjednika Trumpa sistematski odbacivala ili ignorisala svaki pokušaj Kongresa da sprovede nadzor nad izvršnom granom vlasti. Predsjednikove tvrdnje o apsolutnoj vlasti i slobodi od ograničenja koja bi uveo Kongres znače da Sjedinjene Države izgledaju kao da liče na ‘banana republike’ trećeg svijeta. Specifično, kada je u pitanju Sporazum otvorenog neba, članovi Kongresa ne samo da bi trebalo da iznesu pojedinačna saopštenja protiveći se ovoj akciji, već i da odmah održe pretres i postave oštrija pitanja koja Bijela kuća i State Department izbjegavaju. Kongres ima i mnoge druge opcije - posebno u okviru zakona o obrambenom budžetu da zahtijeva razmatranje ove odluke.\nMediji navode izjavu Marshalla Billingslea, novog specijalnog predstavnika za kontrolu naoružanja predsjednika Trumpa: “Dođete do tačke kada morate da kažete što je mnogo mnogo je. Sjedinjene Države ne mogu da ostanu potpisnice u ovom sporazumu, ako ga Rusija nekažnjeno krši”.\nIsto tako u medijima su navedeni “tajni izveštaji Pentagona i američkih obavještajnih agencija da Rusi ova nadlijetanja iznad Sjedinjenih Država takođe koriste kako bi sastavili mapu kritične američke infrastrukture koja bi mogla da bude meta cyber napada”.\nIsto tako State Department u svom saopštenju izdatom u četvrtak navodi:\n“U suštini, ovaj sporazum je smišljen tako da obezbjedi da sve potpisnice, bez obzira na njihovu veličinu, imaju veći nivo transprentnosti i međusobnog razumijevanja i saradnje. Ruska implementacija i kršenje Sporazuma o otvorenom nebu, međutim, potkopavaju njegovu centralnu funkciju izgradnje povjerenja i zapravo podstiču nepovjerenje i prijete našoj nacionalnoj bezbjednosti - što čini dalje američko učesće u sporazumu neodrživim. Možda ćemo biti voljni”, dodaje se u saopštenju State Departmenta, “da razmotrimo ovu odluku ukoliko Rusija pokaže da se u potpunosti pridržava sporazuma koji gradi povjerenje. Ali bez takve promjene, naravno od strane Kremlja, mi ćemo za šest mjeseci krenuti putem povlačenja".\nGlas Amerike: Šta bi po vama bili konstruktivni načini da se riješe slučajevi nepoštovanja sporazuma od strane Moskve, umesto da se Washington iz njega sasvim povuče?\nCountryman: U cilju odgovora na kršenja od strane Moskve, Sjedinjene Države bi trebalo tijesno da sarađuju sa saveznicima kako bi zajedno izvršili pritisak na Moskvu, umjesto da uzrokuju otvoreni jaz u okviru Sjevernoatlanskog saveza, kao što to ova akcija čini. Umjesto da Vladimiru Putinu pruže još jednu laku pobjedu na planu javne dipomatije, Sjedinjene Države bi mogle da pokrenu akciju da intenzivnijim korištenjem mehanizama Otvorenog neba i natjeraju Moskvu da plati veću cijenu za kršenje. Povlačenje iz nesavršenih sporazuma je nezrela politika, i nije primjerena onoj vrsti liderstva u alijansi koju su SAD obezbeđivale.\nGlas Amerike: Ovaj sporazum su potpisale 34 države uključujući balkanske zemlje. Evropske zemlje su u petak saopštile da žale zbog američkog povlačenja iz sporazuma. Da li će ova unilateralna odluka povećati rizik od konflikta u Evropi, posebno u Ukrajini?\nCountryman: Ne postoji neposredni rizik da će povlačenje Sjedinjenih Država dovesti do konflikta u Ukrajini niti na drugim mjestima u Evropi. Vrijednost tog sporazuma je bila u obezbeđenju veće transparentnosti i izgradnje poverenja u vrijeme krize. Trebalo bi pak da budemo zabrinuti jer ako dođjemo do tačke još jednog velikog vojnog poteza Rusije u Ukrajini – imaćemo jednu alatku manje da se pozabavimo krizom i riješimo je.\nGlas Amerike: Marshall Billingslea novi pregovarač za kontrolu naoružanja predsjednika Trumpa najavio je da će započeti pregovore o sveobuhvatnom sporazumu koji bi obuhvatio i Rusiju i Kinu i zamijenio Novi START koji ističe u februaru.\nPa ipak neki eksperti vjeruju da bi današnja odluka administracije mogla da bude nagovještaj da će Sjedinjene Države napustiti sporazum Novi Start što bi dovelo do nove trke u naoružanju? Da li se slažete sa njima?\nCountryman: Nemoguće je znati šta Donald Trump namjerava da uradi u vezi s napuštanjem Novog START-a. On je prije svega motivisan opsesijom da poništi sve što je postigao njegov prethodnik Barack Obama. Trumpovu ambiciju - da pregovara o još većem sporazumu u koji bi bili uključeni i Rusija i Kina je jednostavno nemoguće realizovati prije isticanja Novog START-a u februaru. Zabrinut sam neprijateljskim stavom prema svim sporazumima, što definiše pristup ove administracije i sve više cjelokupne republikanske stranke. Svakako eksperti administracije su iznijeli više argumenata protiv Novog START-a, kao i izgovora da se on ne produži, nego što su priznali njegove očigledne koristi. Ipak optimističan sam da će Novi START biti jedinstven za Trumpov legat: odnosno da će predstavljati slučaj u kome će, pošto iscrpi sve druge opcije konačno učiniti pravu stvar.\nTrump povlači SAD iz još jednog sporazuma


Snježna mećava krajem svibnja pogodila je Kolorado, bez struje ostalo više od 210.000 domaćinstava -- Zemaljske promjene -- Sott.net\nPodručje Colorado Springsa zatrpano je pod jakim proljetnim snijegom\nSnažna snježna mećava pogodila je jučer saveznu američku državu Kolorado usljed čega je bez struje ostalo više od 210.000 domaćinstava.\nNajteže je na prostoru glavnog grada Denvera gdje je oštećena i metro željeznica.\nSnijeg je opteretio drveće i polomio grane koje su prekinule dalekovode, prenosi lokalna televizija KUSA. Izvještavaju da je ipak najteže u planinskim krajevima gdje je palo oko 51 centimetar snježnog pokrivača.\nDo sinoć struja je vraćena za 160.000 potrošača, ali oko 50.000 ih još nije dobilo natrag, navodi se u saopštenju kompanije Xcel Energy Colorado.\nKolorado je ovim prošao kroz "zimsku transformaciju", s obzirom da su posljednji put ovako niske temperature i snijeg u maju zabilježeni 80-ih i 90-ih godina prošlog vijeka.\nLokalna hidrometeorološki zavod je samo dva dana prije snježnih padavina izvijestio da je u državi temperaturni raspon od čak 90 stepeni.\nZimsko vremenske neprilike počele su u gradu Mile High City u četvrtak uvečer kada je temperatura sa 29 stepeni celzijusa spala na svega 15 za samo sat vremena.


Taling Chan Floating Market : hoteli blizu, fotografije, adresa, Тајланд plan, blizu, rezervacija\nTaling Chan Floating Market (Тајланд)\nAdresa: Khlong Chak Phra\nPoÅ¡tanski kod: 10170\nU hotelu Kittiporn Apartment pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Povoljan.Nalazi se u ulici 221/4 Soi Bangkoonnon29, Bangkoonnon Road,Bangkoknoi, pozicija mNastavaku je severozapad za grad Bangkok, a od centra je udaljen samo 14 minuta kolima.Aerodrom Bangkok se nalazi na oko 47 minuta kolima od hotela (23 kilomet(a)ra ).Sakrijte\nNa 13 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 800 Boromratchonni Road, Bangkoknoi, a pozicija mu je severozapad za grad Bangkok. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje gNastavakrada i okoline.U hotelu The Royal City Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Bangkok: Poslovni centar. Stil ovog hotela je Luksuzan.Deo je lanca ON.Aerodrom Bangkok se nalazi na oko 43 minuta kolima od hotela (21 kilomet(a)ra ).Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer bazen. Sakrijte\nStil ovog hotela za grad Bangkok je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Pozicija ovog hotela je severozapad za grad Bangkok, a nalazi se u ulici 665/3Nastavak Charan Sanitwong Rd., Arun Amarin, na samo 10 minuta kolima od centra grada.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Bangkok je udaljen 22 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 45 minuta kolima.Sakrijte\nPozicija ovog hotela je severozapad za grad Bang Yo, a nalazi se u ulici 288 Rama IX Road, na samo 34 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Maxx Hotel Bangkok je Povoljan, a pruža pun komfor i uslNastavakuge kao što su: Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Perionica, Satelitska televizija. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: menjačnica.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer bazen. U njemu postoji brza internet konekcija.Sakrijte\nNa 10 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 94 Borommarat Chachonnani Road, Bangbamru, Bangplad, a pozicija mu je severozapad za grad Bangkok. Sve to ga čini idealnimNastavak za otkrivanje grada i okoline.Stil ovog hotela za grad Bangkok je Porodičan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar.Ima brzu internet konekciju.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Bangkok je udaljen 21 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 43 minuta kolima.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer masaža. Sakrijte


Pentagon: Rusija i dalje glavni izazov za SAD - 26.08.2016, Sputnik Srbija\nPentagon: Rusija i dalje glavni izazov za SAD\nRusija je na vrhu spiska pet glavnih izazova za Ameriku, na kojem su i Kina, Severna Koreja, Iran i teroristička organizacija DAEŠ, izjavio je u petak američki... 26.08.2016, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, kina, azijsko-pacifički region, severna koreja, iran, ešton karter, daeš, pentagon\n© AP Photo / Lee Jin-manAmerički sekretar za odbranu Ešton Karter\nRusija je na vrhu spiska pet glavnih izazova za Ameriku, na kojem su i Kina, Severna Koreja, Iran i teroristička organizacija DAEŠ, izjavio je u petak američki ministar odbrane Ešton Karter.\nAmerički general: Pentagon ne želi da sarađuje sa Rusijom\n18 Avgust 2016, 21:52\n„Danas je pred našom velikom nacijom, koja ima globalnu odgovornost, globalne mogućnosti i globalne interese, najmanje pet narastajućih izazova: prvi jeste suprotstavljanje agresiji Rusije i njenoj primeni nasilja, posebno u Evropi“, rekao je Karter na ceremoniji uručivanja nagrade „Sloboda“ rezervistima američkih oružanih snaga.\nOn je kao pretnje Americi imenovao i Kinu, Severnu Koreju i Iran, dok je terorističku organizaciju DAEŠ smestio na poslednje mesto.\nDrugi izazov, prema Karterovim rečima, jeste potreba „da se izađe na kraj s istorijskim promenama u Azijsko-pacifičkom regionu koji je od životnog značaja i u kojem živi polovina svetskog stanovništva i deluje polovina svetske ekonomije“.\n„Rast Kine je divna stvar, ali agresivno ponašanje nije“, izjavio je šef Pentagona.\nMinistar odbrane je naveo da među izazovima koji su pred SAD jeste i potreba da se „pojačaju mogućnosti suprotstavljanja nuklearnim i balističkim provokacijama Severne Koreje, nadgledanje iranske agresije i uticaja Irana u oblasti Persijskog zaliva i suprotstavljanje terorizmu, uključujući sve veću nameru da se savlada DAEŠ“.\nKarter je, takođe, podsetio da Amerika mora da bude spremna za „neizvesnu budućnost“ i pretnje koje ona nosi.


30. jul, 15:29\nSubotić: Imamo još dve šanse 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n13.05.2011. / 22:47\nIskusni bek Crvene zvezde priznao da je prvi cilj u meču sa Partizanom bio ne obrukati se, ali i da postoji žal posle tesnog poraza.\nPartizan je više puta imao pobedu u džepu, ali su na kraju detalji presudili da Crvena zvezda ne dođe do pobede, koja bi je odvela na mali korak do plasmana u plej-of i ujedno u NLB ligu 2011/12.\nAko se gleda tabela, crveno-belima je maltene svejedno da li su poraženi sa tri ili 33 poena razlike, ali bi otpor koji su pružili šampionu trebalo da im bude ideja vodilja u mečevima sa FMP Železnikom i Mega Vizurom.\n"U glavi nam je bio prethodni derbi, u kojem smo se osramotili. To jeste bio naš motiv više za ovaj meč, ali nismo unapred ni odustali od pobede. Iznenađenja se događaju i zašto ne bismo mi pobedili favorizovani Partizan", izjavio je posle meča odlični Vujadin Subotić.\n"Nije nam to pošlo za rukom, ali imamo još dve utakmice u Superligi, koje nam mnogo znače za plasman u plej-of".\nAko se izuzme par stvari u završnici, porazu crveno-belih kumovao je drastičan pad od sredine druge četvrtine do poluvremena, kada su od kakvog-takvog vođstva otišli na 12 poena zaostatka.\n"Bakić i ja smo dobili po četiri lične i nismo mogli da igramo toliko čvrstu odbranu. To je bio osnovni razlog Partizanovog preokreta", objasnio je Subotić.\n"Vratili smo se u drugom poluvremenu, igrali smo zonu jer nismo smeli više da pravimo faulove. Na taj način smo došli do šanse da pobedimo, ali na kraju nismo uspeli".


- Razlika je velika kada debituješ na Igrama i kada stavljaš tačku. Na prvu ideš sa velikim uzbuđenjem, a na četvrtu mirno, jer sam sve video i doživeo. Sada je sigurno drugačije razmišljanje nego 2008. Drago mi je što ću se oprostiti sa svojom generacijom s kojom sam prevalio preko leđa toliko takmičenja i osvojio toliko medalja. Sa generacijom s kojom imam zaista lepe uspomene. I nadamo se najboljem u Tokiju - ističe Prlainović.\nZbog virusa korona Igre će biti, u najmanju, ruku neobične.\n- Očekuju nas skroz atipične Igre, potpuno drugačije od drugih, bez publike, sa svim ovim otežavajućim merama. Videćemo kako ćemo se snaći i mi i drugi. Biće dosta drugačije nego što je bilo do sada, ove mere nisu naivne. Sama činjenica da ćemo s maskom provoditi sve vreme, osim u sobi, dok spavamo, otežavajuća je okolnost za normalne ljude, a kamoli za sportiste. Videćemo kako ćemo se priviknuti - naglašava Prlainović.\nOlimpijske pobednike očekuje veoma težak posao da izbore četvrtfinale.\nSA JEDNIM GOLMANOM ILI SA DVOJICOM\nNA bazenu će svaki selektor moći da računa na 12 igrača, dok će 13. biti na tribinama.\n- Isto je kao pre. Nije neka promena. Da li će selektori da se odluče za dva golmana ili jednog. U terenu se uglavnom koristi 12 igrača, jer rezervni golman retko ulazi. Selektori imaju priliku da odluče za jednog ili dva golmana - kaže Prlainović, koji će i u naredne dve sezone da igra za francuski Marselj.\n- Grupa je dosta teška, izjednačena, osim Kazahstana svi ostali ciljaju nokaut-fazu. Videćemo u kakvom će stanju doći Australija, Španiju smo videli ovde, ekipa koja ima najveći kontinuitet u prethodne tri godine, Crna Gora, odlična je, Hrvatska kao i uvek jaka. Očekuje nas dosta zanimljiv turnir, dosta naporan, kao i uvek kada su Olimpijske igre - primećuje Prlainović.\nAmbicije vaterpolista su kao i uvek - prvo mesto.\n- Želja je da odemo što dalje, ali korak po korak zaista, utakmica po utakmica, svaka će biti priča za sebe i svaka će biti zahtevna na svoj način. I zaista, prvi cilj je proći grupu. Utakmice u grupi nešto mogu da pokažu, ali ne moraju da znače ništa pred završnicu turnira, pred poslednje tri utakmice - podvlači Prlainović.\nOlimpijske igre Andrija Prlainović Olimpijske igre 2020 Olimpijske igre u Tokiju Vaterpolo


Šumska škola - TV program Srbija\nLutkari: Milan Antonić, Miroljub Turajlija, Valentina Pavličić, Marina Janković, Bojana Tušup, Željka Stričević, Snežana Jeremić, Marko Marković Glasovi: Mina Lazarević, Milan Antonić, Miroljub Turajlija, Valentina Pavličić\nŠumska škola, kako joj i samo ime govori, odvija se u šumi gde stari hrast, poznatiji kao Drveni ili Uca pokušava da uz pomoc svoje mudre i pomalo zastarele pomocnice, Sove, obrazuje šumski živalj i tako znanjem uzdigne svoju šumu nad sve ostale. Školovanje ne ide tako lako jer clanovi šarene družine, Maca, opsednuta svojom lepotom i elegancijom, Meda, kojeg stalno jure pcele, Pingvin, koji je, putujuci sa Južnog pola svojoj strini, zastao u šumi, Lopta i Olovka koje je izgubila neka dacka ekskurzija, Pas, šumski cuvar i školski redar, i vecito sumnjicavi Crv shvataju gradivo razlicitim tempom i razlicito ga tumace. Osim toga, obilje neobicnih i obicnih dogadaja ih odvaja od ucenja kojem se zato stalno ponovo vracaju.


Predsjedavajući Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović sastao se s predsjednikom Evropskog parlamenta Martinom Schulzom\nPredsjedavajući PBiH Izetbegović informirao je predsjednika Evropskog parlamenta Schulza o napretku koji je Bosna i Hercegovina ostvarila na polju integracije u EU, kao i o dinamici predstojećih koraka BiH, prije svega na ispunjavanju upitnika s ciljem dobijanja mišljenja EU i konačno kandidatskog statusa do kraja 2017. godine.\nPredsjedavajući Izetbegović je iskoristio priliku i da predsjednika Evropskog parlamenta Schulza informira o poteškoćama i izazovima s kojima se Bosna i Hercegovina suočava, istakavši da uprkos svemu težnja BiH za članstvom u EU i spremnost naše zemlje da ispuni postavljene uslove nemaju alternativu. Informirao ga je i o prijedlogu iznesenom u obraćanju AFET-u, da se s ciljem daljeg poboljšanja stabilnosti i sigurnosti u regiji Zapadnog Balkana uspostavi politički dijalog na visokom nivou između najviših dužnosnika EU i regije, kao platforme i mehanizma kojima EU može pomoći državama regije u prevenciji i razrješavanju tenzija, kao i zajedničkom koordiniranom reagiranju na sigurnosne izazove.\nPredsjednik Evropskog parlamenta Schulz je pozdravio napredak BiH na evropskom putu i čestitao predsjedavajućem Izetbegoviću na tome, istakavši da će Evropski parlament u okvirima svojih nadležnosti pružiti punu podršku nastavku sprovođenja Reformske agende u okviru obnovljenog pristupa EU. Istakao je i da je vidljiv ekonomski rast koji BiH u posljednje vrijeme ostvaruje veoma dobra vijest, te da se nada kako će BiH nastaviti tim pravcem. Također je pozdravio inicijativu predsjedavajućeg Izetbegovića za pokretanje dijaloga na visokom političkom nivou između EU i Zapadnog Balkana, ocjenivši da bi takav mehanizam bio dobrodošao.


RTS :: Antić i Jelica Sretenović sa Zvezdarcima\nIzbori 2018 Antić i Jelica Sretenović sa Zvezdarcima\nsreda, 14. feb 2018, 17:20 -> 18:11\n"Naravno da nam je važno da razvijamo Zvezdaru u infrastrukturnom i komunalnom smislu, i poslednjih godina se dosta toga i uradilo. A nama je jednako važno da ulažemo i u kulturu, sport i obrazovanje, zato ću ja insistirati da se u budućem periodu više ulaže u programe koji će promovisati kulturu i favorizovati obrazovne sadržaje. Edukativni kamp je odlična ideja i samo jedna od mnogih koje imamo nameru da sprovedemo, a sve sa ciljem da ovaj deo grada učinimo još boljim mestom za život", istakao je Aleksandar Antić.


MyCity » Administracija servera -> Administracija Windows servera » GPO/Windows 2000\nPoslao: 13 Mar 2012 20:53\nPolisa kompanije zahteva da Windows 2000 Professional kompjuteri ne smeju da koriste Offline foldere. Kreirali ste GPO da bi konfigurisali ovaj zahtev. Postavke u GPO postoje i za Windows 2000 kompjutere i za Windows XP kompjutere. Morate da konfigurišete da postavke za Offline foldere budu primenjene samo na Windows 2000 Professional kompjutere. Koja su dva moguća načina da se odradi ovaj zadatak?\nMoze li pomoc oko ovoga zadatka? :/\nKorisnici trenutno na forumu: 4channer, _Sale, ArmyBoss, babaroga, CIBORG, crnitrn, djboj, ekser222, FOX, Georgius2, gile58, goxin, GrM, HDMI, HollowPoint, Imperator41, Kožedub, KS2, kuntalo, kybonacci, lacko, LUDI, MarKhan, matorigile, MB120mm, mercedesamg, Mercury2, mihajlot2013, Milos ZA, moldway, MrNo, Najax, nebojsag, NOVOSTI2, pedja63, perica5, pevtschik, ruseskij, sabros, sizif, Stanlio, Stefan1207, stegonosa, vasa.93, Vezista, voja64, W123, yufighter, 223223


Navaho Indijanci u Drugom svetskom ratu - Penzin\nPočetna Magazin Godine Istorija Navaho Indijanci u Drugom svetskom ratu\nFilip je bio jedan od retkih ljudi koji su govorili navaho jezik, a da nisu bili pripadnici plemena.\nOn je verovao da je ovaj jezik odgovarajući za stvaranje šifrovanog jezika koji neće moći da se dešifruje zato što je bio isključivo usmen, bez pisanih tragova, i izuzetno složen. Njegova sintaksa i tonske varijacije činile su ga popuno nejasnim svakome ko nije prošao dugotrajnu obuku.\nOd 250 Navaho Indijanaca koji su se prijavili u američkoj bazi u Arizoni, 29 je izabrano da se pridruže prvoj jedinici američkih marinaca koja se sastojala isključivo od pripadnika autohtonih naroda Severne Amerike. Bio je maj 1942. godine.\nSrbija 1999 – U aprilu, tokom kopnenog i vazdušnog napada na karaulu Košare od strane OVK, vojske Albanije i NATO, koji su petostruko brojnijim snagama i apsolutnoj nadmoći iz vazduha, pokušavali da prodru dublje u SR Jugoslaviju, jedan srpski oficir setio se ove priče o Navaho vojnicima i angažovao je dva pripadnika vojske romske nacionalnosti da na romskom jeziku navode našu artiljeriju. Tako su se i oni pridružili herojskim delima Roma poput Ahmeda Ademovića, čuvenog trubača sa Kumanova.\nNjihovo osnovno zaduženje bilo je da pričaju, prenoseći informaciju o taktici i pokretu trupa, naređenja i slično putem telefona i radija.\nIzuzetno su ih cenili zbog njihovih veština, brzine i preciznosti. Američki vojnici su tvrdili i da nije bilo Navaho vojnika, marinci nikada ne bi uspeli da zauzmu Ivo Džimu.\nUkupno je, u Drugom svetskom ratu, učestvovalo oko 400 pripadnika Navaho naroda. Međutim, javna priznanja za njihove zasluge došle su tek mnogo kasnije. Njihova misija u Drugom svetskom ratu bila je klasifikovana kao tajna sve do 1968. godine, a šifre su bile tajne sve do 1980-ih jer je američka vojska verovala da bi mogle da budu korisne u eventualnom novom sukobu.\nJapanac koji je 40 godina beležio život Navaho marinaca\nJapanski fotograf Kenji Kawano proveo je 40 godina fotografišući Navaho marince koji su bili angažovani u Drugom svetskom ratu.\nOn je 1974. godine došao da živi sa Navaho narodom u SAD, i počeo da uči njihov jezik kao deo jednog svog projekta. Već naredne godine kao stopera pored puta povezao ga je Carl N. Gorman, jedan od prvih 29 angažovanih Navaho marinaca i pozvao ga na njihov sastanak.\nKavanov otac bio je njihovih godina, a tokom rata prošao je obuku za čoveka-torpedo – vojnika koji je trebalo da upravlja torpedom sve do udara u plovilo, kao neka vrsta “podvodne kamikaze“. Spasio ga je kraj rata.\nViše o radu Kavana pisao je Njujork Tajms povodom izložbe retrospektive 40 godina koje je Kavano proveo dokumentujući život ovih “neprijateljskih” vojnika.\nFotografija u tekstu agencije Reuters – Spomenik američkom vojniku, pripadniku Navaho plemena, u Vindou Roku, Arizona\nTags:Carl N. GormanDrugi svetski rathrabrostIndijanciistorijaJapanjezikKenji KawanoNavahoPacifikSeverna AmerikašifreSjedinjene Američke Države SAD\nDečaci spavaju u Arapskoj ulici, u Njujorku


Oppo Find X je prvi telefon kineskog proizvođača koji će se prodavati u Evropi, i to po prilično visokoj cijeni od 999 eura.\nOva cijena odnosi se na model sa 256GB interne memorije, ali još nije poznato da li će biti konfiguracija sa nižim cijenama.\nNovi telefon ima displej koji se prostire od ivice do ivice telefona, a pristuna je i kamera koja izlijeće iz kućišta.\nIako ovo rješenje eliminiše potrebu za čuvenom budžom iPhonea X i mnogih drugih Android klonova, ono sa sobom nosi i nekoliko problema kao što je veća izloženost telefona mehaničkim problemima, prašini i tečnostima.\nOppo je svoje uređaje do sada uglavnom prodavao u Kini, Indiji i Filipinima, a sada se čini da je stekao dovoljno prakse i iskustva da uđe u direktnu borbu sa velikim proizvođačima smartfona kao što su Apple, Samsung i Huawei.


Šta su to neinvazivni prenatalni testovi i kome su i zbog čega potrebni? - Mamaibeba.com\nSa dijagnozom ciste na jajniku susreće se veliki broj žena. Kako se ovaj zdravstveni problem rešava i da li on, i u kojoj meri, utiče na začeće i t...\nI beba mora imati pasoš!\n30 jun, 2014 Moja Beba\nAko ste odlučili da ovog leta otputujete s decom u inostranstvo, organizaciju putovanja započnite najmanje mesec dana ranije, jer je toliko najduže...\n25 feb, 2016 Zanimljivosti\nKoštunjavo voće je izuzetno bogato omega 3 i omega 6 masnim kiselinama. Posebno se preporučuje deci, sportistima, ali i starijima jer sčisti krvne ...


Dačić: Vlada Srbije ostaje snažno angažovana na sprovodjenju Regionalnog stambenog programa – NovostiDana.rs\n„Od posebnog nam je značaja podrška Visokog komesarijata Ujedinjenih nacija za izbeglice i OEBS-a u sprovodjenju Programa, a nezaobilazna je i uloga Razvojne banke Saveta Evrope u upravljanju poverilačkim Fondom“, naveo je Dačić.\nŠef srpske diplomatije je rekao da će u okviru tog potprojekta, kako se navodi, biti izgradjeno 1.847 stambenih jedinica i dodao da su ti stanovi namenjeni izbeglicama koje se „suočavaju sa posebnim problemima i najtežim životnim izazovima“.\n„Bez podrške lokalne zajednice, teško se može zamisliti uspeh u rešavanju ovog kompleksnog problema. Veliki doprinos dala je i Sremska Mitrovica koja je obezbedila zemljište za gradnju stanova i svu pripadajuću infrastrukturu“, dodao je šef srpske diplomatije.\nNetanjahu Putinu: Naši odnosi su sprečili sukob armija\nTrampov bivši advokat Koen rekao da je Tramp prevarant i rasista


Danas o gasnom projektu | Kamatica\nPočetna > vest > Danas o gasnom projektu\nDanas o gasnom projektu\nTekst objavljen: 27.02.2015 9:22\nMinistar rudarstva i energetike Aleksandar Antić sastaće se danas sa predstavnicima Evropske komisije sa kojima će razgovarati o mogućem finansiranju projekta gasovoda Dimitrovgrad-Sofija. Antić je gostujući na RTS-u rekao da taj projekat nije samo prioritet za Srbiju nego i za Bugarsku i EU, te očekuje da će Srbija dobiti podršku finansiranja tog projketa.\nPrema njegovim rečima, tokom marta eskpertska komisija u Sofiji treba da definiše sve tehničke elemente tog gasovoda.\n"Očekujem da do kraja marta ili početkom aprila bugarskog kolegu u Beogradu. Očekujem da ćemo brzo potpisati neku energetski sporazum sa Bugarskom. Verujem da ćemo ove godine ući u projektovanje, a nadam se iduće godine i u izgradnju te interkonekcije", kaže Antić.\nAntić je ponovio da građani Srbije nemaju razloga da brinu jer imamo obezbeđene neophodne količine svih energenata.\n"Situaciju pratimo. Najvažnije u ovom trenutku je da imamo apsolutno neophodne količine koje stižu iz Rusije. Niti imamo redukciju niti imamo bilo kakvu najavu redukcije snabdevanja gasom iz Rusije", rekao je Antić za RTS.\nOko 70.000 tona mazuta u skladištima Robnih rezrevi, a da NIS kontinuirano proizvodi dodatne kolicicne mazuta i da je dovoljno eneregnata za toplane.\n"Imamo dovoljno gasa i možemo na pojedinim mestima da izvršimo supstituciju gasa mazutom. Tih 16 toplana nisu ni u kakvoj opasnosti, za njih uvek imamo obezbedjen gas", kaže Antić.\nOn je poručio da je snabdevanje strujom potpuno stabilno, kao što je stabilna i prozivodnja električne energije.\n"Imamo proizvodnju električne energije koja apsolutno pokriva naše potrebe, čak imamo i određene količine za izvoz", kaže Antić i dodaje da neće biti promene tarifnog sistema i da neće biti ukinuta jeftina tarifa za struju.\nPodestio je da je i ranije rečeno da struja neće poskupeti dok se ne završi grejna sezona i da se sada rade kalkulacije.\nministarstvo rudarstva i energetike proekat finansiranja mazut gasovod struja


Najnovije primenjene tehnologije na NVIDIA samitu kompanija\nNajnovije primenjene tehnologije na NVIDIA samitu kompanija – Personal magazin\nŠezdeset kompanija iz više od 10 zemalja će prikazati nove tehnologije bazirane na grafičkim procesorima na samitu kompanija u razvoju ovog meseca u San Hozeu u Kaliforniji. 60 kompanija će…\nŠezdeset kompanija iz više od 10 zemalja će prikazati nove tehnologije bazirane na grafičkim procesorima na samitu kompanija u razvoju ovog meseca u San Hozeu u Kaliforniji.\n60 kompanija će podeliti ključne detalje i obezbediti tehnološke demonstracije iz njihovih izložbenih prostora. Dvadeset četiri kompanije od 60 su odabrane da održe prezentaciju na pozornici pre tehnoloških lidera, analitičara I investitora. U ovim sesijama, njihovi CEO će razgovarati o poslovnoj strategiji u diskusijama u kojima će učestvovati direktori kompanija Adobe, Cisco, Google, IBM i Microsoft kao i članovi vodećih investicionih kompanija.\nKompanije čiji su CEO odabrani da drže prezentaciju na pozornici su: Playcast (Israel/UK – igre pri potrebi), Softkinetic (Belgium – prepoznavanje pokreta), RTT (German – 3D softver za vizuelizaciju), Useful Progress (France/Canada – medicinski snimci), Natural Motion (UK – 3D animacija karaktera I fizičkog modelovanja ) i OptiTex OptiTex (Israel/US – 3D vizuelizacioni softver za modnu industriju). Uprkos otežanim ekonomskim uslovima, njihove inovacije daju znatnan potencijal i privlače pažnju korporativnih investitora i članova VC društva.\n“Naša tehnologija će spasi živote davajući doktorima mogućnost da vide ljudsko telo kao nikada do sad, bez rizika za povredu prilikom invazivne hirurgije. Samit kompanija u razvoju daje nam mogućnost da podelimo ovu magiju sa svetom,” izjavio je Sylvain Ordureau, CEO, Useful Progress.\nNajnovije primenjene tehnologije na NVIDIA samitu kompanija was last modified: September 10th, 2010 by Redakcija\nNa Deloitte-ovoj listi 500 najvećih kompanija u Centralnoj Evropi Telekom Srbija na 118. mestu


Osnove kontrolinga | Rodacomm\n– Dvodnevni seminar –\n25–26. Februar / 20–21. Maj / 23–24. Septembar / 25–26. Novembar\nŠta je kontroling, razvojni put kontrolinga; Sagledavanje potreba za kontrolingom, razlozi nastanka potrebe za kontrolingom. Šta kontroling treba da omogući menadžmentu? Upoznavanje sa osnovnim definicijama kontrolinga, kao i sa istorijatom nastanka kontrolinga. Kontroling u Evropi, Americi. Kodeks ponašanja kontrolera. Definisanje pojma. Zadaci kontrolera. Međuzavisnost menadžer – kontroler. Uloga kontrolera u preduzeću. Teoretski pristupi procesu kontrolinga.\noperativni; (ABC analiza, Prelomna tačka rentabilnosti, Obračun troškova po aktivnostima – ABC metod, – studija slučaja iz prakse\nstrateški instrumenti; (BSC – Balanced Scorecard …)\nBalanced Skorecard (BSC) četiri perspektive BSC – finansijska, kupaca, procesa i perspektiva zaposlenih, primer iz prakse (BSC multinacionalne kompanije).\nOrganizaciono pozicioniranje i primena kontrolinga\nopis zadataka rukovodioca kontrolinga,\nopis zadataka izvršnog kontrolera\nkontroling u velikom preduzeću – studija slučaja –\nOrganizaciono pozicioniranje i primena kontrolinga; Faktori uticaja na kontroling: eksterni i interni faktori uticaja. Koncept kontrolinga u preduzeću. Preduslovi za dobar kontroling. Trenutno stanje kontrolinga u našoj praksi. Redosled aktivnosti prilikom stvaranja organizacije kontrolinga. Pozicioniranje kontrolinga u preduzeću; moguće varijante, kontroling sa i bez posebnih radnih mestima za kontrolere, profil kontrolera, opis poslova rukovodioca kontrolinga i izvršnog kontrolera. Uvođenje i primena kontrolinga; organizacioni aspekt (centralizovani – decentralizovani). Praktičan rad; organizaciono pozicioniranje kontrolinga.\nprimer izveštaja kontrolera,\nradionica – izveštaj kontrolera 4–prozora\nKontroling izveštavanje; Tehnike prezentacija izveštaja kontrolera. Problemi oko sakupljanja podataka. Šta je suština prezentacije izveštaja kontrolera? Mogući rasporedi sedenja za vreme prezentacije izveštaja. Prikaz izveštaja kontrolera četiri prozora (primer fabrike čokolade), sagledavanje problema, početak rešavanja problema. Kontrolerov izveštaj četiri prozora. Radionica; sastavljanje izveštaja četiri prozora (primer call centra), prezentacija izveštaja po grupama.\nNuđenje usluge kontrolinga\ntrenutno stanje i perspektive razvoja kontrolinga\nNuđenje usluge kontrolinga; Sistematski pristup nuđenja usluge; sagledavanje mogućih načina za nuđenje usluge kontrolinga, koji se sa uspehom nude na Zapadu, već 20-ak godina. Dileme i podsetnik kontrolera. Trenutno stanje i perspektive razvoja kontrolinga u našoj poslovnoj praksi.\nU savremno opremljenoj učionoci, sa 12 mesta za polaznike\nSeminar traje 2 dana od 10:00 do 17:00 časova.\nSeminar traje 2 dana od 10:00 do 17:00 časova\nU cenu su uračunati: radni materijali, osveženje u pauzama.\nSEMINAR - Osnove kontrolinga (PDF)


STROGE RESTRIKCIJE SAMO ZA STRANCE: Izrael ukinuo obavezno nošenje maski u zatvorenom | Novosti.rs\nU saopštenju Ministarstva se navodi da novo ublažavanje mera ima izuzetke.\nKako prenosi ''DŽeruzalem post'', nevakcinisani posetioci i zaposleni u zdravstvenim ustanovama za produženo lečenje i institucijama za brigu o drugim licima i dalje će morati da nose maske.\nTa mera biće obavezna i za staračke domove zbog visokog rizika od oboljevanja.\nPREMINULO UKUPNO ČETIRI MILIONA: Korona virus u SAD odneo više od 600.000 ljudi\n14. 06. 2021. u 21:59\nMaske će morati da nose i oni koji su u izolaciji i na putu su ka karantinu, gde će takođe biti u obavezi da nose masku, što važi i za putnike u vazdušnom saobraćaju.\nIzrael je početkom juna ublažio većinu mera za svoje stanovništvo, ali su zadržane stroge restrikcije za strane državljane.\nkorona virus vesti koronavirus najnovije vesti Izrael vesti Izrael maske za lice popuštanje mera


solun trzni centar cosmos\nKliknite na mapu za prikaz regija solun trzni centar cosmos\nPretraga: solun trzni centar cosmos Tekstovi\nsolun trzni centar cosmos Objekti\nAigli Hotel se nalazi na prelepoj lokaciji pored mora u oblasti Perea na udaljenosti od samo 7 km od međunarodnog aerodroma Makedonija i 16 km od centra Soluna. Smeštaj Hotel Aigli ima 45 komfornih soba koje su potpuno opremljene i nude potpunu privatnost i visok standard usluga. Studios LIA\nAlbumi i slike za: solun trzni centar cosmos\nUtisci za: solun trzni centar cosmos


Datum objave: 08.11.2018 12:55 | Autor: MUP\nNACRT ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BEZBJEDNOSTI SAOBRAĆAJA NA PUTEVIMA\ngrađanima, naučnoj i stručnoj javnosti, državnim organima, strukovnim udruženjima, političkim subjektima, nevladinim organizacijama, međunarodnim organizacijama, medijima i svim zainteresovanim organizacijama i zajednicama, da se uključe u javnu raspravu i daju svoj doprinos u razmatranju Nacrta zakona o izmjenama i dopunama Zakona o bezbjednosti saobraćaja na putevima.\nPredlozi, sugestije i komentari na Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o bezbjednosti saobraćaja na putevima mogu se dostaviti Ministarstvu unutrašnjih poslova, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog broj 22, 81000 Podgorica ili na fax: +382 20 241 790, kao i na e-mail:teodora.klikovac@mup.gov.me.\nJavna rasprava o Nacrtu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o bezbjednosti saobraćaja na puitevima trajaće 20 dana od dana objavljivanja javnog poziva na internet stranici Ministarstva unutrašnjih poslova i portalu e-uprave.\nNacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o bezbjednosti saobraćaja na putevima možete preuzeti ovdje


Strategijska dubina turske digitalne diplomatije – DIGITALNA DIPLOMATIJA\nU utorak 10. oktobra oko 14:30 otvorila su se vrata čuvene bombondžinice “Bosiljčić” u starom delu Beograda i na opšte iznenađenje zaposlenih, u radnju je ušetala prva dama Turske Emina Erdogan sa saradnicima i obezbeđenjem. Ljubazna i odmerena pazarila je bombone i ratluk, fotografisala se sa radnicama i nastavila dalje u skladu sa predviđenim protokolom. Za to vreme u srpskoj prestonici njen suprug i ostatak brojne turske delegacije imali su različite sastanke sa svojim spskim partnerima. Kako je poseta najavljena i ispraćena na zvaničnim nalozima na društvenim mrežama i koje su odlike turske (digitalne) diplomatije, pročitajte u nastavku.\nTurska spoljna politika nesumnjivo igra važnu ulogu na prostoru Balkana. Svaka poseta turskih zvaničnika nekoj od regionalnih država izaziva posebnu pažnju. Tako je i sa poslednjom, u kojoj je turska delegacija predvodjena predsednikom Tajipom Erdoganom boravila u Srbiji dva dana.\nNe može se govoriti o spoljnoj politici turske a da se ne pomene ime Ahmeta Davutoglua. Veruje se da je ovaj uticajni turski političar, ministar, premijer, profesor na univerzitetu i osoba od najvišeg poverenja predsednika Erdogana, u svojoj knjizi „Strategijska dubina: medjunarodni položaj Turske“ trasirao smernice i težnje turske spoljne politike.\nGospodin Davutoglu smatra da Turska već poseduje određen stepen uticaja na prostorima bivšeg Osmanskog carstva i da tu strategijsku dubinu treba iskoristiti u pravcu stvaranja multi-dimenzionalne spoljne politike kako bi se pozicionirala na centralnom mestu u globalnoj agendi. U prevodu, povratak izgubljene uloge velike sile. U tom kontekstu je i izjava koju je gospodin Davutoglu dao u svojstvu ministra inostranih poslova, učestvujući na jednoj konferenciji u Sarajevu 2009 godine: „Mi želimo novi balkanski region utemeljen na političkim vrijednostima, ekonomskoj međuzavisnosti i saradnji i kulturnoj harmoniji. To je bio otomanski Balkan. Mi ćemo obnoviti ovaj Balkan. Otomanska stoljeća Balkana su uspješna priča, a sada je treba obnoviti.”\nKritičari ovog dela zameraju mu da su u njoj duboko ukorenjeni stavovi neosmanzima – svojevrsne restauracije osmanske ideologije nasuprot deklarisanom kemalizmu, sa željom da se na odredjenim prostorima bivšeg osmanskog carstva obnovi imperijalni uticaj. U tom kontekstu najčešće se misli na prostore Zakavkazja, Bliskog istoka, Centralne Azije i jugoistočne Evrope, odnosno Balkanskog poluostrva a kao svojevrsna poluga preko koje bi se uticaj vršio, pominje sestanovništvo muslimanske veroispovesti na ovim prostorima.\nNa liniji obnove turskog uticaja, pre nego obnove imperijalnog turskog carstva, jesu i povećano interesovanje turskih privrednika, širenje obima investicija i privredne saradnje, podrška regionalnim projektima preko različitih razvojnih i nevladinih organizacija, ali i pravi “bum” turske filmske industrije, popularne muzike i tv serija. Ono što Davutoglu takođe propagira i što u kontekstu kritika koje se upućuju, ne treba zaobraviti, jeste politika takozvanog “nultog sukoba” i saradnja sa susedima.\nI dok su zapadni analitičari zaokupljeni pitanjem da li se Turska, suočena sa njihovim sve oštrijim kritikama, krizom u Siriji i blokirana na putu ka EU, sve više okreće istoku, ona je čini se u potpunosti okrenuta sebi i svojim interesima, odnosno težnjama da se od regionalne pozicionira kao globalna sila.\nU tom smislu bila je i pomenuta poseta predsednika Redžepa Tajipa Erdogana Srbiji. Turski lider, kome se zamera autokratski stil vladanja i nemilosrdni obračun sa političkim neistomišljenicima i posebno učesnicima puča iz jula 2016. godine, u Srbiji je naišao na više nego toplu dobrodošlicu. Državni vrh i posebno euforični građani Novog Pazara, potrudili su se da se gosti osećaju kao kod svoje kuće.\nPresident @RT_Erdogan addressed Bosniak National Council and underlined Turkey's support to regional development projects #Sandzak pic.twitter.com/hHik2OpGQP\n— Mevlüt Çavuşoğlu (@MevlutCavusoglu) October 11, 2017\nTursko – srpski odnosi obeleženi su burnom istorijom. Otomansko nasleđe i otvorena turska podrška suprostavljenim stranama u ratovima 90tih godina, te priznanje jednostrano proglašene nezavisnosti južne srpske pokrajine, Tursku nikako ne čine jednom od popularnijih država kod većine građana Srbije. Obnova saradnje i građenje mostova prijateljstva krenula je uzlaznom putanjom 2010. godine kada je turski predsednik, tada u svojstvu premijera, prvi put posetio Srbiju i kada su potpisani brojni sporazumi o međusobnoj saradnji.\nOdnosi su, međutim, zapali u krizu tokom 2013. godine nakon jedne, u najmanju ruku, nesmotrene Erdoganove izjave date u Prizrenu tokom zvanične posete privremenim kosovskim institucijama da je “Kosovo Turska i da je Turska Kosovo”. Nakon posete upravo gospodina Davutogla Srbiji 2015. godine, međusobni oni se opet obnavljaju a čini se da ih prate i odlični lični odnosi dva predsednika. Ekonomska saradnja pokazuje konstantan napredak. Od potpisivanja sporazuma o slobodnoj trgovini 2009. godine, međusobna robna razmena dostigla je cifru od 847 miliona evra prošle godine. Po svemu sudeći ona će se značajno uvećati jer je samo u prethodna dva dana potpisano preko 16 različitih sporazuma o saradnji.\nSvoju posetu Srbiji turski predsednik je najavio vrlo simboličnim tvitom sa Tviter naloga turskog predsedništva\nPresident Erdoğan's Visit to Serbia pic.twitter.com/P4WYO9MB6V\n— Turkish Presidency (@trpresidency) October 10, 2017\nNaime, fotografija koja najavljuje posetu sadrži mapu Ukrajine, gde se u to vreme u takođe zvaničnoj poseti nalazio predsednik Turske, sa Krimom u svom sastavu, kao i mapu Srbije bez Kosova i Metohije. Tvit prepun simbolike poslat je u svet par sati nakon konferencije za štampu u Kijevu u kojoj je izražena puna podrška teritorijalnom sverenitetu i integritetu Ukrajine.\nZanimljivo je istaći da turska digitalna diplomatija počiva na tri stuba – prvi su nalozi turskog predsednika na Tviteru, Fejsbuku, Instagramu i Periskopu sa ukupno preko 20 miliona pratilaca. Ovi nalozi usmereni su uglavnom na tursko govorno područje i čini se da se nisu uopšte bavili posetama Ukrajini, odnosno Srbiji. Međutim, ne treba zanemariti njihov uticaj na susedne države u kojima živi turska nacionalna manjina. Takođe, specijalizovani portal Twiplomacy u svojoj B&M studiji za 2017. godinu, stavlja predsednika Turske na drugo mesto najefektnijih lidera na Instagramu, treće na listi najefektnijih na Fejsbuku, četvrto mesto lidera sa najviše interakcija na Tviteru, kao i na sedmo mesto najuticajnijih svetskih lidera na Tviteru, od ukupno po pedeset vrednovanih u svakoj kategoriji.\nDrugi stub su nalozi na društvenim mrežama turskog ministra spoljnih poslova kao i Turskog predsedništva i Ministarstva spoljnih poslova na engleskom jeziku. Ministar spoljnih poslova Čavušoglu sa preko million pratilaca na drštvenim mrežama, opredelio se za dvojeznične objave, u kojima čini se dominira turski naspram engleskog jezika. Za razliku od predsednika, njegovi nalozi su do detalja ispratili posetu Srbiji a zanimljivo je da je bilo objava na srpskom jeziku.\nTakođe, treba pomenuti i da su na spoljno-političkom planu najaktivniji nalozi turskog predsedništva na Fejsbuku i Tviteru. Nalozi se vode na engleskom jeziku i svakodnevno se ažuriraju. Osim već pomenute najave posete Srbiji, sa naloga su objavljivani i ostali detalji posete poput šetnje Kalemegdanom i posete Bajrakli džamiji i gradu Novom Pazaru. Citirana je i zahvalnost predsednika Erdogana srpskom predsedniku u vezi sa podrškom nakon julskog puča.\n“I cannot forget President Vučić’s support in the aftermath of the July 15 coup attempt. We will root out the FETO from the Balkans, too.”\n— Turkish Presidency (@trpresidency) October 11, 2017\nTreći stub digitalne diplomatije Turske, koju specijalizovani portal diplomacy.live svrstava na 25. mesto u svetu za 2016. godinu, jeste sajt Ministarstva inostranih poslova koji je u 2016. godini imao preko 4,6 miliona poseta. U svom blogu posvećenom stanju turske digitalne diplomatije, minister Čavušoglu precizno je opisao čemu je turska digitalna diplomatija posvećena i predstavlja dobar primer blogovanja na zvaničnim sajtovima.\nDok nastaju ovi redovi, mnoge porodice u Srbiji uživaju u vrlo popularnoj turskoj seriji “Beskrajna ljubav” koja se emituje na jednoj televiziji sa nacionalnom frekvencijom. Na društvenim mrežama i među analitičarima traje rasprava o značaju Erdoganove posete Srbiji a samo su retki ravnodušni na temu poklona bicikla sa imenom srpskog predsednika ili već uobičajenog pevanja srpskog ministra inostranih poslova na marginama susreta . Takvi gestovi, iako su neobični, nisu retki u diplomatskoj praksi i po nekim mišljenjima služe da malo opuste atmosferu tokom teških zvaničnih razgovora dok su po drugima preterivanje.\nOstavljajući po strani sve međusobne razlike i dnevno – političke sporove, nema nikakve sumnje da je turska javna diplomatija vrlo uticajna na postotomanskim prostorima. Takođe, nema ni sumnje da je Erdoganova poseta od prvorazrednog značaja za stabilnost regiona. Osim najavljenih investicija u regionalnu saobraćajnu infrastrukturu i razvoj privredne saradnje, novo poglavlje u srpsko – turskim diplomatskim odnosima, koji su na “najvišem nivou u istoriji” kako u svom saopštenju navodi Ministarstvo inostranih poslova Turske, doprineće smanjivanju tenzija i ublažavanju retorike koja je pretila da ovaj region vrati u mračni period devedesetih godina.\nLeave a Comment on Strategijska dubina turske digitalne diplomatije#digital, #digitaldiplomacy, #digitalnadiplomatija, Balkan, Beograd, Čavušoglu, Davutoglu, digitalna diplomatija, Društvene mreže, eDiplomacy, Erdogan, Novi Pazar, Poseta, Redžep Tajip Erdgodan, Sandžak, Srbija, Turska