Ko je vidio video?! – EFM.BA\nOznaka: Ko je vidio video?!\nUdruženje Pravo Ljudski iz Sarajeva, uz podršku Nacionalne fondacije za demokratiju (NED) iz Washigtona, SAD, i lokalnih partnerskih organizacija, objavilo je poziv za sedmo izdanje Škole kreativnog dokumentarnog filma “Ko je vidio video?!”. U potrazi smo za devet mladih autora i autorica, koji će proći kroz inovativni obrazovni program i dobiti direktno iskustvo stvaranja kratkog kreativnog dokumentarnog filma, pod mentorstvom filmskih autora i autorica sa dugogodišnjim iskustvom.\nKo je vidio video?! je raznolik i neformalan obrazovni program za razvoj i produkciju dokumentarnog filma, sačinjen od nekoliko segmenata koji uključuju kreativno promišljanje i kreativan pristup stvaranju, istraživanju i razvoju dokumentarnog filma, režiju, kameru i zvuk, montažu i post-produkciju. Jedan od ciljeva ove filmske škole je okupiti mlade autore i autorice iz različitih dijelova Bosne i Hercegovine kako bi istražili nove dokumentarne oblike. U centru pažnje stoji refleksivno, kolaborativno filmsko stvaralaštvo, a traže se mlade osobe sa stavom i strašću prema dokumentarnim pričama i idejama, koje/i dolaze iz sredina i konteksta koji imaju ograničen pristup neformalnom filmskom obrazovanju.\nKVV#7 je otvorena za svakoga, međutim posebno se traže učesnici i učesnice koje/i imaju već nekog iskustva u kreativnom procesu.\nKVV#7 trajat će od 24. do 31. maja, 2019. godine. Učešće podrazumijeva obavezno prisustvo na svim radionicama i predavanjima. Planirano je da filmski radovi budu predstavljeni tokom 14. Pravo Ljudski Film Festivala, koji se održava u novembru.\nKo je vidio video?! je inovativni obrazovni program koji Pravo Ljudski organizira u Bosni i Hercegovini od 2013. godine. Ovo je direktan link do online aplikacije, a za sva pitanja pišite nam putem e-mail adrese apliciram@pravoljudski.org.\nKonkurs je otvoren do 22. maja 2019. godine, do 12:00 sati.\nAutor urednikObjavljeno 17. 05. 2019. 21. 05. 2019. Kategorije Muzika. Umjetnost. Kultura. Akcija.Oznake Ko je vidio video?!, Udruženje Pravo LjudskiKomentarišite Produžen poziv za Školu kreativnog dokumentarnog filma KVV #7\nAutor urednikObjavljeno 26. 03. 2018. Kategorije Vijesti iz CentraOznake Ko je vidio video?!, Pravo LjudskiKomentarišite Otvoren poziv Škole kreativnog dokumentarnog filma “Ko je vidio video?!”


Freebiking • Pogledaj temu - Kako se koristi forum - ukratko\nKako se koristi forum - ukratko\nod freebiking » 02 Feb 2005, 19:26\nS obzirom da neki od Fribajkera nisu imali prilke da koriste ovakav forum daćemo vam neka kratka uputstva da bi ste se lako snašli.\nPre svega, ovaj forum je deo Freebiking sajta i samim tim za njega važe ista pravila kao i za sam sajt i mail listu.\nDa bi forum bio zaštićen od zlonamernih posetilaca postoji jednostavan sistem provere koji se sastoji od ukucavanja svog korisničkog imena i lozinke.\nKorisničko ime i lozinku birate sami a svoj nalog za pristup ćete napraviti izborom opcije Registracija (gornji desni meni). Forum če tražiti nekoliko osnovnih podataka od kojih je najvažnije da unesete korsiničko ime, lozinku i email adresu. Takođe, upišite i odakle ste, a možete se identifikovati i tako što ćete uz nalog prikačiti malu sličicu (avatar). Forum će vam na email adresu poslati poruku sa linkom za aktivaciju. Time on proverava da se ne radi o lažnoj prijavi. Aktiviranjem završavate postupak registracije na forumu.\nDozvoljen je samo jedan nalog po osobi.\nKorisnik na Forumu može imati jedan od sledećih nivoa:\ngost - je svaki posetilac foruma koji se nije prijavio pod svojim korisničkim imenom i lozinkom. Prava pristupa su mu ograničena i uglavnom se svode na to da može da čita poruke ne forumu a pisanje mu je dozvoljeno samo na ovom forumu Pitanja i predlozi.\nregistrovani korsinik - je onaj posetilac koji je otvorio svoj nalog i prilikom dolaska na forum se prijavio pod svojim korsiničkim imenom i lozinkom. On ima veća prava, pored čitanja, on može i da piše poruke u svim forumima, osim foruma Oglasi i Ko je ko, ali su mu mogućnosti i dalje ograničene. Nisu mu dostupne sve opcije a ne može ni da učestvuje u eventualnim glasanjima.\nprovereni korsinik je onaj koga su administatori na neki način proverili, mada se to u suštini svodi na to da treba da zatražite da vas uvrste u proverene korisnike. Provereni korsinici imaju punpristup svim opcijama za korsinike, uključujući mogućnost glasanja, ostavljanja malih oglasa, i sve opcije za manipulaciju porukama.\nDa bi ste postali provereni korisnik, u gornjem desnom meniju otvorite opciju Korisničke grupe, izaberite grupu Provereni korsinici, otvorite je i izaberite opciju za prijavljivanje u grupu. Administratori će vam odobriti pristup a o tome ćete biti obavešteni email-om.\nmoderatori su korinici koji imaju administativne privilegije. Oni mogu da uređuju forume (jedan forum može imati jednog ili više moderatora i jedan moderator može da administrira više foruma). Privilegije moderatorima služe da lakše uređuju forume (mogu da brišu poruke, prebacuju ih na odgovarajuće mesto, zaključavaju teme i slično).\nadministratori su korisnici koji imaju najveće privilegije. oni mogu da podešavaju sam forum, otvaraju nove forume u okviru njega, postavljaju privilegije korsinicima i moderatorima i slično.\nUČEŠĆE U TEMAMA\nZa razliku od mail liste, na forumu sve poruke koje ostavite stoje vidljive duže vremena, tako da ih svako ko posećuje forum može videti i više puta. Takođe, poruke se mogu pretraživati. Najvažnije je to što postoji mogućnost organizacije poruka po srodnim temama tako da svaki korsinik može da bira šta od poruka želi da prati, ili, ako se predomisli, uvek može da pogleda poruke koje nije pročitao jer ga ranije nisu interesovale.\nPostoji mogućnost formatiranja teksta u porukama i to treba korsititi ali umereno. Ako mnogo šarenite poruke, koristite prevelika slova i slično, vaša poruka će biti manje čitljiva. U poruke je takođe moguće umetnuti i fotografije što je velika prednost u odnosu na email. Da biste umetnuli fotografiju potrebno je da je prvo stavite negde na web. U poruci je dovolno da stavite adresu gde se fotografija i ona će biti prikazana. Korsitite to ali vodite računa. Nemojte stavljati mnogo poruka u jednu temu, jer to mnogo usporava učitavanje te teme. Takođe, stavljajte samo fotografije koje su optimizovane i smanjene tako da po dužoj strani ne prelaze 800 tačaka.\nU poruku možete staviti i vezu do nekog drugog dokumenta ili web stranice na Internetu. Za razliku od većine drugih foruma, linkovanje ka vašim (ili tuđim) sadržajima na drugim web sajtovima ne smatra se kršenjem pravila ponašanja na forumu, dokle god je priroda tih sadržaja takva da su u skladu sa tematikom kojom se Freebiking bavi i dokle god nije u pitanju komercijalni sadržaj lišen svake dodatne informativne vrednosti za posetioce (za takve sadržaje možete komercijalno zakupiti prostor na Freebikingu). Štaviše, ohrabrujemo vas da to činite, jer na taj način pomažete u očuvanju izvornog duha interneta, oličenog u povezivanju i razmeni informacija - linkovi ka eksternim sadržajima samo čine Freebiking forum korisnijim za sve njegove članove.\nKada pišete poruke, vodite računa o naslovu. Vrlo je važno da naslov odražava sadržaj teme. Ako šaljete poziv na neku turu ili pišete putopis o nekoj turi koju ste izveli obavezno u naslovu napišite lokacuju na koju se to odnosi. Čak i ako stvite neki svoj literarni naslov, kao što fribajkeri umeju da rade, dodajte na kraju, makar i u zaradi, informaciju na kom prostoru se tura vozi ili treba da se vozi.\nObavezno se trudite da poruke šaljete u forume u koje one pripadaju. Ako odgovarate naneku poruku gledajte da ne izlazite iz teme. Ako želite da komentarišete neku najavu ture ali ne u smuslu pružanja dodatnih informacija već nešto sasvim drugo, onda pošaljite svoj komentar u odgovarajuću drugu temu a u poruci navedite da se komentar odnosi na datu najavu. Tako radite i sa drugim temama.\nNemojte se ljutiti ako moderatori vašu poruku izbrišu ili premeste. Brisanje poruke sledi samo ako je sadržaj neprihvatljiv, neodgovarajući ili je poruka zastarela tako da više nema potrebe čuvati je, a neophodno je da se prostor na serveru koristi optimalno.\nNa forumu nemojte ostavljati reklame. Otvoren je poseban forum gde se mogu ostavljati mali oglasi, dakle prodaja ili zamena polovne opreme i slično. Korišćenje foruma u komercijalne svrhe je neprihvatljivo ako nije unapred dogovoreno sa vlasnicima Freebikinga.\nAko ne znate gde da ostavite svoju poruku, onda je ostavite u forum SVaštara. Ako, pak, imate utisak da postoji potreba da se otvori neki novi forum slobodno to predložite. Ako interesovanje postoji, biće napravljeno.\nPokušaćemo da stvorimo prostor za sve teme koje interesuju Fribajkere, pa i one koje, možda ne spadaju direktno pod Fribajking. Za razliku od mail liste ovde nećemo imati problem sa tim da li takve teme nekoga interesuju ili ne, jer svako ima mogućnost izbora šta će od tema da prati.\nForum omogućava i razmenu privatnih poruka. Privatne poruke mogu biti poslate korisniku u okviru foruma (on će mći da je pročita na forumu) ali, ako je korsinik to dozvolio, poruku mu možete poslati i na email. Pravo privatnosti se poštuje tako da pošiljalac nikako ne može od foruma saznati koja je email poruka bilo kog drugog korisnika (osimnaravno administratora, kojima je po suštini posla takva infomacija dostupna).\nI inače, na forumu, s obzirom da je on preko Interneta dostupan svima koji su zainteresovani, treba voditi računa o privatnosti. Nemojte nikada u svojoj poruci da ostavljate tuđe ali ni svoje email adrese ili druge lične podatke. Ako postoji potreba, takve podatke šaljite privatnom poštom.\nPogledajte opciju Profil. Tu možete ostaviti dodatne podatke o sebi tako da vas drugi Fribajkeri mogu lakše upoznati i kontaktirati. Osim toga, možete se predstaviti u forumu Ko je ko, ali računajte da vas najviše predstavljaju poruke koje pišete na celom forumu.\nPITANJA, PROBLEMI, UNAPREĐENJA\nZa sve što vas interesuje u vezi fukcionisanja foruma, ukoliko imate problem sa nekom opcijom, imate ideju kako forum može da se unapredi, ostavite poruke u ovom forumu Pitanja i predlozi.\nPridružio se: 02 Feb 2005, 15:28\nLokacija: Gde god moze bicikl


Generalpukovnik Senad Mašović razgovarao sa predsjedavajućim Vojnog komiteta NATO-a zrakoplovnim maršalom Stuart William Peachom\nNačelnik Zajedničkog štaba Oružanih snaga BiH generalpukovnik Senad Mašović, danas 12. januara 2021. godine, razgovarao je sa predsjedavajućim Vojnog komiteta NATO-a zrakoplovnim maršalom Sir Stuart William Peachom.\nTokom telefonskog razgovora general Mašović je upoznao maršala Peacha o aktuelnom stanju, težišnim aktivnostima obuke i operacijama OS BiH u zemlji i inostranstvu, s posebnim naglaskom na aktivnosti i učešće pripadnika Oružanih snaga BiH u NATO vođenoj operaciji podrške miru u Afganistanu. Kao što je istakao, Oružane snage BiH su, i u ovim teškim situacijama kao što je pandemija COVID-19 bile efikasne i nisu prestajale izvršavati svoje aktivnosti, u skladu sa zakonom definisanom misijom i zadacima, odobrenih od nadležnih institucija BiH. Između ostalog, naglasio je angažovanje na pomoći stanovništvu i civilnim strukturma u borbi protiv pandemije, kao i na aktivnostima pomoći u vanrednim situacijama kao što su akcije spašavanja zračnim putem i pomoć u gašenju požara, s osvrtom na pružanje pomoći ugroženim migrantima i doprinosu ublažavanja migrantske krize u BiH.\nBila je ovo i prilika da general Mašović, predsjedavajućem Vojnog komiteta NATO-a, prezentuje rezultate u obuci i izvođenju vježbi, izdvajajući uspješno realizovano NEL-1 ocjenjivanje Bataljonske grupe lake pješadije (INF-L-BNG), čime OS BiH podižu svoj nivo interoperabilnosti sa NATO standardima i procedurama te unapređuju kvalitet obuke, s ciljem dostizanja pune interoperabilnosti i sposobnosti OS BiH za učešće u budućim NATO vođenim operacijama.\nMaršal Peach je pohvalio dosadašnji angažman pripadnika OS BiH, kako u NATO tako i u EU vođenim misijama, ističući njihov značajan doprinos izgradnji mira i sigurnosti u svijetu. On je izrazio zadovoljstvo na do sada postignutim rezultatima OS BiH koje su pokazale svojim učešćem u misijama, te visoko kvalitetnim ocjenama stečenim pri izvršenju zadataka u obuci, prvenstveno u realizaciji NEL-1 ocjenjivanja INF-L-BNG. Takođe, izrazio je podršku Oružanim snagama BiH i njihovoj spremnosti da odgovori na trenutne izazove u Bosni i Hercegovini. Kako je rekao, Vojni komitet NATO-a, na međunarodnom planu veoma visoko cijeni Oružane snage BiH kao bitan elemenat države BiH i rezultate postignute kako u BiH tako i van BiH. Maršal Peach je u ime Vojnog komiteta NATO istakao podršku i spremnost za kreiranje dodatnih paketa podrške OS BiH od strane NATO-a, te punu podršku OS BiH u izršavanju zakonom definisanom misijom i zadacima.\nMaršal Peach, između ostalog, izrazio je podršku održavanju ovogodišnje Konferencije načelnika odbrane zemalja Balkana (B-9) u BiH, i dodatno ocijenio njen značaj unapređenju regionalne vojne saradnje, a na kojoj će biti iskazana i podrška Vojnog komiteta NATO i Vojnog komiteta EU.\nTokom razgovora, bilo je riječi i o planiranoj predstojećoj posjeti predsjedavajućeg Vojnog komiteta NATO-a zrakoplovnog maršala Stuart William Peacha Oružanim snagama BiH i drugim institucijama u BiH.


eKapija | Gradiška višemilionskim grantovima uređuje vodovodnu i kanalizacionu mrežu - Njemačka razvojna banka glavni donator\nIzvor: eKapija | Ponedjeljak, 30.09.2019.| 10:26\nGradiška višemilionskim grantovima uređuje vodovodnu i kanalizacionu mrežu - Njemačka razvojna banka glavni donator\nPredsjedništvo BiH nedavno je prihvatilo Sporazum o finansiranju i projektu između BiH i Njemačke razvojne banka KfW vrijedan 10,2 mil EUR, bespovratnih sredstava, za prvu fazu projekta "Prikupljanje i tretman otpadnih voda Gradiška".\nPomenuti grant samo je jedan u nizu uspješno realizovanih projekata. Do sada najviše nepovratnih sredstava iz MEG projekta iskorišteno je za unapređenje vodosnabdijevanja na cijelom području grada.\nFormiran je elektronska baza podataka i uspostavljeno telemetrijsko upravljanje sistemom iz jednog centra.\nObezbijeđena su i nepovratna sredstva za izgradnju nove vodovodne mreže.\n– To su dva naselja, Orahova i Gašnica sa više od 2.000 stanovnika i obezbijedili smo 100% grant sredstva od Češke razvojne agencije, negdje od 1,6 mil KM. Kroz MEG projekat smo obezbijedili finasiranje u vrijednosti od nešto više od 800.000 KM, gdje ćemo realizovati projekat vodosnabdjevanja naselja Sovjak – kaže Sandro Zeničanin, direktor KP Vodovod Gradiška.\nOdobrena sredstva njemačke razvojne banke KfW od više od 20 mil KM biće investirana u kanalizacioni sistem.\n– Počele su aktivnosti na dogradnji primarnog kanalizacionog sistema, rekonstrukciji postojećeg kanalizacionog sistema, izgradnji 30 kilometara sekundarne kanalizacione mreže i izgradnji glavnog gradskog prečistača – rekao je Zoran Adžić, gradonačelnik Gradiške.\nVećinu realizovanih projekata bespovratnim sredstvima kreirala je Razvojna agencija Gradiška, prenosi Mojagradiška.\n– Činjenica je da smo za nekih godinu i po dana postojanja obezbijedili 1,8 mil KM sredstava u Gradišku kako bismo razvijali sve njegove oblasti – kaže Bogdan Vicanović, direktor Razvojne agencije Gradiška.\nU Razvojnoj agenciji RAGA na izradi projekata radi šest visokoobrazovnih stručnjaka koji su iskustva sticali u razvojnim agencijama zemalja Evropske unije.\nNjemačka razvojna banka KfW\nprikupljanje i tretman otpadnih voda Gradiška\nizgradnja nove vodovodne mreže Gradiška


source.ba | Svjetske berze rastu, prošlosedmični skok najveći od novembra\nNa svjetskim su berzama cijene dionica prošle sedmice snažno porasle jer ulagači očekuju ubrzanje oporavka privrede od koronakrize zahvaljujući dodatnim poticajnim mjerama i bržoj provedbi vakcinacije protiv Covida-19.\nNa Wall Streetu je Dow Jones prošle sedmice porastao 3,9 posto, na 31.148 bodova, dok je S&P 500 skočio 4,65 posto, na 3.886 bodova, a Nasdaq indeks 6 posto, na 13.856 bodova.\nTo je najveći sedmični skok tih indeksa od početka novembra, pa su nadoknadili sve gubitke od predhodne sedmice i dostigli nove najviše nivoe u historiji.\nUlagače su ohrabrile vijesti o napretku u distribuciji vakcina protiv covida-19. Nadaju se da će ubrzanje provođenja cijepljenja pridonijeti ubrzanju oporavka globalnog gospodarstva od koronakrize.


Malinari traže pomoć vlasti | Priboj Online\nInformativni portal grada Priboja\nO Pribojskoj Banji\nKimmel Novi Pazar\nGameks Novi Pazar\nHronika TV Priboj\nMalinari traže pomoć vlasti\n20. maja 2016. · by geek\t· in Društvo, Sve vesti.\t·\nPriboj, Prijepolje – Sneg koji je u noći između nedelje i ponedeljka padao u višim predelima jugozapadne Srbije, naneo je veliku štetu malinarima.Jak pljusak i olujni vetar koji su u nedelju popodne zahvatili prijepoljsku opštinu prerasli su u pravu mećavu koja je pogodila brdska i planinska sela, koja su u ponedeljak bila suočena sa visinom snega kakve gotovo da nije bilo cele protekle zime. To je bio alarm za uzbunu u gotovo svakom domaćinstvu ove opštine koja je privredni potencijal usmerila pre svega ka gajenju malina i proširivanju zasada, što je poslednjih nekoliko godina dalo odlične rezultete. Već dan kasnije, nekoliko stotina malinara iz sela koja su najviše pogođena snežnim nevremenom, okupilo se pred zgradom opštinske uprave, kako bi lokalnu vlast upoznali sa štetom u svojim zasadima.\nŠteta je stoprocentna u nekim malinjacima koji su posađeni na plantažama iznad 800 metara nadmorske visine, a u drugim se procenjuje da je veća od 50 posto. Sneg je, kažu stručnjaci, pao u najgore vreme i uništio mlade izdanke. U celoj priči koja, barem tako izgleda u ovom trenutku, poprima tragične razmere, najveći zajednički problem malinara je poslovna politika osiguravajućih kuća koje priznaju samo štetu nastalu na plodu, ali ne i stablu maline. Okupljeni malinari tražili su urgiranje nadležnih da osiguravajuće kuće promene svoju politiku i omoguće osiguravanje zasada i od snega. Zato malinari od lokalne samouprave očekuju da u saradnji sa Ministarstvom za poljoprivredu utiče na bolju zaštitu proizvođača kako bi bile sprečene drastične posledice po one koji su veliki kapital uložili u zasade maline od kojih, po svemu sudeći, neće mnogo ostati ove godine. Naime, pojedini malinjaci imaju i po 15 i više hiljada sadnica, vlasnici su računali da ove godine berba donese i 13 tona ploda. Bilo je i pretnji da će, ukoliko izostane razumevanje, malinari traktorima blokirati ulice u gradu. U selu Hrta gde je prošle godine posadjeno više od milion stabala maline, stradalo je, po rečima malinara iz tog kraja, 90 posto malinjaka.\nGrupu malinara primio je predsednik opštine Prijepolje Emir Hašimbegović, koji je istakao da će lokalna samouprava učiniti sve kako bi bila pružena pomoć ljudima čiji su malinjaci pretrpeli štetu, ali pre toga potrebno je od Vlade Republike Srbije i resornog ministarstva zatražiti proglašenje elementarne nepogode. Sve što je Hašimbegović mogao u ovom trenutku obećati je da će lokalna samouprava uputiti zahtev da se proglasi elementarna nepogoda na području dela opštine gde je pričinjena šteta.\n-Od Vlade Republike Srbije očekujemo razumevanje, jer jedino proglašavanjem elementarne nepogode možemo se baviti visinom i nadoknadom pričinjene štete i na taj način pomoći ljudima i ublažiti posledice, kazao je Emir Hašimbegović. Rukovodilac Službe za poljoprivredu Opštinske uprave, inženjer agronomije Ifet Hamzić odmah je uputio savet malinarima naglasivši da pravilno i stručno sprovođenje daljih aktivnosti može u mnogome umanjiti štetu koju je sneg pričinio malinjacima.\n-Potrebno je staviti bočne naslone koji će pridržavati oštećene grane, što će omogućiti njihovu barem delimičnu regeneraciju. Takođe treba nastaviti sa zaštitom biljaka, uz korišćenje adekvatnih preparata kako bi došlo do dezinfekcije. Pri tome je neophodno da se postupa u skladu sa stručnim preporukama kako ne bi došlo do nekontrolisanog doziranja, kazao je Hamzić. U opštini Prijepolje pod zasadom maline nalazi se oko 500 hektara, pola od toga zasađeno je upravo na nadomorskoj visini od 700 metara, što znači da je oko 250 hektara malinjaka pretrpelo štetu pod naletom snežnih padavina u maju.\nŠto zbog generalno nepovoljne ekonomske situacije u Priboju, što zbog velikog broja radnika FAP koji će verovatno ove godine ostati bez posla, u pribojskim selima nikada nije bilo više zasada maline kao ove godine. Zasadi se uglavnom nalaze u planinskim selima, preko 500 metara nadmorske visine, gde malina inače najbolje uspeva, a to je upravo područje koje je u ponedeljak osvanulo pod vlažnim i teškim snegom. Štete na zasadima su takve da će biti dobro ako ostane jedna trećina planiranog roda, pa su malinari, od kojih su neki i pozajmili novac ili uzeli kredite, očajni.\n– Imamo oko 2500 stabala maline i ove godine smo očekivali prvi rod. To nam je osnovni izvor prihoda u domaćinstvu jer ni ja ni muž nismo stalno zaposleni, pa smo se potrudili , ali gotovo da ništa neće ostati, kaže Ivana Bjelović koja sa svojim domaćinstvom obrađuje maline u selu Lunići, iznad Priboja. Ona još kaže da nije prvi put da se maline lome pod teretom snega i mraza. I pribojski malinari se žale da od osiguravajućih društava ne mogu da očekuju pomoć, jer je polisama osiguran plod, ne i biljka. Opština Priboj je formirala Komisiju za procenu štete, kojoj građani mogu podneti zahtev za procenu nastale štete. „Komisija će po zahtevu izlaziti na lice mesta i procenjenu štetu ili makar njen deo, pokušati da nadoknadi u saradnji sa nadležnim ministarstvima, kojima će se obratiti“, kaže Boris Mrdović pravnik opštinske uprave u radu komisije.\n← Vojna vozila ili stečaj\nŠta će 1. juna biti s FAP-om? →\nPišite i Vi na Priboj Online\nKonkurs za administratore stranice i sajta\nArhiva Izaberi mesec februar 2018 (4) januar 2018 (6) jul 2017 (1) jun 2017 (7) maj 2017 (4) april 2017 (1) mart 2017 (7) februar 2017 (3) januar 2017 (4) decembar 2016 (2) novembar 2016 (6) oktobar 2016 (12) septembar 2016 (7) jul 2016 (1) jun 2016 (19) maj 2016 (38) april 2016 (40) mart 2016 (56) februar 2016 (89) januar 2016 (50) decembar 2015 (57) novembar 2015 (48) oktobar 2015 (37) septembar 2015 (2) avgust 2015 (18) jul 2015 (42) jun 2015 (44) maj 2015 (37) april 2015 (62) mart 2015 (60) februar 2015 (62) januar 2015 (63) decembar 2014 (33) oktobar 2014 (2) septembar 2014 (14) avgust 2014 (22) jul 2014 (27) jun 2014 (48) maj 2014 (40) april 2014 (26) mart 2014 (45) februar 2014 (68) januar 2014 (26) septembar 2013 (5) avgust 2013 (12) jun 2013 (46) maj 2013 (47) april 2013 (40) mart 2013 (45) februar 2013 (46) januar 2013 (13) decembar 2012 (4)\nHronika TV Priboj (klikni na sliku)\nPriboj Online na Facebook-u\nRTS najnovije vesti\nZiberaj: Tišina Beograda znači pristanak, Pacoli dolazi u Novi Pazar\nTajni podaci o ruskim hipersoničnim raketama u rukama špijuna?\nIndija, lider opozicije zagrlio premijera\nMeđugorje od nedelje i zvanično pod okriljem Vatikana\nNađene ukradene slike Renoara i Rubensa, među uhapšenima državljanin Hrvatske\nJenča pohvalio doprinos Srbije mirovnim misijama UN\nNapeto u Gazi, odmazda Izraela za poginulog vojnika\nPompeo o Pjongjangu, Siriji, razgovorima Trampa i Putina\nBritanac otrovan "novičokom" pušten iz bolnice\nSAD odbacile ideju Rusije za referendum u istočnoj Ukrajini\nKrivokapić uručio donaciju SANU školi u Zvečanu\nNeophodna jača naučna saradnja Srbije i Nemačke\nKoje subvencije i pod kojim uslovima čekaju domaće investitore\n"Beograd na vodi" – Useljavaju se prvi stanari, Savski trg čeka uređenje\nSnimak pada južnokorejskog helikoptera\nVremenska prognoza – 21. jul\nMađarska, porez za promovisanje imigracije\nVelika akcija Evropola protiv onlajn prevara – uhapšeno 15 osoba\nDarmanović: Crna Gora je miroljubiva zemlja\nTehničaru sa VMA potvrđena zatvorska kazna\nUnesite svoj e-mail i sve novosti sa bloga stizaće Vam na vašu e-mail adresu!\nPridružite se 158 drugih pratioca


BaByliss Paris četka - Di Golubović\nPre otprilike pola godine stigla je na naše tržište. Iako je poslednja stala u red za “stajler test”, vrlo brzo je preko veze došla “na šalter” jer se moji senzori uključuju alarmno na sve što obećava bolji (ravniji, spokojniji i non frizzy) život mojoj kosi. Utisci, komentari i saveti su tu.\nČetka je namenjena ispravljanju kose, a njene tehničke karakteristike čitajte u nastavku:\nsadrži tri različite vrste zubaca koji su raspoređeni tako da proces ispravljanja kose bude jednostavan, brz i efikasan\nprvi red su plastični zupci koji služe da dobro raščešljaju kosu, drugi red je od silikona koji kosu praktično usmerava ka središnjem delu gde su pozicionirani zupci od keramike koji se zagrevaju i zapravo ispravljaju kosu\ntakođe i ploča na samoj četki (srebrni segment) je keramička\npostoje tri nivoa temperature: 180-190-200 stepeni\nindikator lampica koja pokazuje da li je uređaj u procesu zagrevanja (tada svetlo treperi) ili je spreman za korišćenje (lampica svetli u kontinuitetu)\njonska funkcija – zaslužna za “umirenje” kompletnog izgleda kose i dodatnog sjaja\nuz uređaj se dobija podloga za odlaganje uređaja\nOčekivanja, poređenje sa presom i mogućnosti\nNegde na početku, važno je razgraničiti očekivanja i mogućnosti proizvoda za ispravljanje kose. Iako pripadaju istoj grupaciji, efekat se od proizvoda do proizvoda razlikuje i to treba imati na umu prilikom pametne kupovine :). Presa za kosu će dati efekat lenjira, dok je ova četka tu da pruži efekat ravne kose, ali uz volumen. U zavisnosti od toga kakve je gustine, strukture vaša kosa, prilikom ispravljanja biće vam potreban jedan prolaz, a možda i koji više. Nije isto tretiranti kovrdžavu, prirodno talasastu ili kosu koju je potrebno samo malo “doraditi” jer je već blizu željenog sama od sebe. Takođe, da li je dlaka slaba, sklona uvijanju, oštra i jaka i tako dalje…\nOva četka može:\nlepo da ispravi kosu – radi to efikasno i brzo jer ima veoma široku ploču što znači da bez problema možete uzimati šire pramenove\nda izvuče profil (povlačenjem na gore)\nda umiri momenat “svaka dlaka vodi svoju poltiku” i da pruži dodatan sjaj kosi i učini da izgleda malo zdravije nego što jeste\nda bude dobar i pouzdan prijatelj kada hoćete za bukvalno pet minuta da vaša frizura bude uredna, dovoljno uglađena, a opet ne neprirodna i isforsirana. Volumen je prisutan a to je ono što je meni važno – da ne izgledam pokislo i tužno kao sova.\nOva četka ne može:\nda ispravi rasvetale istanjene krajeve. Znači ako je kosa em slaba em pretanka, ni presa ni četka nisu lek. Makaze da. Treba biti realan.\nda se koristi na mokroj kosi. Ovo pominjem pošto mnoge prese mogu da se upotrebljavaju na vlažnoj kosi, a kako je ovo takođe uređaj na struju, važno mi je da znate da ta priča kod njega ne važi\nKorišćenje i saveti\nZaista nije nauka kako upotrebljavati ovaj stajler, ali je dobro kao i iz svakog proizvoda izvući maksimum.\nKako se koristi? Obično prvi potez svih kojima sam dala ovu četku da probaju je da krenu da češljaju kosu kao da koriste četku koja nije na struju – znači zupcima okrenuto ka kosi. Nije pogrešno, ali je bolje ka spolja, kao na fotografiji. Takođe:\ndobro je uzimati šire sekcije kose i slobodno možete ići “po redovima” ako delite kosu na dva dela (gornji i donji). Praktično je, a lepo možete videti i efekat.\nkada ispravljate pramen, obavezno držite daj pramen pri samom kraju i zategnite – ne toliko zbog prve polovine, koliko zbog druge polovine dužine i krajeva. Mogućnost kontrole je apsolutna.\npre korišćenja uređaja očešljajte kosu četkom/češljem koji redovno koristite, kako biste ubrzali kada krenete sa radom. Ovo važi inače za stajlere, posebno ako ih koristite nakon što ste sveže oprali i fenom doživeli Beyonce Crazy in Love efekat.\nUz ovaj uređaj po želji pre rada možete koristiti proizvode za termalnu zaštitu, pakovanja i slično, izbor je vaš. Ukoliko ste vlasnica kovrdžave kose, ako imate penu na kosi i želite da ispravite – slobodno, probala sam na drugarici, radi čak i bolje.\nPreproučujem da četku oslobodite viška dlaka koje su se potencijalno udomile tu i da kada je uređaj suv, prođete krpcom između redova, kako biste je održavali urednom. Usled korišćenja raznih krema i ulja naravno da se dešava da se tragovi mogu naći na uređaju pa to treba redovno čistiti. Nije teško.\nEfekat je za mene vrlo lep i uredan, što mi je jako važno. Ono što mogu da istaknem kao stavku koja mi se ne sviđa jeste boja četke. Volela bih da je crna, iako to ne bi uticalo na njenu efikanost, ali je moja preferencija.\nCena je 7999 dinara, ali zna biti i niža prilično na promocijama koje se povremeno održavaju. Mislim i slažem se da cena jeste uz rangu viših, ako vam je potrebno nešto na šta možete da se oslonite i bez previše koncentracije i uloženog vremena koristite – to je to. Bila sam prvo veoma zbunjena pojavom ovog proizvoda na tržištu, ali sam našla niz pozitivnih stvari i prilično glasam za ovako nešto. Prvo, ne tretira i ne prži kosu kao presa koja sa dve ploče ne da vlasima da dišu. Drugo, daje mi rezultat koji volim, a to je ravna kosa, a opet imam i volumen. Brzo je, a ne izgleda isforsirano i previše upeglano, nego baš kako treba, uredno i lepo. Da mi je ovo neko ponudio u osnovnoj školi verovatno bih odmahnula rukom, ali da imam ćerku koja hoće da ispravi kosu, pre bih ovo aminovala nego presu.\nProizvod može da se poruči putem sajta, a ima ga i u Emmezeti, Tehnomanijama, u Win Win radnjama…\nAko sam nešto od podataka ili komentara izostavila, a interesuje vas, pitajte 🙂\nKako vam se čini četka? Da li bi ovakav proizvod ubrzao vaše jutarnje spremanje?\nDo narednog naslova..Di\nFoto: Di Golubović & Jovana Džopalić


Član - RAJNA\nO meni: Bogata sam doseljenica sa nemačkom penzijom. Ovim putem želim da upoznam muškarca za seks, a zauzvrat dajem novčanu nagradu. Tražim malo nežnosti, a dajem puno pažnje i sve radnje radim. Javi se porukom za dogovor o seksu u mom luksuznom stanu, ili gde ti poželiš.\nU SMS poruci piši: RAJNA TVOJA_PORUKA i šalješ na broj 4405 Cena: 63,6din/sms sa pdv-om


Šta ne obući ako ste poslovna žena - Domino Magazin\nNaslovna Stil Šta ne obući ako ste poslovna žena\nŠta ne obući ako ste poslovna žena\nMnoge poslovne žene prave ozbiljne modne greške, a da ih nisu svesne. Ovako rečeno, to ne zvuči kao ozbiljan problem, međutim, postoji mogućnost da zbog loših navika u odevanju prođu lošije na poslu, pa čak i da ne dobiju inače zasluženo unapređenje ili povišicu plate. Stručnjaci tvrde da je jedna od klasičnih grešaka – preduboki dekolte.\n“Predubok dekolte odvlači pažnju, i neprofesionalan je u poslovnom okruženju”, kaže Ginger Burr, autor knjige “Modne tajne kojima vas majka nikad nije naučila”, a profesor psihologije na Lawrence univerzitetu u Viskonsinu, Peter Glick, dodaje da “žene na visokim položajima koje se oblače sa preteranim akcentom na seksi-izgled deluju manje kompetentno, nezavisno od njihove stvarne sposobnosti”. “Ove žene se i češće zaobilaze prilikom unapređivanja, u odnosu na njihove skromno obučene koleginice”, kaže Glick.\nKoje su još greške prilikom odevanja poslovnih žena? Jedna od čestih je prekratka suknja. Preterano pokazivanje vaših dugih, lepih nogu, može dati znak poslodavcima da na taj način pokušavate da kompenzujete manjak sposobnosti u drugim oblastima. Takođe, pažnja ljudi će automatski biti prebačena na vaš donji deo tela, umesto na lice. Dalje, ako već nosite providnu odeću, ona mora biti ili ispod, ili preko nekog komada koji je napravljen od solidnog, nepropusnog-za-žudne-oči-muškaraca-materijala, inače će svaki poslovni sastanak biti usmeren najviše na vas, a bez da izgovorite ijednu reč. Leti je primamljivo obući se lagano, ali, odeću za plažu ostavite, pa, upravo za plažu. Japanke ili haljinice na bretele (sa cvetnim dezenima pride) nepogrešivo govore da još uvek ne plivate u profesionalnim vodama kako bi trebalo, a to se može zaključiti o vama i ako dođete na posao sa previše nakita i ukrasa.\nPrethodni članakFuturistički toalet\nSledeći članakOčevi važni za razvoj dece\nHavaianas: Japanke u kojima ćemo provesti leto 2020\nJapanke su najgora obuća\nDekolte je ipak dobar za karijeru?\nDusan јул 27, 2009 At 3:11 pm\npeta (5) sisa .. pardon, SLIKA, je idealan primer kako TREBA da se oblace zene na poslu.. :)))))))))


Vučić: „Mali Šengen“ je ogromna stvar - 10.11.2019, Sputnik Srbija\nUradili smo veliku, ogromnu stvar, rekao je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić posle sastanka u Ohridu posvećenog inicijativi za uspostavljanje „Malog... 10.11.2019, Sputnik Srbija\nvesti, politika, šengen\n12:58 10.11.2019 (Osveženo: 13:08 10.11.2019)\n© Foto : PREDSEDNISTVO SRBIJESastanak Vučića, Zaeva i Rame na Ohridu\n„Za Srbiju je ovo važna inicijativa i s ponosom mogu da kažem da smo se za kratko vreme dogovorili o važnim stvarima za naše građane“, rekao je Vučić na zajedničkoj konferenciji za novinare.\nOn je to ilustrovao na primeru samo jedne od dogovorenih mera — kada budu uvedene fitosanitarne i veterinarske inspekcije na prelazima i kada se omogući brže kretanje kamiona, ušteda će, ističe, prema podacima Svetske banke biti 120 miliona evra — samo od te mere.\n„Kada Severna Makedonija i Srbija imaju iste investitore, onda je lakša razmena inženjera, radnika i drastično se uvećava privlačnost sve tri zemlje za strane direktne investicije“, naveo je Vučić.\nRadiće se i na zajedničkim turističkim ponudama, pre kraja nove godine biće moguće putovanje bez pasoša iz Srbije u Albaniju, naveo je Vučić.\n„Ovo su ogromne promene koje nisu naročito popularne u mojoj zemlji, ali ja se ne sekiram. Razlika u rukovodstvima je u njihovim rezultatima“, zaključio je on.\nZaev:Svi da prigrle ovu inicijativu,bićemo jači pred EU\nKako je rekao, ova inicijativa šalje poruku međunarodnim institucijama i međunarodnim predstavnicima da i dalje rade sa zemljama regiona.


06/07/2020 - Ozonpress :: internet portal\n//6 jula, 2020\nČačanska bolnica saopštila je večeras da se u formiranom respiratornom centru, gde su hospitalizovani pacijenti sa teškom kliničkom slikom, trenutno nalazi 10 pacijenata, a da su četiri pacijenta priključena na respirator. Na svim odeljenjima koja su pretvorena u Kovid odeljenja...\nSugrađani koji žive u Balkanskoj ulici još jednom ukazuju na loše postavljenu horiznotalnu signalizaciju u ovoj ulici. Pismo prenosimo u celosti. — Poštovana redakcijo, pišem vam u ime građana koji žive u Balkanskoj ulici. Od pre mesečak dana pojavio se problem u saobraćaju na...\nProsvetni sindikati u Gornjem Milanovcu zatražiće od nadležnih u Osnovnoj školi “Kralje Aleksandar Prvi” poništenje dva konkursa koja su prethono bila raspisana za prijem nastavnika fizike i informatike. Predstavnici sindikata su na današnjoj konferenciji za medije istakli da će...\nČačanski Autoprevoz objavio je danas da od 08. jula privremeno suspenduje sedam međugradskih linija. Autobusi neće saobraćati na sledećim linijama: Čačak – Subotica u 08:00 sati, Subotica – Čačak u 14:15, Čačak – Beograd u 13:00, Beograd – Čačak u 20:00, Užice – Požarevac u...\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, obišla je danas klizište Buk i državni put Arilje-Ivanjica u mestu Klisura, koji je oštećen u junskim poplavama. Mihajlović je rekla da su slike iz Ivanjice bile dramatične i da je ova opština pretrpela...\nNa teritoriji Lučana danas je proglašena vanredna situacija zbog povećanog broja obolelih od korona virusa, potvrdio je agenciji MNA predsednik Opštine Milivoje Dolović. Prema njegovim rečima, do sada je u Lučanima potvrđeno šest slučajeva, a čekaju se rezultati za nešto više od...\nFudbalski klub Gladijator je prvi amaterski klub u Srbiji koji ima ugovore sa fudbalerima. Klub koji počinje takmičenje u opštinskoj ligi, klub koji četiri godine radi sa decom, skoro je oformio i prvi tim. — Tačno tako, juče smo potpisali prvi ugovor u istoriji našeg kluba i...\nFonetDetalj sa ulica Beograda U poslednja 24 sata u Srbiji je zaraženo je još 289 ljudi, šest ih je preminulo od posledica korona virusa, a od danas se najavljuje kažnjavanje onih koji ne nose maske u javnom prevozu i zatvorenim prostorima. Indija je za to...\nУпркос ванредним околностима изазваних пандемијом вируса корона, издавачка делатност Градске библиотеке Чачак која сваке године прати манифестацију Дисово пролеће, и у смутној 2020. години наставила је врсну традицију објављивања. Изашла су три вредна издања: 51. бро...\nNa drugom Kupu Srbije održanom u Beogradu u subotu 04.07.2020.godine, senior Marko Danilović, ekipa Borca i kadet Dejan Cogoljević osvojili druga mesta, poletarac Stefan Vučićević ostvario pobedu. U okviru medjunarodne kadetske trke TALENTI BEOGRADA I EVROPE održan je i drugi Kup...\nTokom trajanja završnice predizborne kampanje 54% građana Srbije nivo informisanosti o epidemiji korona virusa ocenjuje kao nezadovoljavajući, a 65% iskazuje nepoverenje u zvanične informacije nadležnih institucija. Zabrinutost za širenje virusa, iako od početka epidemije u...\nPiše: Rodoljub Šabić Smešno – bio bi kratak ali i sasvim dovoljan komentar vesti kojom je početkom godine gradska vlast Beograda preko već famoznog zamenika gradonačelnika razveselila, tačnije nasmejala građane za koje stvari kao što su šuma, drveće, zelenilo još uvek imaj...


Savez SJOS osudio\nOSUDA IZVRŠNOG ODBORA SJOS MEDIĆEVE NEOVLAŠĆENE SAGLASNOSTI\nIzvod iz Zapisnika sa 138.sednice Izvršnog odbora SJO Srbije održane dana 22.4.2018.\n„Tačka 5. dnevnog reda - Sajmište\n1. Izvršni odbor Saveza jevrejskih opština Srbije usvaja informaciju o dosadašnjim aktivnostima u vezi formiranja memorijala „Staro sajmište“ i uključenja logorskih objekata „Topovske šupe“ u kompleks „Staro Sajmište“.\nIzvršni odbor Saveza odobrava i saglasan je da u okviru budućeg memorijala „Staro Sajmište“ - muzej Holokausta ima bitan stepen samostalnosti (autonomiju) i da organi Saveza jevrejskih opština Srbije samostalno vrše funkcije imenovanja Upravnika , Programskog Saveta kao i da odlučuju o nameni i načinu korišćenja sredstava za rad muzeja.\n2. Izvršni odbor Saveza jevrejskih opština Srbije smatra da oba preostala logorska objekta treba da budu sačuvana, s tim da insistira da objekat sa prostora bivšeg logora „Topovske šupe“ na parceli 3/3 k.o. Voždovac, mora ostati na postojećem mestu, u originalnom, autentičnom obliku, pretvoren i uređen u muzej kao deo memorijala „Staro sajmište“, potpuno odvojen od svih budućih, planiranih objekata na tom mestu i sa potpuno odvojenim saobraćajnicama i pristupnim putevima.\n1. Izvršni Odbora Saveza jevrejskih opština Srbije konstatuje da je Danilo Medić, Predsednik JO Beograd, grubo prekršio odredbe Statuta Saveza , kada je samovlasno u ime Saveza jevrejskih opština Srbije, bez odluke nadležnog organa Saveza , dana 29.01.2018. godine , Zavodu za zaštitu spomenika kulture Grada Beograda , pod posl. brojem 33/2018 kod Jevrejske opštine Beograd i pod posl. brojem 377/18 kod Zavoda , dostavio saglasnost za izmeštanje, razgradnju logorskog objekta „Topovske šupe“ u Beogradu sa parcele br. 3/3 k.o. Voždovac na katastarsku parcelu 3/1 k.o. Voždovac, i njegovu interpolaciju i integraciju u budući trgovinski objekat Shoping Mall investitora „Delta“ iz Beograda, i dao saglasnost na razgradnju postojećeg spomen parka „Topovske šupe“.\nSaglasnost je data na memorandumu Jevrejske opštine Beograd , snabdeven pečatom Jevrejske opštine Beograd i potpisom Danila Medića u svojstvu potpredsednika Saveza jevrejskih opština Srbije.\n2. Predsednik Jevrejske opštine Beograd, Danilo Medić ,je znao i morao znati da bez odluke nadležnog organa Saveza Jevrejskih opština Srbije , nema ovlašćenja za davanje ovakve saglasnosti , da lično kao potpredsednik Saveza Jevrejskih opština Srbije nema ovlašćenja za predaju ovakvog obavezujućeg dokumenta Gradskom Zavodu za zaštitu spomenika kulture Beograda , a koje je svesno učinio i hteo da se dokument takve sadržine preda Zavodu za zaštitu spomenika kulture što je učinjeno 29.januara 2018. godine., čime je pribavio za sebe pravo za koje nije bio ovlašćen i time grubo prekršio Statut Saveza jevrejskih opština Srbije.\n3. Predajom navedenog dokumenta neistinitog sadržaja, prikazavši da je prethodno Savez jevrejskih opština Srbije dao saglasnost za takvu gradnju, Danilo Medić je doveo u zabludu Zavod za zaštitu spomenika kulture grada Beograda da bi na ovaj način Zavod budućem investitoru dao saglasnost za nameravanu gradnju Shoping Malla.\n4. Izvršni odbor Saveza jevrejskih opština Srbije povlači i stavlja van snage sva odobrenja ili saglasnosti ili bilo koji drugi dokumenat koje je Danilo Medić predao, u ime ili u vezi sa Savezom, državnim organima ili organima Grada Beograda ili drugim ustanovama ili institucijama u vezi logorskih objekata „Topvske šupe“ u Beogradu o čemu će se obaveštenje uputiti svim pomenutim nadležnim službama i institucijama.\n5. Izvršni odbor Saveza jevrejskih opština Srbije zabranjuje Danilu Mediću davanje bilo kakvih usmenih ili pismenih odobrenja, saglasnosti ili mišljenja u ime Saveza jevrejskih opština Srbije vezano za bivše logorske objekte „Topovske šupe“ ili bilo kom drugom predmetu iz nadležnosti Saveza jevrejskih opština Srbije.\n6. Izvršni odbor Saveza jevrejskih opština Srbije uputiće spise predmeta pravnoj službi radi utvrđivanja eventualnih elemenata krivične odgovrnosti.\nPo diskusiji u kojoj su učestvovali: Sabadoš R., Asiel I., Kovač D., Fišer M., Jasdna Ć., Levi G., Adam M., Fišl F., Atijas Z., pristupilo se glasanju za ovaj predlog.\nZA glasalo 19, PROTIV nije bio niko, UZDRŽANIH bilo 1.“


Dragica pod istragom: Srbija češlja fondaciju | BN\nDragica pod istragom: Srbija češlja fondaciju\nAleksandar Vučić se složio sa zahtevom Vojislava Šešelja da se otkrije odakle stiže i kako se troši novac humanitarne organizacije Nikolićeve supruge.\nSrbija 12.08.2016 | 22:42\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić najavio je da će biti provereno poslovanjeFondacije Dragice Nikolić, supruge predsednika Srbije, o čijim donatorima javnost ništa ne zna jer ti podaci nisu dostupni.\nPovod za takvu najavu bila je polemika u Skupštini Srbije, tokom koje je lider SRS Vojislav Šešelj pitao na koji se način finansira fondacije prve dame, koja je za tri godine dobila 10 miliona evra, a nije otkrila ime nijednog donatora.\nNa te reči Vučić je odgovorio da je spreman da se otkrije kako posluje fondacija.\nProveriće svaki dinar\n"Ako vi imate ikakvu sumnju, recite nam da je novac potrošen drugačije. Video sam samo mnogo majki i mnogo dece da se raduju onome što je ona uradila. Najlakše je to potcenjivati. Ali nemam ništa protiv da se fondacija supruge predsednika ispita, pa ćemo bez problema da proverimo gde je i kako otišao svaki dinar, ali uveren sam da je na potpuno čist način sve urađeno" odgovorio je Vučić Šešelju.\nDa bi Fondacija trebalo da radi transparentnije, smatraju i u kabinetu poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti.\n"Na privatne fondacije se ne primenjuje Zakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, pa one formalno nemaju obaveze koje su ovim zakonom propisane za organe vlasti u pogledu prava javnosti da to zna. Nezavisno od toga, činjenica je da se radi o fondaciji supruge predsednika Srbije, koja upućuje na to da bi bilo dobro da je rad fondacije transparentan", poručeno je Kuriru. Takođe, iz kabineta poverenika je zaključeno da se „već duže vreme legitimno otvara pitanje o promeni zakona i propisivanju obaveze transparentnosti finansiranja ovakvih organizacija“.\n"Nije isključena mogućnost da donacije fondacijama potiču i iz javnih sredstava, što dodatno opravdava potrebu za transparentnošću" piše u dopisu Kuriru.\nPredsednik Koalicije za nadzor javnih finansija Dragan Dobrašinović ističe da „apsolutno svaki dinar koji je prošao kroz fondaciju treba proveriti“.\n"Mora da se proveri da li ima povezanih lica, da li je bilo političkih uticaja, možda kupovina uticaja i povraćaja odranije... Da je sreće, to bi već stajalo na sajtu fondacije: ko je donator, kad ga je uplatio, na šta je potrošen taj novac. To bi bilo najprirodnije i ne znam zašto to nisu uradili ako rade čisto i pošteno" naglašava Dobrašinović.\nAnalitičar Milan Nikolić kaže da treba istražiti poslovanje.\n"Gospođa Nikolić je supruga našeg predsednika, pa bi transparentnost bila nužna. Da se ne bi sumnjalo da se radi o nečemu prljavom i ružnom, moralo bi da se zna ko su izvori sredstava, kako su trošena, a i da se utvrdi da te pare ne uzima neko za sebe" kaže Nikolić.\nNIKOLIĆ: SVE JE ČISTO, A ŠEŠELJ JE BOLESNIK!\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić rekao je juče za Kurir, povodom Vučićeve najave provere poslovanja fondacije njegove supruge, da ta organizacija radi sve po zakonu. Istovremeno, Šešeljeve zahteve da se otkrije kako se troši novac, Nikolić je ocenio kao „mržnju bolesnog čoveka“ prema njegovoj porodici koja se pretvorila u medijsko hajku.\n"Fondacija Dragice Nikolić obavlja svoju donatorsku misiju u skladu sa zakonom, što podrazumeva i kontrolu države. Toj kontroli se ni do sada niko nije suprotstavljao, niti je to moguće u pravnoj državi" naveo je Nikolić, koji je istakao da je ponosan na sve što je fondacija uradila.\nTomo ti si bena jedna najobicnija\nHm "sve je cisto" ali prekriveno velom tajne? Ako je sve cisto, zasto nije transparentno?Recimo, da neko ko to zeli ima uvid u cista posla? Nisam pristalica nikakvih teorija zavere ali radi se o milionima. Ne znam ko danas ima milione da poklanja ali znam sigurno da je onaj ko ih ima naucio da za njih nesto kupuje.


Ulazak u Srbiju od sutra bez PCR testa i posebnih dozvola - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Region > Ulazak u Srbiju od sutra bez PCR testa i posebnih dozvola\n21. Maja 2020. Istinito452Leave a Comment on Ulazak u Srbiju od sutra bez PCR testa i posebnih dozvola\nTagged granica istinito korona srbija test ulazak\nStanari studentskog doma se moraju testirati na virus korona


San Antonio je Lenarda, uz Denija Grina i pet miliona dolara, poslao u Reptorse, a zauzvrat je dobio Derozana, ali i Jakoba Poeltla i "zaštićeni" pik prve runde, koji će, ako Toronto ne bude imao pravo da bira na sledećem draftu, 2019, od prvog do 20. mesta, postati dva pika druge runde, koja će iskoristiti Sparsi.\nMeđutim, iako se radi o sjajnim košarkašima, pre svega se tu misli na Kavaija Lenarda i Demara Derozana, mnogima je u oko upalo kako se San Antonio oprostio od svoje dosadašnje zvezde. Dobrodošlicu novim članovima, ali i pozdravnu tviter-poruku odlazećem Grinu, Sparsi su ispisali jednim, većim fontom, a vrlo malim slovima su se oprostili od Lenarda.\n"Gugle, koja je najbolja veličina fonta za pasivnu agresiju?", našalili su se u sportskoj rubrici CBS-a ovim povodom, uz prikazivanje sve četiri oproštajne poruke ekipe čiji je trener trofejni stručnjak Greg Popovič, a na kojima se jasno vidi razlika između tvita upućenog Lenardu i ostale tri poruke San Antonija.\nNikola Jokić se pridružio saigračima u Denveru na pripremama za novu sezonu NBA lige. Nakon jednog treninga, internetom su kružili snimci koji su dokaz da Jokić uživa u klubu, ali i da obaveze sa reprezentacijom Srbije nisu uticale na raspoloženje Srbina.\nDVE I PO DECENIJE MRŽNJE Pomirile se košarkaške legende i to u suzama /VIDEO/\nPunih 25 godina trajala je ogromna mržnja između dve velike košarkaške legende, Irvina Medžika Džonsona i Ajzee Tomasa, a onda je tom sukobu došao kraj. I to na emotivan način.\nNikola Jokić je priredio novi NBA šou, a ceh su pred njim i Denver Nagetsima platili San Antonio Sparsi, mogući rival u prvom kolu plej-ofa do kog je srpskom centru i njegovoj ekipi ostalo još četiri meča.


I, kad će Srbija da potpiše Konvenciju? - MIC - Medijski istraživački centar\nU 2007. godini, Srbija je kao zemlja žrtva uveliko zagovarala pokretanje Konvencije o kasetnoj municiji. Kako su pre toga organizovane različite diplomatske konferencije, te 2007. godine u Beogradu su se diplomate ogromnog broja zemalja sveta po prvi put susrele sa pravim žrtvama kasetnih bombi umesto sa brojevima i zvaničnicima, kao što je do tada bilo uobičajeno.\nTako je Slađan Vučković, tada već zagovarač zabrane kasetne municije Handicap International-a iz Brisela, prvi put došao na konferenciju i obratio se javnosti koju je otvorio tadašnji ministar inostranih poslova Vuk Jeremić izrazivši punu podršku budućoj konvenciji. Time je preko obučenog deminera koji je ostao bez obe ruke i sa brojnim invaliditetima i to na dužnosti, Srbija postala zemlja koja učestvuje u pisanju istorije.\nNastavljene su konferencije širom sveta, a zvanični tekst Konvencije usvojen je u Dablinu naredne godine od strane 107 država među kojima i Srbija. Iste godine, Konvenciju su potpisale 94 države sveta, ali na zaprepašćenje svih, ne i Srbija.\n“Niko od prisutnih na konferenciji nije mogao da veruje. Ja nisam mogao da verujem. I vrlo mi je bilo neprijatno kada su me svi pitali “a gde je Srbija sada?”. Kako da odgovorim na to kad sam se i sam pitao gde je Srbija”, kaže Slađan Vučković koji je bio prisutan u Oslu, ali i na svim ostalim konferencijama širom sveta.\nU to vreme, Vlada Srbije na čelu sa Mirkom Cvetkovićem je ćutala. Kada je više od 30 zemalja ratifikovalo Konvenciju, ona je postala međunarodno pravni dokument, a njenim početkom smatra se 01. avgust 2010. godine. Ironija sudbine je što Srbija taj datum umesto po primeni Konvencije pamti po danu kada su dva oficira deminera stradala od kasetnih bombi na Kopaoniku 2012. godine. Tada kao ministar odbrane, Aleksandar Vučić je na pitanje novinara zašto Srbija ne potpisuje ovaj dokument odgovara da Srbija nije bacala kasetne bombe, pa nema razloga ni da potpisuje.\n“Ali kasetne bombe se ne bacaju na domaćoj teritoriji, to nije odbrambeno sredstvo, već vrlo podmuklo napadačko ubojito sredstvo od koje stradaju i obučeni vojnici, a da o običnim građanima ne govorim. Zbog toga, ne prihvatam takav odgovor ni tadašnjeg ni bilo kog drugog ministra kao validan”, kaže Vučković koji nikada nije odustao u svojoj borbi.\nMeđutim, nijedan ministar i nijedna Vlada Srbije nikada ništa nije rekla niti o potpisivanju Konvencije, niti problemima koje kasetna municija pravi građanima Srbije i Srbiji. Kako je svojim zagovaranjem Slađan Vučković izlobirao pitanje na temu potpisivanja, ministar odbrane u srpskoj Vladi 2014. godine, Bratislav Gašić odgovorio je sledeće:\n“ Mi želimo da potpišemo tu konvenciju, ali prosto, tu je potreban ogroman broj radnih i ekspertskih grupa koje dogovaraju, obilaze, gledaju šta to imamo od naoružanja. Takođe je potrebno da i sa drugim državama postoje potpisani sporazumi o vojno-bilateralnoj saradnji, tako da do samog potpisivanja sporazuma mora da prođe dug period.”\nZa Vučkovića ni ovaj odgovor nije bio suvisao, jer kako kaže, potpisivanjem Konvencije bi između ostalog, Srbija dobila svu moguću pomoć u uklanjanju preostalih bombi, uključujući i novac i stručnjake. Međutim, to je jedini odgovor koji je ijedan srpski zvaničnik dao na pitanje hoće li Srbija potpisati Konvenciju. Na isto pitanje novinara ne odgovara ni sadašnji ministar odbrane Aleksandar Vulin.\nZato se sve ove godine situacija ne menja – prema podacima Centra za razminiranje Republike Srbije, i dalje je oko 2.5 miliona kvadratnih metara “zagađena” kasetnom municijom. Među njima su teritorije opština Sjenice, Tutina, Užica, Bujanovca, Raške i Niša koje danas spadaju među najnerazvijenije opštine i gradove u Srbiji. Kako je Srbija bombardovana na više od 200 lokacija, ovih teritorija je bilo znatno više.\nBudući da se najveći broj kasetnih bombi nalazi u šumama, na ostacima infrastrukturnih objekata, na aerodromu ili okolini aerodroma kao što je to u Užicu ili Nišu, one predstavljaju stalnu pretnju okolini i ljudima, odnosno ometaju bezdedno korišćenje šuma, obradu zemljišta, stočarstvo, branje pečuraka, što je od neprocenjive vaćnosti za ljude iz ovih sredina, kažu u Centru za razminiranje. Osim na kopnu, neeksplodirana ubojita sredstva nalaze se i pod vodom, čak na 11 lokacija u Savi i Dunavu.\nU Centru za razminiranje čiji je zadatak da popisuje sumnjive teritorije, ustanovi gde se sve nalazi kasetna municija i vodi evidenciju o očišćenim teritorijama za DW kažu da država Srbija daje finansijska sredstva za uklanjanje zaostalih bombi, ali da se za finansiranje humanitarnog razminiranja Centar oslanja najviše na međunarodne organizacije i druge izvore finansiranja.\n“Što se tiče kasetne municije u periodu od 2003. do 2018.godine, sredstva za obavljena čišćenja obezbeđena su preko Međunarodne fondacije za jačanje bezbednosti ljudi iz donacija SAD, Norveške, Irske, Češke i Nemačke, dok je Farbika duvana u Nišu 2004. godine sama finansirala razminiranje kruga te farbike u površini od 165.000 kvadratnih metara, a Vlada Ruske Federacije je finansirala čišćenje kasetne municije na 4 lokacije u Nišu na preko 2 miliona kvadratnih metara”, podaci su ove institucije. Dok je od stranih donatora razminirano skoro 11 miliona kvadratnih metara, Srbija je iz svojih sredstava do sada očistila tek nešto preko milion kvadratnih metara.\nU Centru za razminiranje kažu da neki donatori poput Norveške otvoreno ukazuju da je uslov za dobijanje njihovih donacija potpisivanje Konvencije o kasetnoj municiji, dok drugi ne uslovljavaju, ali snažno preporučuju da se ona potpiše.\n“Ukoliko Vlada Republike Srbije donese odluku o usvajanju Konvencije o kasetnoj municiji, za nas bi to značilo pravo i mogućnost da se traži i dobije pomoć za građane Srbije koji su bili žrtve dejstava kasetnom municijom”, objašnjavaju u Centru, budući da je ovo jedina Konvencija koja osim direktniih žrtava tretira i indirektne žrtve.\n“Takođe bi se time otvorile šire mogućnosti za dobijanje međunarodnih donacija za razminiranje – čišćenje zemljišta od neesksplodiranih bombi i brže i efikasnije dostizanje cilja: “Srbija bez neeksplodirane kasetne municije”. S obzirom na veličinu preostalog problema, oko 2 i po miliona kvadratnih metara, kao i na dosadašnju prosečnu cenu čišćenja kasetne municije, evro po kvadratu, procenjujemo da je za čišćenje preostale površine potrebno oko 2 i po miliona evra. U slučaju da ta sredstva budu obezbeđena, procenjujemo da bi Srbija u potpunosti mogla da bude očišćena od kasetne municije za 2 do 3 godine”, prognoziraju u Centru za razminiranje koje za ovaj posao angažuje stručne i tehnički opremljene organizacije i preduzeća ovlašćena za to.\nOd 2010. godine kada je Konvencija stupila na snagu do danas 103 zemlje sveta ratifikovale su Konvenciju, a za to su bile najgzaslužnije nevladine organizacije. Poslednjih godina one su se ućutale, a to se u Srbiji posebno oseti jer niko od zvaničnika ne pominje problem zaostalih kasetnih bombi. Ipak, najveće zemlje sveta SAD, Rusija, Brazil, Indija i Pakistan nisu potpisale Konvenciju jer proizvode i koriste kasetnu municiju. S druge strane, osim Rumunije sve zemlje oko Srbije potpisale su ovaj pravni dokument. Koliko to godina treba da prođe i koliko još žrtava treba da padne da bi Srbija pristupila Konvenciji, budući da se svako malo u nečijem dvorištu na zagađenim teritorijama pojavi kasetna bomba.\nRudar Ilija – 103 godine života i 52 godine penzijskog staža


Albanija zabranila seču šuma na 10 godina! - Impuls\nObjavljeno: Ponedjeljak, 03 Juni 2019 09:51\nS druge strane, u istraživanju, koje je BIRN sproveo 2009. godine, korupcija i nekompetentnostnavedeni su kao glavni razlozi nepreduzimanja akcija protiv nelegalne seče šuma. "Bilo je krajnje vreme da zaustavimo seču jer je pod šumama manje od 10% ukupne teritorije Albanije, dok studija iz 1943. godine navodi da se tada 83% teritorije Albanije nalazilo pod šumama", izjavio je Sazan Guri, prvi čovek "Građanske kancelarije za zaštitu životne sredine", mreže od oko 20 organizacija koje su aktivno učestvovale u promociji moratorijuma na seču šuma u toj zemlji.


Telenor fondacija podržala projekat "Muzej o reci na samoj reci" Telenor fondacija podržala projekat „Muzej o reci na samoj reci“ – Personal magazin\nTelenor fondacija podržala projekat „Muzej o reci na samoj reci“\nSimboličnim podizanjem dimnjaka čuvenog parobroda poznatog kao vršnjak Titanika otpočeli radovi na njegovoj revitalizaciji U subotu je simbolično obeležen početak radova kojim će parobrod „Župa“ biti sačuvan od daljeg propadanja…\nSimboličnim podizanjem dimnjaka čuvenog parobroda poznatog kao vršnjak Titanika otpočeli radovi na njegovoj revitalizaciji\nU subotu je simbolično obeležen početak radova kojim će parobrod „Župa“ biti sačuvan od daljeg propadanja i pretvoren u izložbeni prostor. Projekat njegovog renoviranja, rekonstrukcije i revitalizacije podržali su Telenor fondacija, Gete institut i Muzej nauke i tehnike, a inicijativu je pokrenula Ustanova kulture Parobrod.\n„U nesvakidašnjem prostoru parobroda ’Župa’ biće organizovani brojni edukativni, kulturni, umetnički, ekološki i zabavni programi. U saradnji sa organizacijama koje se bave ekologijom i kulturnim centrima planirano je održavanje kulturno-edukativnih aktivnosti namenjenih deci školskog uzrasta, ali i svim mladim ljudima zainteresovanim za tu vrstu projekata”, rekao je Zlatko Crnogorac, izvršni producent projekta iz Ustanove kulture „Parobrod“.\nParobrod „Župa“ predstavlja značajno industrijsko nasleđe iz istorije rečnog saobraćaja Srbije i nalazi se pod zaštitom Muzeja nauke i tehnike. Trenutno je u veoma lošem stanju, a plan organizatora je da ovaj objekat već na proleće bude osposobljen za prve izložbe. Stalnu postavku činiće eksponati posvećeni istorijatu savremenog srpskog brodarstva, a drugi deo biće u vezi sa brodom „Župa“, koji je 2013. godine proslavio svoj stoti rođendan.\nParobrod „Župa“ prvi put je očišćen i otvoren za održavanje kulturnih manifestacija 2012. godine. Tehničkim radovima na renoviranju i rekonstrukciji saniraće se posledice višedecenijskog neodržavanja kako bi se brod zaštitio od potpunog propadanja i potonuća. Transformacijom broda u izložbeni prostor grad Beograd dobiće novu kulturno-istorijsku lokaciju, atraktivnu za domaće i strane posetioce i ljubitelje reka. Kako na kompletnom akvatorijumu reka Save i Dunava u Beogradu ne postoji sličan adekvatan namenski objekat čija funkcija nije isključivo zabavnog karaktera, renovirani parobrod „Župa“ biće i jedinstveni prestonički kulturni objekat na vodi.\nTelenor fondacija podržala projekat „Muzej o reci na samoj reci“ was last modified: February 10th, 2014 by Redakcija\n2014 FIFA World Cup samo za PS3 i Xbox 360!\nKreator igrice “Flappy Bird” odriče se izuma koji mu donosi 50.000 dolara dnevno?!


Najbolji Luksuzni Hoteli u Crnoj Gori, Reportaže - Crna Gora | Montenegro.com\nNajbolji Luksuzni Hoteli u Crnoj Gori - Montenegro.com\nPublished: Thursday 03rd of June 2004 Updated: Wednesday 14th of July 2021\nCrna Gora je ekoloska drzava kojoj ne manjka prelijepih hotela. Sa velikim brojem suncanih dana tokom godine, predivnih plaza i opustenog nacina zivota, nije tesko primjetiti razloge zasto je Crna Gora jedna od omiljenih destinacija u 2021. godini. Ova mala drzava, na obali Jadrana, ima veliku ponudu za svoje posjetioce. Stoga, ova destinacija bi definitivno trebala biti na vasoj ovogodisnjoj listi planiranih putovanja. Ako ste trenutno u potrazinji smjestaja u dobrim hotelima i rezortima, predstavljamo vam najbolje luksuzne oaze u Crnoj Gori.\nAman Sveti Stefan - Luksuzni Rezort\nAman se nalazi na ostrvcetu Sveti Stefan i smatra se za najekskluzivniji smjestaj u Crnoj Gori. Nije iznanedjenje da je Aman rezort rezervisan mjesecima unaprijed. Ukoliko zelite da odsjednete u ovom hotelu, planirajte vase putovanje mjesecima unaprijed. Pored idilicne lokacije na kojem se nalazi, rezort je stekao veliku popularnost zahvaljujuci unikatnom pristupu dizajna enterijera, miksa impresivnih slika, komfortu i raskosu u svakom uglu.\nKompleks se sastoji od dva dijela. Jedan je od restauriranih kamenih kucica sa pogledom na beskonacno otvoreno more i bazenima, a drugi dio je vila Milocer, sa luksuznim apartmanima koji imaju nevjerovatan pogled na privatnu pjescanu plazu ili tvrdjavu, okruzenu bujnom mediteranskom vegetacijom. Gosti, u glavnom, ne napustaju ovaj mali raj, osim kada ucistvuju u nekoj od hotelskih tura, kao sto su tura helikopterom ili tura lokalne vinarije Radevic.\nHotel Regent se nalazi na samoj obali mora, u luksuznoj marini. Sa gradnjom inspirisanom dijela Venecijanskih renesansnih majstora i italijanskom rivijerom, ovaj hotel pruza kraljevski ugodjaj. Odlikuje se predivnim pogledom na lijepu Boku i crnogorske planine sa najboljom uslugom u svakom pogledu - od gurmanske kuhinje i relaksirajucih spa-tretmana, do zanimljivih aktivnosti van hotela, kao sto je jedrenje.\nHotel ima dva dijela. Jedan je Venecija krilo sa 87 jednokrevetnih do trokrevenih soba, apartmanai penthousa u dekoru kombinacije klasicne sofisticiranosti sa elegantnom nautickom temom. Posdjeca na privatnu kabinu luksuznih brodova i jahti. Detalji u kombinaciji sa unapredjenom tehnologijom nudi gostima najbolji luksuz i komfort.\nRegent bazenski klub ima 88 jednokrevetnih do trokrevetnih soba, apartmana i penhouse odaje, koje su simfonija elegancije i relaksirajuce atmosfere. Zemljani tonivi bez, pruca i kontrast zelene trave, u harmoniji sa raskosnim namjestajem u bogatim tamnim tonovima, kreiraju mirnu, opustajucu oazu. Inspirisan italijanskom rivijerom, dnevni prostor nudi moderan komfor sa otmenim detaljima. Svaki smjestaj je opremljen savremenim aparatima posljednje rijeci tehnike, a vecina soba ima zelene terase koje se harmonicno uklopaju i iziskuju osjecaj luksuznog mediteranskog utocista.\nOvaj izvrsno dizajnirani butik hotel, ozivio je istorijsku zgradu Lazareta iz 18. vijeka, izgradjenu pod Venecijanskom vlascu. Ova unikatna gradjevina je pazljivo renovirana uz kombinaciju modernih, rusticnih i luksuznih apartmana. Izvrsna visoka usluga ovog mjesta, inspirisana crnogorskim vrijednostima privlaci kako lojalne lokalce tako i posjetioce sirom svijeta.\nMozete ocekivati izuzetno personalizovanu uslugu, a hotel na svakom koraku vibrira prosloscu u kombinaciji sa opustenom atmosferom San Tropeza.\nPozicionirana na samom ulazu u Bokokotorski zaliv, jednom od najvecih fjordova Evrope, kao dodatak prelijepom hotelu od 5 zvjezdica na samoj obali mora, Lazure marina je savrseno usukana i pozicionirana baza za 156 jahti, brodova i jedrilica do 30m.\nSmjesten u zelenilu poluostrva Lustice i okruzen plavetnilom otvorenog Jadranskog mora, Hotel Chedi Lustica Bay reflektuje autentican duh Mediterana. Otkrijte najskrivenija mjesta u Crnoj Gori privatnim voznjama limuzimom, uzivajte u svjezim ukusima kreativne kuhinje lokalnih specijaliteta, ili razmjenjujuci informacije o aktuelnostima u golfu, koji ce uskoro po prvi put u Crnoj Gori biti u skolpu hotela kao dio turisticke ponude.\nAko ste posveceni odrzivosti i ocuvanju zivotne sredine, hotel Chedi je izgradjen po najnovijim energetski efikasnim standardima te boravak u njemu pruza drugu dimenziju usluge. Zeleni krovovi na hotelskim zgradama i dizajn hotela potpuno se utapa u pejzaz. Hotel je posvecen pracenju najsavremenijih trendova u odrzivosti sredine, i opremljen je punjacima za elektricna vozila, ukljucujuci opremu i punjace za vozila Tesla.


Tv-prva-online | Top Rated Websites\nTop Rated Sites For "Tv-prva-online"\nPrva Srpska Televizija Naslovna\nprva.rs - home page\t"\nprimerjava cen na spletu, z nasveti in mnenji o izdelkih ter vodiÄi po nakupih. poiÅ¡Äite najugodnejÅ¡e cene in si zagotovite najboljÅ¡i nakup.\t"\nAladin Koja Je Tvoja Elja aladin.info\nposlovni adresar srbije. pretraživač turističkih ponuda: agencije, aranžmani, hoteli, privatni smeštaj. vesti iz 35 izvora. tv program i sadržaj filmova. dugoročna prognoza vremena: beograd, srbija, crna gora, hrvatska, bosna, grčka, turska...\t"\nAdidas Portna Obutev In Adidas Portna Obla Ila Najve Ja Ponudba Adidas...\nadidas športna obutev in adidas športna oblačila - največja izbira adidasa vas čaka v prvi ligi\t"\nraiffeisen banka a.d. je deo raiffeisen international, jedne od najvećih bankarskih grupacija na području srednje i istočne evrope, i deo rzb grupacije. počela je sa radom u julu 2001. godine i bila je prva banka sa 100% stranim kapitalom na lokalnom tržištu.\t"\nknjizara.com je sajt koji se bavi prodajom srpskih i stranih i koriscenih knjiga.mi smo prva i najveca srpska online knjizara\t"\nElitiko Strani Filmovi Sa Prevodom Serije Crtani Domaci Filmovi\nprava filmska oaza sa preko 8 000 snimaka domacih i stranih filmova i serija, vama na raspolaganju u svakom trenutku, bez registracije, besplatno!\t"\nPrva.sk Online Eshop V Po Tov Technika Audio Video Tv Ve K Spotrebi E ...\nths kežmarok vám vo svojom online eshope www.prva.sk ponúka množstvo produktov. nájdete tu audio, video, televízory, dvd prehrávače, práčky, chladničky, kulmy, hračky, veľké a malé elektro-spotrebiče, digitálne fotoaparáty, telefóny, počítače, notebooky, herné konzoly a veľa ...\t"


Arhiva Mladić | Moj Kotor Varoš\nPreostala četvorica Srba koji se nalaze u pritvorskoj jedinici zatvora Ujedinjenih nacija u Sheveningenu Radovan Karadžić, Ratko Mladić, Mićo Stanišić i Stojan Župljanin više brinu za sudbinu RS i srpskog naroda nego za vlastitu sudbinu […]\nPrijavljen nestanak mladića u Kotor Varošu, pronašla ga policija\nKotorvaroška policija pronašla je danas mladi’a čiji je nestanak prijavljen prethodnog dana, rečeno je u Policijskoj upravi Banjaluka. – Devetnaestogodišnjak je adekvatno zbrinut, a obavješteni su i nadležni organi o svim saznanjima radi preduzimanja mjera […]\nPotpredsjednik Organizacije starješina Vojske RS Slobodan Župljanin rekao je da ova organizacija poziva Gradsku upravu i Skupštinu Banjaluke da što prije donesu pravilnik o kriterijumima prema kojima je moguće sahranjivanje u Aleji velikana i zaslužnih […]\nŽelim svima slobodu, ljubim vas sve sa ove karaule, poručio je sinoć Kotorvarošanima iz Haga nekadašnji komandant Glavnog štaba Vojske RS general Ratko Mladić čije je javljanje tokom promocije knjige “Komandant” koja govori o njegovom […]\nPorodice poginulih boraca Vojske RS dobiće na poklon knjigu “Komandant” na njenoj promociji koja će biti održana u petak u 19:30 časova u Kotor Varošu. Iza ovog naslova krije se djelo istoričara Bojana Dimitrijevića iz […]\nKnjiga “Komandant” čiji je autor istoričar Bojan Dimitrijević iz Beograda biće promovisana 31. avgusta u Kotor Varošu gdje će publika moći da iz naučnog ugla sagleda vojničku karijeru i ratni put nekadašnjeg komandanta Glavnog štaba […]\nPetrović: Odbacivanjem optužbi za genocid saprana ljaga sa Kotor Varoša i boraca\nVeterani Vojske RS istakli su da su bar malo odahnuli kada su sudije Haškog tribunala koje su izrekle presudu generalu Ratku Mladiću odbacile dio optužnice u kojem je navedeno da je u šest opština među […]\nPiše: Darko Momić Čkalja Sud koji osudi Biljanu Plavšić, a oslobodi Nasera Orića nema nikakav kredibilitet. Vjerujem da ovakav stav dijeli većina Srba koja ne može i neće da se pomiri sa dugogodišnjim (ne)pravdama koje […]\nHaški tribunal osudio je danas nekadašnjeg komandanta Glavnog štaba Vojske RS generala Ratka Mladića na doživotni zatvor proglasivši ga krivim za ratne zločine tokom proteklog rata u BiH. Mladić je proglašen krivim za genocid nad […]


Timski menadžement – UNSS\nTimski menadžement je usmeravanje rada, komunikacije i razvoja tima. Kako bi dole navedene smernice bile upotrebljive, morate imati jak i blizak tim, a kako bi ti postigli, preporučujemo da pročitate o igricama za zidanje tima.\nUnutar svakog tima, postoje faktori koji određuju motivaciju njegovih članova:\nTim zna šta može da očekuje u pogledu ishoda i nagrađivanja\nSlušate šta članovi tima imaju da vam kažu i otklanjajte njihovu zabrinutost što više možete\nPodstičete radnu atmosferu\nDajete povratnu informaciju o radu\nPodstičete tim da uključi sve svoje članove u aktivnosti\nPodstičete stvaranje identiteta tima\nRazvijate atmosferu prijateljstva\nPotrebe za uvažavanjem\nPoštujte stavove i ideje drugih\nPriznajte sve doprinose\nCilj vam je da motivišete druge\nStvarate priliku za kreativnost\nNegujete nezavisnost i samostalnost\nDa bi menadžer (pretsednik UP, koordinator projekta, lokakni koordinator i sl) mogao stimulativno da vodi tim, mora da savlada određene veštine podsticanja saradnika:\nPostavljanje ciljeva tima – Pred timom se mora jasno formulisati projektni zadatak, prodiskutovati sve važnije činjenice i uslove za njegovo izvršenje i tražiti mišljenje o najboljem načinu realizacije.\nZa postavljanje ciljeva tima preporučujemo da koristite klasičnu Brainstormin metodu kako biste zajedno kreirali ciljeve i odlučili koji su vam prioriteti. Ciljevi se uspostavljaju zajedno sa timom kako bi članovi tima imali osećaj posedovanja i osećaj odgovornosti od početka rada tima. Kada članovi steknu ove osećaje onda će i njihov rad\nPomaganje saradnicima u ostvarenju cilja – Kroz stalnu saradnju bi trebalo uočiti postojanje problema i saradniku pružiti svu neophodnu pomoć.\nUkoliko vodite tim, preporučujemo da imate povremene i redovne sastanke samo za proveru ko je šta uradio, ko je dokle stigao i šta su poteškoće/ide super. Za ove sastanke preporučujemo da pročitate više ovde.\nKoordinacija rada tima – Rukovodilac mora svakom članu tima da odredi deo posla za koji je lično odgovoran i da mu ukaže koliko je njegov posao važan,takodje i da se obezbedi da po potrebi radnici jedan drugom pomažu\nPomaganje radnicima da se uključe u tim – Poželjno je da se sastave timovi od pojedinaca koji se medjusobno dobro slažu. Timovi mogu da se stvaraju prostom analizom zahteva projekta a prema relevantnim kvalifikacijama i iskustvu. Timovi moraju imati zajedničke ili dogovorene ciljeve, zajednički radni jezik, sposobnost da rukovode kako odnosima tako i zadacima.\nKao što smo već rekli, kako bi tim bio funkcionalan i kako biste mogli da upravljate timom, potrebno je da tim bude složan, a da biste to postigli, grupa ljudi koja se ne poznaje mora postati tim, što je unutar UNSS-a bila praksa da se radi kroz različite interaktivne teambuilding igre. Pored igri za građenje tima (teambuilding) koje možete pronaći na linku i odabrati koje želite da koristite, možete pogledati i naš pripremljeni okvir sesije za prvi sastanak parlamenta itd.\nNegovanje ličnosti – Pri radu u timu rukovodilac ima dosta prilika da se približi svakom pojedincu. Pri tome bi trebalo da pokaže razumevanje za njegove lične probleme ukoliko ih ima, a isto tako da ga pohvali za svaki pozitivan rad i ukaže na dobre strane njegove ličnosti. Član tim mora osetiti da se rukovodilac zalaže za svakog od njih ponaosob. Negovanjem i stalnim unapredjivanjem veština, rukovodilac stiče ugled kod saradnika i jača svoju moć.\nMenadžment kanala komunikacije\nZnamo da ste verovatno navikli da koristite WhatsApp, Viber ili Messenger u komunikaciji sa prijateljima, ali kada je reč o timu, preporučujemo da ovo ne bude slučaj. Za ovo imamo više razloga:\npreviše je neformalno;\nneorganizovano je i nepregledno za potrebe rada tima, pogotovo ukoliko tim treba da postoji duži vremenski period;\nnije prilagodljivo vašim potrebama;\nSa druge strane, preporučujemo nekoliko aplikacija poput Slack-a, Asana-e, Discord-a, ali izdavajamo Slack.\nOvaj program/aplikacija, koju ne morate da skinete, već možete da koristite i online, je odlična za sve veličine tima, prilagodljiva je u vidu aplikacija kojih možete da integrišete, ali je i dosta sistematizovana u smislu kanala i foldera za posebne svrhe.\nOdređivanje tipa tima\nPostoje dva tipa tima:\nProizilaze iz formalne šeme organizacije\nIspunjavaju određeni specifični zadatak\nProizilaze iz prirodne potrebe ljudi da sarađuju odnosno da se druže sa drugim ljudima iz organizacije\nSledeći tekst se odnosi na faze razvoja grupe samo na treninzima, ne i grupe kao tima koji postoji neki vremenski period, ali su i dalje važne za imati u obzir kada upravljate grupom na događaju.\nGrupni rad može biti veoma efektivan ukoliko grupa radi kao tim. Na početku, tim je samo skup individua podeljenih u grupe kako bi ispunili zadatak. Proces unifikacije grupe ima za cilj da od ove grupe napravi efikasan tim i podrzumeva četiri razvojne faze.\nNijedna grupa nije savršena na samom početku. Pod nadzorom lidera, vedina grupa –od razvojih, izvršnih, istraživačkih, itd. –prolazi kroz slededih pet faza:\nFormiranje – inicijalna faza, upoznavanje, u kojoj se članovi grupe fokusiraju na ustanovljavanje ciljeva i procedura koje će primenjivati u radu na zadatku. U ovoj fazi učesnici se upoznaju i uče kako da prihvate jedni druge.\n-Se lako motivišu i motivacija je umerena\n-Imaju pozitivna očekivanja po pitanju rezultata koje treba da postignu\n-Pokazuju određenju dozu anksioznosti i preokupiranošću time zašto su došli na trening, šta će naučiti, koliko su njima lično važni ciljevi koje je grupa formulisala, koja je njihova uloga, koja znanja i veštine imaju\n-Zavisni su od autoriteta\nGrupne aktivnosti imaju slededeće karakteristike:\n-Nizak do umeren nivo ispunjenja zadataka\n-Energija je usmerenana definisanje zadataka, način njihovog ispunjavanja i potrebne veštine/zsposobnosti\nUkoliko je zadatak jednostavan, ova faza treba da bude kratka i zahteva 5-10% ukupnog vremena; ukoliko je zadatak kompleksan ova faza može zahtevati od 30-60% ukupnog vremena.\nKonflikt – ovo je faza kada elementi koji prate uspostavljanje ciljeva i procedura (redosled ciljeva, podela odgovornosti, individualno ponašanjei ispunjenje zadataka) postanu izvor pregovora i konflikta.\n-Osećaju određeni jaz između očekivanja koja su imali na početku i realne situacije\n-Nezadovoljni su zbog svoje zavisnosti od autoriteta\n-Često mogu osedati frustaraciju ili bes kad su u pitanju ciljevi grupe i zadaci\n-Mogu imati negativne reakcije prema menadžeru ili drugim članovima grupe\n-Često su zbunjeni i imaju osedaj da nisu dovoljno kompetentni\n-Mogu biti isprekidane negativnim sentimentima\n-Reflektuju napredak u ispunjavanju zadataka i razvoju sposobnosti/kompetencija\nNeke grupe se mogu zaglaviti u ovoj fazi i postati demoralisane i nepoduktivne. Može se desiti i da neki članovi napuste grupu u ovoj fazi.\nNormalizacija – ova faza je usmerena na saradnju, ponašanje se fokusira na pribavljanje informacija, prihvatanje različitih opcija i na pozitivnenapore da se dođe do realističnog rešenja. U ovoj fazi se formira i razvija grupna kohezija, uspostavljena su pravila za održavanje međugrupnih odnosa i saradnja je ojačana.\n-Postaju manje nezadovoljni kako pravila saradnje postaju jasnija\n-Nestaje nelagoda koja je posledica uočenog jaza između prvobitnih očekivanja i realnosti\n-Smanjuju se negativne rekacije prema menadžeru i ostalim članovima grupe\n-Razvija se osedaj harmonije u grupi, poverenja i međusobnog poštovanja, osećaj za odgovornost i saradnju jača\n-Članovi dobijaju samopouzdanje u kontekstu ispunjenja zadataka\n-Postaju intezivnije kako se razvija razumevanje unutar grupe i sposobnosti/veštine učesnika\n-Stimulisane su pozitivnim osećanjima članova grupe\nIzvršenje zadatka – ova faza pokazuje da li je grupa dovoljno jaka i sposobna da ispuni zadatak efikasno i adekvatno. Postojanje normi unutar grupe koje se odnose na efikasnost i kompetencije i optimalnu kombinaciju grupnih i individualnih aktivnosti omogudavaju grupi da napreduje i ostane na visokom nivou realizacije.\n-Imaju pozitivna osedanja povezana sa pripadnošdugrupi-Rade zajednoi prihvataju prirodu svojih odnosa\n-Osedaju se nezavisno – više ne zavise od lidera ili drugog autoriteta\n-Prepoznaju i podržavaju uspehe i kompetencije drugih\n-Fokusiraju svoju energiju na ispunjenje zadatka umesto na otpor\n-Rade zajedno i podržavaju jedni druge u ispunjenju zadataka\n-Su stimulisane osedanjem kompenzacije za rad u grupi i grupnom kohezijom\nPostaju lakše za realizaciju, efikasnije i dovode do razvoja znanja i veština članova\nU ovoj fazi i dalje postoje umerene fluktuacije u osedanjuzadovoljstva po pitanju grupnih aktivnosti, sve do poslednje faze ili kraja grupnog rada.\nRazvoj – završna faza u kojoj se ponašanje usmereno na ispunjenje zadatka pomera ka odnosima unutar grupe koji se razvijaju sve dok je grupa na okupu.\nUporedo sa sposobnostima lidera, slededi faktori takođe mogu da utiču na grupnu efikasnost:\n-Učesnici i njihove uloge\n-Upravljanje radom u malim grupama\nUkoliko vas zanima više o fazama razvoja grupe ili o upravljanju zahtevnim ponašanjem, možete pronaći Modul vezan za ovo u Primerima dobrih sesija.


XSLT — Википедија\nXSLT (Extensible Stylesheet Language Transformations) je jezik za transformisanje XML dokumenata koji kasnije mogu biti konvertovani i u ostale formate kao što su PDF, PostScript i PNG. XSLT 1.0 je podržan u svim današnjim pretraživačima.\nUlazni dokumenti su XML fajlovi, ali se može koristiti bilo šta od čega se može kreirati XQuery i XPath model podataka, kao što su relacione baze podataka.\nPrema XSL transformacijama se odnosimo kao prema programskom jeziku, jer je sistem upita koji se može opisati Tjuringovom mašinom, tj. XSLT je Turing-potpun.\n2 Dizajn i modeliranje procesa\n3 Implementacija porcesora\n4 XSLT tipovi media\n5 XSLT primeri\n5.1 Primer 1 (transformisanje iz XSLT u XML)\n5.2 Primer 2 (prevođenje iz XML u XHTML)\nFunkcionalni jezici su imali ogroman uticaj na XSLT. Najveći uticaj je imao DSSSL, koji je formatirao SGML kao što i XSLT formatira XML.\nXSLT 1.0: XSLT je bio deo World Wide Web Consortiumovog (W3C) Extensible Stylesheet Language (XSL) 1998–1999 projekta u kome su takođe nastali XSL-FO i XPath. Neki članovi koji su kreirali XSLT, uključujući James Clark-a, urednika, prethodno su radili na kreiranju DSSSL. XSLT 1.0 objavljen u novembru 1999.\nXSLT 2.0: nakon neuspešnog pokušaja da se napravi varzija 1.1 2001. godine, radna grupa XSL je udružila snage sa XQueryjevom radnom grupom i napravili su XPath 2.0, sa bogatijim modelom podataka i sistemom zasnovanim na XML Schema. Najnovija verzija je XSLT 2.0, razvijena je od strane Michael Kaya. Od 2010, XSLT 1.0 se i dalje široko upotrebljava, ali 2.0 verzije nije podržan od strane veb pregledača ili u okruženjima poput LAMPa.\nOd oktobra 2014. godine karaktersistike XSLT 3.0 obuhvataju:\nStreaming transformacija: u prethodnim verzijama potpuni unos dokumenata je morao biti učitan u memoriju pre obrade, a ispis nije mogao biti prikazan dok procesuiranje nije bilo završeno. Radna verzija XML streaminga će biti korišćena za procesiranje dokumenata koji su isuviše veliki da stanu u memoriju, ili kada su transformacije pisane u XML Pipelines.\nPoboljšanja u modularnost velikih stylesheet-ova.\nPoboljšano upravljanje dinamičkim grešakama, na primer xsl:try instrukcija.\nFunkcije sada mogu biti argumenti drugim funkcijama.\nDizajn i modeliranje procesa[уреди | уреди извор]\nDijagram toka procesa i osnovnih elemenata XSLTa.\nXSLT koristi jedan ili više XML izvornih dokumenata i jedan ili više XSLT stylesheetova i procesuira ih da bi napravio izlazni dokument. U poređenju sa široko upotrebljavanim imperativnim programiranjem, kome, na primer, pripada i jezik C, XSLT je deklarativni jezik. Osnova procesne paradigme je povezivanje obrazaca. Umesto nabrajanja imperativnog niza naredbi koje se izvodule u okruženju, treba definisati samo kako rukovati sa povezivanjem čvorova određenog XPath obrazca, a ako se desi da procesor naiđe na neki, sadržaj obrazaca efikasno obrađuje funkcionalne izraze koji direktno predstavljaju svoj dobijeni formular - rezultujuće drvo, koje je osnova za procesorev izlaz.\nProcesor prati fiksiran algoritam. Na početku, uz pretpostavku da je stylesheet učitan i pripremljen, procesor gradi izvorno drvo od ulaznog XML dokumenta. Zatim se obrađuje korijenski čvor izvornog drveta, nalazi se odgovarajući šablon za taj čvor u stylesheet-u, i proverava se sadržaj šablona. Instrukcije u svakom šablonu uglavnom usmeravaju procesor ili da stvara čvorove u rezultujućem drvetu, ili da obradi više čvorova u izvornom drveta na isti način kao i korenski čvor. Izlaz predstavlja rezultatirajuće drvo.\nImplementacija porcesora[уреди | уреди извор]\n-Altova RaptorXML Server: cross-platforma koja podržava XSLT 1.0 i 2.0, većinu XPath 3.0, i neke delove iz XSLT 3.0 radnog nacrta; takođe i XQuery. Dozvoljava operacije komandne linije i interfejsa COM, Java i .NET i takođe uključuje ugrađen HTTP server.\nExselt: XSLT 3.0 procesor koji radi na .NET frameworku napisanom u F#. Potpuno podržava XSLT 3.0 nacrt, XPath 3.0 preporuku i XDM 3.0 preporučene standarde.\nlibxslt je besplatna biblioteka realizovana pod MIT licencom koja se može ponovo koristiti u komercijalnim aplikacijama. Bazirana je na libxml i implementirana na C- u zbog brzine i portabilnosti. Podržava XSLT 1.0 i EXSLT ekstenzije.\nMože biti korištena u komandnoj liniji preko xsltproc koji je uključen u OS X i mnogim Linux distribucijama i može biti korišćena na Windowsu preko Cygwina.\nWebKit i Blink, korišćeni u Safari i Chrome veb pregledačima respektivno, koriste libxslt biblioteku za obavljanje XSL transformacija.\nBindings postoji za Python, Perl, Ruby, PHP, Common Lisp, Tcl, i C++.\nMSXML i .NET. MSXML uključuju XSLT 1.0 procesor. Od MSXML 4.0 uključena je alatka komandne linije msxsl.exe.\nQuiXSLT: XSLT 3.0 procesor koji radi streaming implementiran u Javi od strane Innovimaxa i INRIA.\nXalan: XSLT 1.0 procesor otvorenog koda od Apache Software Foundation dostupan samostalno ali i za Javu i C++.\nVeb pregledači: Safari, Chrome, Firefox, Opera i Internet Explorer podržavaju XSLT 1.0. Ni jedan izvorno ne podržava XSLT 2.0, iako proizvodi treće strane kao što su Saxon-CE i Frameless mogu obezbediti ovu funkcionalnost. Veb pregledači mogu obavljati transformacije nad XML datotekama u hodu i prikazati rezultat obrade u prozoru pregledača. Ovo se obavlja ugrađivanjem XSL u XML dokument ili se upućuje na fajl koji sadrži XSL instrukcije iz XML dokumenta. Ovaj drugi metod ne može da radi sa Chromom zbog bezbednosnog modela.\nXMLStarlet je "lista alatki komandne linije koje mogu biti korištene da transformišu, izaberu, testiraju i urede XML dokumenta". Može "primeniti XSLT stylesheet-ove na XML dokumenta" i ne zahteva Javu. Koristi libxslt i podržava XSLT 1.0.\nXuriella i Plexippus-xpath su XSLT 1.0 procesori pisani u Common Lispu.\nVećina ranijih XSLT procesora su prevodioci. U skorije vreme, kod sve učestalije koristi prenosive srednje jezike (kao što su Java bytecode ili .NET Common Intermediate Language) kao cilj. Međutim, čak i interpretativni proizvodi uglavnom nude zasebne analize i faze izvršavanja, omogućavajući da se optimalno izrazno drvo kreira u memoriji i ponovo koristiti za obavljanje raznih transformacija.\nOvo omogućava značajne prednosti performansi u onlajn izdavačkim programima, gde je ista transformacija primenjena mnogo puta u sekundi nad različitim izvornim dokumentima. Ovo razdvajanje se ogleda u dizajnu XSLT-a koji procesuira API-je (kao što je Java API za XML procesiranje JAXPa).\nRaniji XSLT procesors imali su vrlo malo optimizacije. Stylesheet dokumenta su učitavana u Document Object Modele a procesor deluje na njih direktno. XPath alati takođe nisu bili optimizovani. Međutim, sve većem uporebom, XSLT procesori počinju koristiti optimizacione tehnike funkcionalnih jezika i relacionih upitnih jezika, kao što su statička prepisivanja drveća (npr. izmestiti računananja izvan petlji) i lenje protočne procene da bi se smanjio memorijski otisak proizveden međurezultatima (i dozvolio "rani izlazak" kada procesor može oceniti izraz kao što je following-sibling::* bez potpunog računanja podizraza). Mnogi procesori koriste reprezentaciju drveta koja je značajno efikasnija (i u vremenu i u porstoru) nego implementacija opšte namene.\nU junu 2014, Debbie Lockett i Michael Kay predstavili su benchmarking okvir otvorenog koda za XSLT procesore nazvan XT-Speedo.\nXSLT tipovi media[уреди | уреди извор]\n<output> element može prihvatiti tip media-type, koji dopušta da se postavi tip media (ili MIME type) za rezultirajući izlaz. Na primer: <xsl:output output="xml" media-type="application/xml"/>. XSLT 1.0 preporučuje opštije tipove atributa text/xml i application/xml jer dugo vremena nije bilo registrovanog tipa medija za XSLT. Tada je text/xsl postao de facto standard. U XSLT 1.0 nije bilo precizirano kako media-type vrednosti treba koristiti.\nObjavljivanjem XSLT 2.0, W3C preporučuje registraciju MIME tipa medija application/xslt+xml koji je kasnije bio registrovan na Internet Assigned Numbers Authority (IANA).\nRadni nacrt XSLT je koristio text/xsl u svojim primerima i ovaj tip je implementirao i nastavljao da promoviše Microsoft u Internet Explorer-u i MSXML. Široko je upotrebljivana i xml-stylesheet procesna instrukcija. Zato, u praksi, korisnici koji žele da kontrolišu transformaciju u pregledaču korištenjem procesnih instrukcija moraju koristiti neregistrovan media tip.\nXSLT primeri[уреди | уреди извор]\nIspod je primer dolaznog XML dokumenta.\nPrimer 1 (transformisanje iz XSLT u XML)[уреди | уреди извор]\nOvaj XSLT stylesheet obezbjeđuje šablon za prevođenje XML dokumenta.\n<xsl:value-of select="ime" />\nOvo dovodi do novog XML dokumenta, koji ima drugačiju strukturu:\nPrimer 2 (prevođenje iz XML u XHTML)[уреди | уреди извор]\nProcesovanje XSLT fajla\n<head> <title>Testiranje XML primera</title> </head>\n<xsl:sort select="prezime" />\n<xsl:value-of select="prezime"/><xsl:text>, </xsl:text><xsl:value-of select="ime"/>\nsa XML ulaznom datotekom prikazanom gore rezultira u narednom XHTML (razmak je prilagođen zbog čitljivosti):\nOvaj XHTML generiše prikazani izlaz kada je pokrenut u veb pregledaču.\nDobijeni XHTML generisan od XML ulazne datoteke i XSLT transformacije.\nDa bi veb pregledač mogao automatski da primenjuju XSL transformaciju u XML dokument na ekranu, XML stylesheet sa instrukcijama za procesiranje može da se ubaci u XML. Tako, na primer, ako je stylesheet u Primeru 2 iznad bio dostupni kao "primer2.xsl", sledeća uputstva se mogu dodati na originalni dolazni XML:\n<?xml-stylesheet href="primer2.xsl" type="text/xsl" ?>\nU ovom primeru, text/xsl je tehnički netačno, sudeći po W3C specifikacijama (po kojima je to trebalo da bude text/xml), ali to je jedina vrsta medija koji je široko podržan od strane brauzera od 2009.\n^ а б „Transformation”. 19. 9. 2012.\n^ „XML Output Method”. 19. 9. 2012.\n^ Kepser, Stephan. „A Simple Proof for the Turing-Completeness of XSLT and XQuery”. Proceedings of Extreme Markup Languages. Архивирано из оригинала на датум 04. 05. 2012. Приступљено 30. 11. 2016.\n^ Michael Kay. „What kind of language is XSLT?”.\n^ „A Proposal for XSL”. W3C.\n^ „XML and Semantic Web W3C Standards Timeline” (PDF).\n^ „XSL Transformations (XSLT) Version 1.1”. W3.org. 24. 8. 2001. Приступљено 12. 7. 2014.\n^ „XML Path Language (XPath) 2.0 (Second Edition)”. W3.org. 14. 12. 2010. Приступљено 12. 7. 2014.\n^ „XSL Transformations (XSLT) Version 2.0”. W3.org. 23. 1. 2007. Приступљено 12. 7. 2014.\n^ „XSL Transformations (XSLT)”. W3.org. 16. 11. 1999. Приступљено 12. 7. 2014.\n^ „What's New in XSLT 3.0?”. w3. Приступљено 6. 1. 2014.\n^ Kay, Michael. „A Streaming XSLT Processor”. Balisage: The Markup Conference 2010 Proceedings. Приступљено 15. 2. 2012.\n^ „Discover the Wonders of XSLT: XSLT Quirks”. Архивирано из оригинала на датум 09. 07. 2011. Приступљено 30. 11. 2016. »XSLT is a very specialized language with a distinct declarative flavor.«\n^ Kay, Michael. „What kind of language is XSLT?”. IBM. Приступљено 13. 11. 2013.\n^ „XSLT Definitions”. »XSLT declarations define a set of rules and guidelines that are applied during processing according to a predefined algorithm.«\n^ „RaptorXML”. Приступљено 21. 8. 2013.\n^ „Exselt XSLT Processor”. Exselt. 6. 6. 2015. Архивирано из оригинала на датум 18. 10. 2016. Приступљено 30. 11. 2016.\n^ „The XSLT C library for GNOME: libxslt”. Приступљено 23. 11. 2012.\n^ „The XSLT C library for GNOME: The xsltproc tool”. Приступљено 23. 11. 2012.\n^ „xsltproc man page”. Приступљено 23. 11. 2012.\n^ „New package: libxslt”. Приступљено 23. 11. 2012.\n^ „The WebKit Open Source Project - XSLT”. Приступљено 25. 10. 2009.\n^ „The XML C parser and toolkit of Gnome: Python and bindings”. Приступљено 23. 11. 2012.\n^ „XML::LibXSLT - Interface to the GNOME libxslt library”. CPAN. Приступљено 23. 11. 2012.\n^ „libxslt-ruby”. Приступљено 23. 11. 2012.\n^ „libxml”. Приступљено 23. 11. 2012.\n^ „cl-libxml2 High-level wrapper around libxml2 and libxslt libraries”.\n^ „TclXML”. Приступљено 21. 5. 2013.\n^ „libxml++”. sourceforge.net. Приступљено 23. 11. 2012.\n^ „Command Line Transformation Utility (msxsl.exe)”. Microsoft. Приступљено 22. 10. 2012.\n^ „Saxon Client Edition 1.0”. Saxonica. Приступљено 14. 8. 2012.\n^ „QuiXSLT » QuiX-Tool Suite”. Project.inria.fr. 14. 11. 2013. Приступљено 12. 7. 2014.\n^ Saxonica. „About Saxon-CE”. Приступљено 16. 6. 2012.\n^ Frameless. „Frameless XSLT/XPath 2.0 processor”. Приступљено 9. 6. 2014. [мртва веза]\n^ Delpratt, O'Neil (2013). „XML on the web: is it still relevant?”. XML London 2013: 35—48. ISBN 978-0-9926471-0-0. doi:10.14337/XMLLondon13.Delpratt01.\n^ Broersma, Robbert; Van der Kolk, Yolijn (2014). „Frameless for XML - The Reactive Revolution”. XML London 2014: 128—132. ISBN 978-0-9926471-1-7. doi:10.14337/XMLLondon14.Broersma01.\n^ „Can't read an XML and/or XSLT in Google Chrome”. Stack Overflow. 2014. Приступљено 12. 7. 2014.\n^ „Xuriella XSLT”.\n^ „Plexippus XPath”.\n^ Lumley, John; Kay, Michael (2015). „Improving Pattern Matching Performance in XSLT”. XML London 2015: 9—25. ISBN 978-0-9926471-2-4. doi:10.14337/XMLLondon15.Lumley01.\n^ Kay, Michael; Lockett, Debbie (2014). „Benchmarking XSLT Performance”. XML London 2014: 10—23. ISBN 978-0-9926471-1-7. doi:10.14337/XMLLondon14.Kay01.\n^ „XSL Transformations (XSLT) Version 2.0”. W3C. Приступљено 19. 10. 2012.\n^ „Application Media Types”. IANA. Приступљено 19. 10. 2012.\n^ „XSLT Requirements for Viewing XML in a Browser”. Microsoft. Приступљено 19. 10. 2012.\n^ Kay, Michael (2008). XSLT 2.0 and XPath 2.0 Programmer's Reference. Wiley. стр. 100. ISBN 978-0-470-19274-0.\n^ а б „XSL Transformations (XSLT) Version 1.0: W3C Recommendation – Embedding Stylesheets”. W3C. 16. 11. 1999.\nXSLT od Doug Tidwell, objavio O’Reilly -978-0-596-00053-0-\nXSLT Cookbook od Sal Mangano, objavio O’Reilly -978-0-596-00974-8-\nXSLT 2.0 Programmer's Reference od Michael Kay ISBN 978-0-7645-6909-8\nXSLT 2.0 and XPath 2.0 Programmer's Referenca od Michael Kay ISBN 978-0-470-19274-0\nXSLT 2.0 Web Development od Dmitry Kirsanov ISBN 978-0-13-140635-3\nXSL Companion, Druga edicija od Neil Bradley, objavio Addison-Wesley ISBN 978-0-201-77083-4\nXSLT and XPath on the Edge (Unlimited Edition) od Jeni Tennison, objavio Hungry Minds Inc, U.S. ISBN 978-0-7645-4776-8\nXSLT & XPath, A Guide to XML Transformations od John Robert Gardner i Zarella Rendon, objavio Prentice-Hall ISBN 978-0-13-040446-6\nXSL-FO od Dave Pawson, objavio O'Reilly ISBN 978-0-596-00355-5\nВикикњиге имају више информација о XSLT\nXSLT на Викимедијиној остави.\nXSLT - MDC Docs[мртва веза], Mozilla Developer Network\nXSLT kod biblioteka\nEXSLT je široko rasprostranjena inicijativa zajednica da obezbede proširenja XSLT.\nFXSL je biblioteka koja sprovodi podršku funkcija višeg reda u XSLT. FXSLT je napisana u samom XSLT-u.\nThe XSLT Standard Library pruža XSLT diveloper sa setom XSLT obrazaca za najčešće korišćenih funkcija. Ovo se implementira samo u XSLT, to jest ne koriste se nikakvi dodaci.\nKernow GUI za Saxon koji obezbeđuje „i klik interfejs za pokretanje transformacija.\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=XSLT&oldid=23785026”\nДатум и време последње измене странице: 3. мај 2021. у 15:41


Lažna nagradna igra: Nakon "Konzuma" na red došao "Dm"\nNakon što su iz kompanije "Konzum" reagovali i razotkrili prevaru, prevaranti su odlučili da iskoriste kompaniju "dm" na identičan način.\nU opisu linka koji vodi na stranicu koja svojim imenom podsjeća na Konzumovu navedeno je: “Slučajno ste izabrani da dobijete kupon u vrijednosti od 150 KM KONZUM. Samo popunite našu kratku anketu kako biste dobili vaš kupon, preostalo nam je još samo 837 kupona, požurite, ponuda završava za…”. Identična poruka i dalje stoji, samo je naziv kompanije koja nudi bonove sada "dm".\nNakone nekoliko uopštenih pitanja tipa "Da li ste ove godine kupovali u Dm-u" od vas se traži da ovaj link podijelite sa 10 svojih kontakata na Viberu kako bi dobili kupon. Da bi sve bilo uvjerljivije prevaranti vas upozoravaju da je ostalo samo pet minuta do isteka roka u kojem možete dobiti kupon.\nPosebno je opasno što se u opisu traže i lični podaci "srećnih dobitnika".\n“Dragi kupci, obavještavamo vas da se pojavilo lažno nagrađivanje kupaca Konzuma putem Vibera pod nazivom “Uzmite svoj besplatan kupon u iznosu 150KM. Molimo vas da ne učestvujete i ne ostavljate svoje lične podatke jer Konzum ne stoji iza pomenutog Viber nagrađivanja. Hvala na razumijevanju”, ističu u "Konzumu".\nNa sličan način su se oglasili i u kompaniji "dm" negirajući da stoje iza sporne nagradne igre.


Najneizvesniji izbori u Hrvatskoj | Novosti.RS\nNovosti Online / J.KERBLER\nnedelja, 05. 07. 2020. u 09:37\nIzbori u Hrvatskoj, u vreme korone i galopirajuće ekonomske krize, najneizvesniji su do sada, a bez obzira ko u nedelju uveče bude relativni izborni pobednik pitanje je i hoće li moći da sastavi novu vladu.\nAnkete pokazuju izjednačenost HDZ-a i Restart koalicije koju je okupio SDP, ali i dobar uspeh Domovinskog pokreta Miroslava Škore, što znači da bez njih teško da će iko moći postići većinu u parlamentu. Osam manjinskih poslanika, među kojima tri srpska, takođe bi mogli da odluče hrvatske izbore, ali u igri su sve kombinacije, od toga da građani Hrvatske ponovo izađu na izbore do toga da u konačnici SDP i HDZ stvore veliku koaliciju.\nNakon izbora na dnevni red doći će i lične sudbine gubitnika, pre svega Andreja Plenkovića i šefa SDP-a Davora Bernardića. Teško da će gubitnik ostati na čelu stranke, a u slučaju poraza došla bi u pitanje i evropska karijera sadašnjeg premijera Plenkovića. Do sada je drugi mandat izborio jedino bivši premijer Ivo sanader koji je na odsluženju dugogodišnje zatvorske kazne zbog korupcije.\nKampanja je bila u znaku epidemije korone i prepucavanja da li je premijer Andrej Plenković nakon rukovanja sa Novakom Đokovićem trebao u samoizolaciju ili ne. Sam premijer se četiri puta testirao i svaki je put bio negativan, a onda je drugi čovek SDP-a Rajko Ostojić, inače poznati lekar sam sebi prepisao samoizolaciju jer je bio u kontaktu sa jednim zaraženim članom stranke. Uz objašnjenje da tako treba da postupi odgovoran čovek, da bi se u javnosti pojavio za tri dana.\nU toku kampanje bilo je i vređanja, ali manje nego inače, iako su pale neke teške reči. Domovinski pokret prvača Miroslava Škore dobar deo kampanje gradio je na pritiscima prema Srbima u Hrvatskoj i njihovom lideru Miloradu Pupovcu, dok je Restart koalicija tvrdila da Hrvatskoj treba posve novi početak, jerje HDZ simbol za korupciju i lopovluk. Istovremeno je HDZ promovisao svog predsednika Andreja Plenkovića kao čoveka koji zemlji donosi bezbednost, ali i dvadesetak milijardi evra iz evropskih fondova.\nNa hrvatskim izborima moći će da glasaju i zaraženi od korone i oni koji su u samoizolaciji, time da će ih obići članovi izbornih tela i bez direktnog kontakta sa njima omogućiti im izjašnjavanje. Na izborna mesta građani ulaze jedan po jedan, uz preporuku da se što manje tamo zadržavaju.\nPročitajte još: Parlamentarni izbori u Hrvatskoj: Srpskoj manjini zagarantovana tri mandata\nNa hrvatskoj političkoj sceni uz Škoru pojavile su se još neke manje, pre svega leve stranke, poput Možemo i Stranke bezimena i prezimena, ali im ankete ne daju previše izgleda za ulazak u parlament. Ako ipak uspeju dobiti dovoljno glasova gotovo je sigurno da će se pridružiti levoj koaliciji. Od aktivne politike na ovim izborima su se mnogi oprostili, poput Vesne Pusić, ali se u izbornu trku upustio i bivši hrvatski predsednik Ivo Josipović.\nKampanja SDSS-a bila je dobra i lansirali su apsolutno najbolji spot, ”Pupi je kriv za sve”, koji se video u kampanji. Pupovac se ne izjašnjava sa kime će SDSS koalirati nakon izbora, ali je gotovo sigurno da neće pristati na saradnju sa Škorinim Domovinskim pokretom.


Šalovi sa nazivom firme rade se u sopstvenoj proizvodnji o visoko kvalitetnog polara-fleece, 100% poliester sa antipilling-ne grudvajućim efektom, površinske mase 320 g/m². Rade se u preko 20 boja sa izradom logotipa ili naziva Vaše frime u vezu ili štampi (štampa nije preporučljiva).\nŠalovi sa nazivom firme rade se u sopstvenoj proizvodnji od visoko kvalitetnog materijala polara, 100% poliester na kome je moguća izrada naziva firme u vezu sa izborom do 10 boja. Šalovi sa nazivom firme rade se u preko 20 boja i nijansi pa ih je lako kombinovati i nositi uz svaku odevnu kombinaciju.\nUz izradu naziva firme dobićete reklamu koji će svi želeti da nose jer su ovi šalovi sa nazivom firme izuzetno mekani, prijatni i lgani za nošenje jer ih radimo od materijala koji je površinske mase 320 g/m². Laki su za održavanje i imaju antipilling efekat, tako da se tokom pranja ne grudvaju.\nSigruni smo da ćete biti zadovoljni kvalitetom i izradom jer smo se potrudili da naprednom tehnologijom osiguramo trajnost boja izrađenog veza kao i samih šalova. Neka šalovi sa nazivom firme budu Vaši promoteri poslovanja i poklonite ih svojim poslovnim sardnicima i partnerima i pokažite im koliko ste spremni da svoju firmu izdignete na još jedan viši nivo poslovanja.\nPoklonite ih Vašim vernim potrošačima i korisnicima ulsuga a oni će Vam uzvratiti poverenjem i redovnim dolaskom, a pri tom će biti i Vaša reklama i tako zainteresovati nove potrošače za Vaše usluge. Šalovi sa nazivom firme će postati prepoznatljivi svuda i zato smo sigurni da su oni prava stvar za Vas.\nObratite nam se sa svojim potrebama i željama a mi ćemo se potruditi da artikal kao što su šalovi sa nazivom firme izradimo po Vašoj meri i tako postanete još jedan od mnogobrojnih zadovoljnih kupaca ovog artikla.