Novo vozilo za Starački dom Tomislavgrad [arhiva]\nNovo vozilo za Starački dom Tomislavgrad\n27.04.2017 08:25, 236 pregleda\nProšlotjednom ceremonijom,u auto salonu BUNJO d.o.o. u Sarajevu na kojoj je Vlada Japana ustanovama socijalne skrbi u Bosni i Hercegovini uručila 80 Toyota vozila, uspješno je završen projekt donacije vozila za 120 ustanova socijalne skrbi vrijedan oko sedam milijuna maraka...\nPrva skupina od 40 vozila dodijeljena je krajnjim korisnicima u listopadu prošle godine. Ministarstvo civilnih poslova Bosne i Hercegovine cjelokupan proces primopredaje vozila centrima za socijalni rad završio je prošli tjedan. Krajnji korisnici će o korištenju vozila i njihovom učinku na poboljšanju socijalne skrbi godišnje izvještavati donatora.\n”Ovo je jedna u nizu donacija Vlade Japana našoj zemlji, imamo nekoliko projekata u području obrazovanja, zdravstva i drugih područja vezanih uz osnovne potrebe građana, a posebice smo zahvalni za brigu koju je japanska vlada kroz ovaj grant ispoljila za najugroženije kategorije stanovništva naše zemlje. Vozila iz ove donacije namijenjena su isključivo javnim ustanovama u sustavu socijalne skrbi u Bosni i Hercegovini čija je djelatnost neposredno usmjerena na pružanje različitih vidova pomoći najugroženijim grupacijama građana. Donacija je usmjerena na ustanove iz oba entiteta i Brčko distrikta BiH, a prioriteti su utvrđeni od strane nadležnih ministarstava za područja socijalne skrbi u Bosni i Hercegovini”, rekao je ministar Osmanović.\nVeleposlanik Japana u BiH Kazuya Ogawa posebice je naglasio vrijednost donacije u ekološkom smislu jer donirana vozila odgovaraju najvišim ekološkim standardima, pa će kao takva doprinijeti zaštiti životne sredine.\nUprava i djelatnici Staračkog doma Tomislavgrad zahvaljuju Vladi Japana, Ministarstvu civilnih poslova Bosne i Hercegovine za uspješno provođenje projekta kao i Centru za socijalnu skrb Tomislavgrad (ravnatelju Iliji Krišti) i Ministarstvu rada, zdravstva, socijalne skrbi i prognanih Hercegbosanske županije koji su kandidirali Starački dom Tomislavgrad na ovaj projekt kojim je našoj ustanovi donirano jedno vozilo, priopćeno je iz Staračkog doma Tomislavgrad.


Modernizacija u radu Službe za upravljanje, signalizaciju i računare u TE „Kostolac B“\n08:05 | 23.11.2020. Autor: EPS Energija\nU poslednjih deset godina u kostolačkim termoelektranama urađeno je nekoliko desetina projekata automatske kontrole i upravljanja procesom proizvodnje, što je bitno uticalo na stabilnost proizvodnog procesa.\nŽeljko Ilić, direktor TE „Kostolac B“, ističe da se danas s pravom može reći da u termoelektrani „Kostolac B“ na oba bloka rade pametni softveri, koji pomažu zaposlenima u vođenju procesa proizvodnje. Automatsko praćenje i upravljanje je sada neraskidivi deo novih tehnoloških mogućnosti, ali i ekonomičnosti i energetske efikasnosti na oba bloka. Posebno je do izražaja došla implementacija projekata u poslednjih pet godina.\n“Jedan od najvažnijih poslova bilo je sprovođenje projekta migracija upravljačkog sistema na B2. Projekat je realizovan u toku 2019. godine. Prebačen je softver sa verzije VIW 9000 na verziju VIEW 4. U skladu s ovim, izmenjen je i hardver. Realizacija tog projekta omogućava jednostavniju i bržu dijagnostiku uređaja i simulaciju kada dođe do kvara na merenjima, ventilima i klapnama. Radovi su povereni preduzeću „IMP Automatika“ iz Beograda, koje je taj posao uradilo veoma dobro i to je praktično domaća pamet u službi proizvodnje električne energije kod nas“ − kaže Ilić.\nOn dodaje i da je urađen važan projekat na modernizaciji upravljanja na bunarima sirove vode.\n„Projekat je realizovan u toku 2018. i 2019. godine. Urađeno je upravljanje radom bunarskih pumpi preko frekventnih regulatora, a ugrađeno je analogno merenje nivoa i protoka za svaki bunar pojedinačno. Na taj način optimizovan je rad sistema bunara za proizvodnju sirove tehničke vode. I ovaj posao je izvodila domaća firma, „Informatika“ iz Beograda. Ovde se radi o nadogradnji i usavršavanju starih tehnoloških linija i delova postrojenja. Planiramo da nastavimo sa značajnim ulaganjima u automatske procese kontrole i upravljanja, da ne govorim o tome da su nova postrojenja već samim projektima potpuno automatizovana“ − kaže Ilić.\nOd novih postrojenja koja su automatizovana to su pre svega sistem za odšljakivanje i otpepeljivanje, sistem za odsumporavanje dimnih gasova, elektrofilterska postrojenja, a takva će biti i nova fabrika za prečišćavanje otpadnih voda.\nAutomatizovana su i sva merenja za monitoring zaštite životne sredine, koja obezbeđuju veću efikasnost i upravljanje procesom proizvodnje, što ovu termoelektranu svrstava u moderna postrojenja u našoj zemlji, navodi Ilić.\nNovoobolela 4.995 lica, preminuo 31 pacijent


Nihad Varajić – UG Svjetlo\nAKTIVNOSTI UDRUŽENJA U DRUGOJ TREĆINI MJESECA RAMAZAN\nNihad Varajić 4 Juna, 2018 Aktuelnosti\n8- 4 velika iftara u Potocarima po 300 postaca (1 iftar organizovali sa Udruzenjem Tempo) – 2 iftara u Bratuncu po 250 postaca – 2 iftara u Rasevu kod Zvornika (od toga 1 za jetime) za 180 postaca -1 iftar…\nSREBRENICA, POTOČARI IFTAR / RAMAZAN 2018\nNihad Varajić 26 Maja, 2018 Aktuelnosti\nRAMAZAN 2018 aktivnosti prvih 8 dana\nNihad Varajić 23 Maja, 2018 Aktuelnosti\nAKTIVNOSTI UDRUZENJA U PRVIH 8 DANA RAMAZANA 1. Kupovina 2 krave za povratnicke porodice u Istocnoj Bosni 2. Organizovanje iftara u Potocarima za 300 postaca 3. Organizovanje iftara za 250 postaca u gradskoj dzamiji u Bratuncu 4. Organizovanje iftara za…\nKurbani 2017/1438 hg\nNihad Varajić 21 Septembra, 2017 Aktuelnosti\nUdruzenje Svjetlo je u Istočnoj Bosni od naših povratnika kupilo je 83 ovce + 2 krave. Tako da su clanovi našeg udruženja u predhodna 4 dana podjelili kurbansko meso povratnicima u opcinama: Vlasenica, Milici, Zvornik, Bratunac i Srebrenica, preko 1000…\nNihad Varajić 27 Juna, 2017 Aktuelnosti\nTridesetdevetogodišnji Muhamed Sinanović iz srebreničkog sela Luka svaki dan vozi sedmogodišnjeg sina u 25 kilometara udaljenu školu u mjesto Podravno. Mali Hakija jedino je dijete iz Luke koji je prošle godine krenuo u školu. On na nastavu ne može ići…\nNihad Varajić 25 Juna, 2017 Aktuelnosti\nAKTIVNOSTI UDRUŽENJA TOKOM MJESECA RAMAZANA 2017 GODINE\nNihad Varajić 21 Juna, 2017 Aktuelnosti\nTokom mjeseca ramazana članovi udruženja Svjetlo realizovali su naredne akcije: Kupovinu i podjelu 1030 prehrambenih paketa našim povratnicima (Istočna Bosna, Stolac, Doljani..) Kupovina 7 krava našim povratnicima u Istočnoj Bosni u mjestima Cerska, Šekele, Glogova, Suha i Konjevic polje. Organizovanje…\nAktivnosti udruženja umjesecu maju 2017 godine\nČlanovi udruženja Svjetlo u mjesecu maju su realizovali sljedece humanitarne akcije: 1. Kupovinu i podjelu 130 prehrambenih paketa za povratnike u Istočnoj Bosni i u Istočnoj Hercegovini 2. Nabavku 25 koza za povratničke porodice 3. Plaćanje režija (struje) za 3…\nAKCIJE U MJESECU APRILU 2017 godina\nNihad Varajić 28 Maja, 2017 Aktuelnosti\nAktivnosti udruženja Svjetlo u mjesecu martu 2017 god.\nNihad Varajić 4 Aprila, 2017 Aktuelnosti\n1. Kupovina 3 krave za povratnike u Istočnoj Bosni: * Mersudin Kopic zivi sa 5 članova porodice u Zelenom jadru, 10 kilometara od Srebrenice * Elvir Mrčić iz Srebrenice otac od bolesnog malog Muje * Amir Fetahović 2. Kupovina 8…\nAktivnosti udruženja tokom mjeseca februara 2017 godine\nNihad Varajić 24 Februara, 2017 Aktuelnosti\n1. Siječa 35 metara drva za najugroženije porodice (RVI, demobilisani borci, samohrane majke itd.) 2. Kupovina 18 paketa za najugroženije porodice u Kantonu Sarajevo. 3. Podijela novčanih sredstava za 17 porodica u total iznosu od 2600 KM za plačanje kirija…\nAktivnosti udruženja janaur 2017 godina\nAktivnosti udruženja tokom mjeseca januara 2017 godine 1. Kupovina 45 prehrambenih paketa za najugroženije porodice u Kantonu Sarajevo i u Istočnoj Bosni. 2. Nabavka (siječa i dostava) 65 metara drva za 45 porodica (samohrane majke penzionera, RVI…) u Kantonu Sarajevo…\nSuada Suljić iz Srebrenice je hrabra nastavnica bosanskog jezika. Umjesto u razredu među učenicima, ona već osam godina iščitava o multipla sklerozi (MS), od koje je oboljela. Nada se da će pronaći neki prirodni lijek koji bi joj mogao biti…\n1. Kupovina 55 paketa za najugrozenije povratnicke porodice u Istocnoj Bosni. 2. Kupovina 20m2 drva za povratnike u Istocnoj Bosni i 40 m2 drva koje su pripremili nasi clanovi za samohrane majke i ugrozene porodice u Kantonu Sarajevo 3. Placanje…\nSejad Muškić iz Cerske: Povratnicima je potrebna pomoć da pokrenu biznis, ne treba nam milostinja\nNajveći broj stanovnika istočne Bosne živi teško. Na rubu siromaštva. Ekonomija u BiH je na niskim granama, a to je naročito izraženo u ovom dijelu zemlje. Sejad Muškić živi u Cerskoj kod Vlasenice. Ima suprugu i troje djece. U istoj…


VUČIĆ SAOPŠTIO VAŽNU VEST ZA GRAĐANE SRBIJE: Situacija sa virusom korona je bolja, ali nema opuštanja | Novosti.RS\n- Ovo sam rekao ne da bih kazao da je vreme za opuštanje, već da shvatimo da treba da da budemo odgovorniji i ozbiljniji u pristupu našoj borbi sa infekcijom, da zaštitimo građane - rekao je Vučić.\nKorona virus Aleksandar Vučić virus korona KOVID 19\n( 363 ) ( 7 )Odgovori\nIz dana u dan Srbija nastavlja da se razvija iako to mnogima ne ide u korist.\n@BozaB - Imamo rast BDP i medju najboljima smo u Evropi sto je potvrda dobre i odgovorne ekonomske politike\n( 427 ) ( 4 )Odgovori\nMoramo biti složni, odgovorni i disciplinovani ako želimo što pre pobediti tu nevidljivu neman.\nSamo disciplina i odgovornost ce nam pomoci kako da pobedimo virus. Budimo odgovorni!!\nSituacija sa corona virusom se polako stabolizuje. Ali nema opustanja dok nestignu vakcine, i opasnost polako prodje.\n( 9 ) ( 175 )Odgovori\nja sam mislio da ce da dobijemo jos 100€ po naslovu clanka\nOdgovorno ponašanje i ozbiljan pristup korona virusu doprineo je poboljšanju situacije.\nMoramo svi poštovati mere nema opuštanja sad moramo još više biti oprezniji.\nMoramo da budemo ozbiljni, odgovorni i da postujemo mere, tako cemo zastititi sebe i druge.\n( 107 ) ( 1 )Odgovori\nNema opustanja svakako to je cinjenica\n( 376 ) ( 2 )Odgovori\nDržava čini sve što može da iz borbe sa koronavirusom izadjemo sa što je moguće manje ljudskih žrtava.\nSituacija je bolja ali jos nije nikakvo vreme za opustanje.\n( 518 ) ( 1 )Odgovori\n( 388 ) ( 1 )Odgovori\nPolako se situacija smiruje...\n( 457 ) ( 1 )Odgovori\nSituacija se stabilizuje, ali nikako ne sme biti opustanja...\nDisciplinovanost gradjana i sprovodjenje mera zastite urodilo plodom.\nGradjani Srbije su najbolju mogucu zdravstvenu zastitu dobili u slucaju da su imali razloga da se obrate lekaru .\nVerujem da ce situacija biti jos bolja i da cemo konacno uspeti da pobedimo ovaj virus.\nOpustanje, nikako. Korona kao sto smo se mogli uveriti se vraca u celom svetu. Od discipline i odgovornosti gradjana zavisi kako cemo se izboriti sa ovom posasti, i koliko zivota cemo izgubiti. Cilj nam je, naravno da bude sto manje zrtava i svaki zivot je vazan.\nNikako se ne smemo opustati, mere moraju ostati na snazi dok ne stigne vakcina.\nPoštovanje mera daje rezultate... samo da se sada opet ne opustimo...\n( 351 ) ( 1 )Odgovori\nVidi se trend smanjivanja ljudi na respiratorima i imamo veći broj ljudi otpuštenih iz bolnica u odnosu na zaražene pacijente koji se hospitalizuju. I pored toga moramo biti oprezni jer je ovaj virus vrlo ćudljiv!\nDrzava cini sve da se zaraza sto pre zaustavi a oboleli gradjani izlece!\nManji broj zaraženih, manji broj u bolnicama i manji broj ljudi na respiratorima je dobar signal, ali i dalje moramo da nosimo maske, držimo distancu i održavamo higijenu ruku kako bi virus sve više slabio u populaciji.\nSituacija sa korona virusom se postepeno stabilizuje ali nema mesta opustanju, moramo svi podjednako biti konstantno odgovorni i disciplinovani.\n( 532 ) ( 1 )Odgovori\nBudimo disciplinovani i svi ćemo biti zdravi.\nSrbija preduzima sve mere kako bi gradjani bili sto bezbedniji.\n( 387 ) ( 1 )Odgovori\nBorba mora da se nastavi kao i naša lična odgovornost,sve danas zavisi od nas i to treba uvek da zapamtimo i preporuka da se pridržavamo.\nAko se sada opustimo uprskacemo sve. Jos malo strpljenja i sve ce se vratiti u normalu.\nIako se situacija poboljšava i dalje treba biti odgovoran, pridržavati se propisanih mera i na taj način štititi i sebe i druge.\n( 0 ) ( 495 )Odgovori\nKoliko botova i nabudženih im lajkova. Dal će uopšte objaviti ovaj moj komentar. Nažalost, od cirkusa korona ne vide daje od nosa, da ljudi i dalje obojevaju i od drugih stvari i umiru, i to puno više na dnevnom nivou, i kod nas i u svetu. Pod hitno zabraniti cirkus korona i vratiti zdravstvo u tokove koje su odavno razbucali i uništili, kao i vojsku i policiju.\nTačno je da je virus malo popustio, ali nema opuštanja. I dalje treba da budemo svi maksimalno odgovorni i savesni.\nDa bi pobedili ovaj virus moramo da budemo odgovorni i disciplinovani.\nGradjani moraju pokazati odgovornost i disciplinu, nema opustanja kada je korona virus u pitanju.\nVirus može da kazni svako opuštanje i zato svi treba da budemo disciplinovani i poštujemo mere.


Golmani, a strelci (VIDEO) - Sportklub\nLazar Jovanović Autor:Saša Ozmo16. mar. 202010:00 > 1:27\nSvi pamte pojedinačne izlete golmana u protivnički kazneni prostor, pa i golove poput onog koji je Jens Leman dao protiv Dortmunda u derbiju dok je branio za Šalke ili čuvenog pogotka Begovića nakon 13 sekundi ili gola Marka Amelije u Beogradu.\nAli ovde su tema golmani koji su golove postizali redovno\nSvi verovatno znate koji golman je dao najviše golova u karijeri, u pitanju je Rožerio Seni, koji na svom kontu ima 131 pogodak (ukupno 61 iz slobodnog udarca). Branio je i za reprezentaciju, ali nikada nije dao gol u dresu Selesaoa. Zato je kao čuvar mreže Sao Paula rešetao mreže i iz slobodnih udaraca i iz penala. U periodu od 2005. do 2007.godine dao je čak 47 golova, a za sve one koji vole statistiku i lude podatke, u tom periodu je Emil Heski (nekadašnji reprezentativac Engleske i napadač Birmingema i Vigana u to vreme, a pre i Liverpula) dao samo 13. Stoti gol u karijeri dao je u derbiju protiv Korintijansa iz slobodnjaka sa 18 metara.\nOn je po tri osnova ušao u Ginisovu knjigu rekorda, kao golman koji je dao najviše golova, kao igrač sa najviše nastupa za jedan klub i kao igrač koji je najviše puta bio kapiten jednog tima. Odigrao je preko 1.000 mečeva za Sao Paulo, a ušao je u istoriji i kao igrač sa najviše postignutih golova iz slobodnih udaraca za klub u Brazilu – 60, pretekao je Marselinja Karioku (dao 59 za Korintijans). Da se sve kompletira, ušao je i u deset najboljih strelaca svih vremena Sao Paula. Trenutno je trener Fortaleze, a samo kratko je bio na klupi „svog“ Sao Paula.\nDaleko iza Senija nalazi se Hoze Luis Čilavert. Dao je u karijeri 62 gola, ali može da se pohvali da je za selekciju Paragvaja dao osam golova. Za razliku od Senija Čilavert je branio za sedam različitih klubova, a sam je rekao da je dok je bio u Saragosi počeo da vežba ozbiljno izvođenje penala i slobodnih udaraca. Ostajao je posle treninga i izvodio između 80 i 120 slobodnjaka. Inače, dok je bio u Saragosi navijači su mu često dobacivali s tribina da ostavi loptu nekome i da se vrati na gol, ali ih nije slušao. Najefikasnija sezone bila mu je 1997/98 kada je postigao deset golova za Velez. Kao i Seni i Čilavert je ušao u istoriju i to kao prvi golman ikada koji je dao hettrik, 1999.godine kada je protiv Fero Karila tri puta bio precizan sa bele tačke.\nDve godine kasnije je za Strazbur u penal seriji finala Kupa dao odlučujući penal protiv Amijena. Pored toga što je proglašen najboljim golmanom sveta od strane IFFHS u tri navrata i toliko golova, ostaće upamćen i po mnogim drugim stvarima. U kvalifikacijama 1997.godine bio je isključen kao i Faustino Asprilja, koji je posle svega spasio Čilaverta od ubica (o ovome neki drugi put detaljnije). Nije hteo da igra 1999.godine na Kopa Amerika jer je smatrao da vlada Paragvaja treba da uloži novac u obrazovni sistem, a ne u fudbal. U kvalifikacijama za SP 2002 je pljunuo Roberta Karlosa i zaradio suspenziju zbog koje nije branio na prvom meču Mundijala. Ima tu još dosta ovakvog materijala, ali predugo bi trajalo, pa izdvajamo skorašnji ispad kaa je kao stručni konsultant na jednoj televiziji rekao uživo da je predsednik CONMEBOL Alehandro Domingez korumpiran tokom meča Paragvaja i Kolumbije. Naravno, skinut je sa ove pozicije momentalno.\nLažno treće mesto drži Horhe Kampos sa preko 40 golova. Zašto lažno? On nije davao golove kao golman, već kao napadač, pošto nije hteo da sedi na klupi na startu karijere ubedio je trenera UNAM Pumasa da ga pusti da igra napadača… Tako da se njegovi brojke ne važe, baz obzira na najluđi dres ikada.\nZbog toga treće mesto pripada Bugarinu Dimitaru Ivankovu, koji je u karijeri dao 42 gola. Vatreni navijač Levskog je upravo za ovaj klub dao većinu svojih golova, a ostatak je postigao u Turskoj za Kajzeri i Bursu. U finalu Kupa Turske 2008. godine protiv Genčlera odbranio je tri penala i dva puta bio precizan u penal seriji i tako je doneo Kajzeriju trofej (posle penala je bilo 11:10).\nKakva bi ovo lista bila da nema Ludaka? El Loco je bio nadimak Renea Igite. On je u karijeri dao 41 gol, a verovatno ga više ljudi pamti po čuvenoj škorpijon odbrani protiv Engleske… Ali kao i Čilaverta pratile su ga razne priče i dešavanja. Od toga da je bio hapšen jer je nosio novac za otkup ćerke narko bosa Karlosa Moline i za to dobio 64.000 dolara (kažnjivo jer je imao korist od kidnapovanja), preko toga da je 2005.godine na kratko završio karijeru pošto je bio pozitivan na doping testu (gle čuda na kokain i druži se sa Maradonom), pa do toga da je posećivao Pabla Eskobara u zatvoru…\nPeti na listi je Džoni Vegas Fernandez, Peruanac koji je dao 39 golova, od čega 30 sa bele tačke, a devet iz igre. Od aktivnih golmana među prvih deset je samo Brazilac Marsio, ali u tačnost njegovih podataka sumnjam, jer trenutno nastupa za Ipatingu, a većinu golova je dao igrajući za Atletiko Gojanense, koji je 2019.godine ušao u brazilsku Seriju B. Tu je i Hans-Jerg But, koji je u istoriji kao golman koji je u Evropi dao najviše golova sa bele tačke u jednoj od najjačih liga – 26 u Bundesligi. Dao je i tri gola u evro-takmičenjima, a sva tri je dao Juventusu i to sa tri različita kluba – HSV, Leverkuzen i Bajern. Zanimljivo je i to da za Bajern nije dao gol u ligi, iako je šutirao jedan penal, protiv Majnca, ali je udarac odbranio Hajnc Miler.\nNa listi se nalaze i Dragan Pantelić, Žarko Lučić i Ante Vulić, a tu je i Peter Šmajhel, koji je u karijeri dao 13 golova, a najpoznatiji je svakako onaj u UEFA Kupu protiv Rotora. I njegov sin Kasper je uspeo da se upiše, možda se i sećate, protiv Jeovila, ali na kraju taj pogodak je ipak pripisan Krisu Vudu, jer lopta nakon udarca Šmajhela mlađeg nije prešla gol liniju, već je Vud imao poslednji kontakt… Najbrži gol jednog golmana delo je Asmira Begovića, koji je nakon 13 sekundi savladao Artura Boruca sa 91,9 metara.\nI za kraj podatak kada je prvi put upisano da su dva golmana bili strelci na jednom meču – utakmica Lanarka i Madervela 1910.godine. To je bio jedini takav slučaj u nekoj prvoj ligi sve do 2000.godine kada su u derbiju Veleza i Rivera golmani bili u glavnim ulogama. U pobedi Rivera 3:2, pogodak za River sa bele tačke dao je Roberto Bonano, a na drugoj strani je precizan bio, ko drugi nego Hoze Luis Čilavert.\nJosé Luis ChilavertRene HiguitaRogerio Ceni


06-2018-pitanje-buduceg-oca-da-li-moja-supruga-moze-na-trudnicko | Za članove | Pravni saveti za mame\n06. 2018. - Pitanje budućeg oca: Da li moja supruga može na trudničko bolovanje šest meseci nakon zaposlenja? 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n06. 2018. - Pitanje budućeg oca: Da li moja supruga može na trudničko bolovanje šest meseci nakon zaposlenja?\n06.07.2018. / 11:07\nSupruga mi je u drugom mesecu trudnoće i nezaposlena je. Postoji li mogućnost da otvorimo firmu i da samo ona bude zaposlena, kako bi posle šest meseci otišla na trudničko i dobijala od države naknadu (platu)? Naravno da plaćamo ...\nNaknadu zarade, odnosno naknadu plate za vreme porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta i odsustva sa rada radi posebne nege deteta ostvaruju zaposleni kod pravnih i fizičkih lica.\nNeophodno je da shvatitie da trudničko nije garantovano već predstavlja mogućnost ukoiko su ispunjeni zdravstene okolnosti. Jedino ste u obavezi da otvorite porodiljsko odsustvo I odsustvo sa rada radi nege deteta.\nOsnovica naknade zarade, odnosno naknade plate za lica utvrđuje se na osnovu zbira mesečnih osnovica na koji su plaćeni doprinosi na primanja koja imaju karakter zarade, za poslednjih 18 meseci koji prethode prvom mesecu otpočinjanja odsustva zbog komplikacija u vezi sa održavanjem trudnoće, ili porodiljskog odsustva, ukoliko nije korišćeno odsustvo zbog komplikacija u vezi sa održavanjem trudnoće.\nAdvokat vas savetuje Prava trudnica Nezaposlena trudnica


NOVA GONjENjA CRKVE HRISTOVE\nNjegovo Preosveštenstvo Episkop dalmatinski G.G. Fotije služio je Svetu Arhijerejsku Liturgiju 26. juna 2005.g. (praznik Svih Svetih) u manastiru Krki. U toku Svete Liturgije vladika je u svojim molitvama pominjao Arhiepiskopa ohridskog G.G. Jovana kog je bezbožna makedonska vlast osudila na kaznu zatvora u trajanju od godinu i pol dana. Stradanje Arhiepiskopa Jovana je ravno stradanju prvih hrišćanskih mučenika.\nEparhija dalmatinska na čelu sa svojim episkopom apeluje na narod u Makedoniji da prepozna i vidi svjetlost u mraku tj. da se narod koji je u raskolu u Republici Makedoniji pokaje i prizna Ohridsku Arhiepiskopiju koja je u sastavu Srpske Crkve. Odluka o hapšenju Arhiepiskopa Jovana je politička odluka i ovim činom vlasti u Makedoniji pokazuju da su ostali poslednji bastion bezbožništva u Evropi.\nEparhija dalmatinska podržava Arhiepiskopa Jovana i u njegovom stradanju vidi primjer odanosti Hristu. U isto vrijeme ponašanje jerarhije koja je u raskolu podsjeća na ponašanje fariseja koji su razapeli Hrista. Srpska crkva u eparhiji dalmatinskoj sastradava sa pravoslavnima u Makedoniji i neprestano se moli za velikog jerarha i ispovijednika pravoslavlja Arhiepiskopa Jovana VI.


Evropska podrška terorističkoj organizaciji PKK pisjournal\nNaslovnica Analiza Evropska podrška terorističkoj organizaciji PKK\nPISjournal–Lista terorističkih organizacija u Evropskoj uniji (EU) nedavno je ažurirana i ponovo se na njoj nalazi PKK. Nažalost, to ne mijenja činjenicu da u nekim evropskim krugovima postoji široko rasprostranjena blagonaklonost i tolerancija prema ovoj terorističkoj organizaciji.\nNakon napada 11. septembra i vala kriminalnih djela koji su pogodili Zapad, uključujući Evropu, EU je usvojila različite mjere borbe protiv terorizma, a sve su vezane za listu pojedinaca, grupa i entiteta koji su uključeni u terorističke akte i kojima su zato nametnute restriktivne mjere.\nPrema međunarodnom pravu, izraz terorizam označava “protivpravnu upotrebu sile ili nasilja protiv osoba ili imovine kako bi se zastrašila ili prisilila Vlada, civilno stanovništvo ili bilo koji njihov segment, u cilju ostvarivanja političkih ili društvenih ciljeva“. Stoga, u cilju obezbjeđivanja djelotvornosti, strože koordinacije među državama članicama u borbi protiv terorizma, lista EU se redovno revidira i ažurira u intervalima od oko šest mjeseci.\n“Iako odgovornost za borbu protiv kriminala i očuvanje sigurnosti prvenstveno leži na državama članicama, teroristički napadi posljednjih godina pokazali su da je to zajednička odgovornost koju moraju zajedno snositi. EU doprinosi zaštiti svojih građana djelujući kao glavni forum za saradnju i koordinaciju među državama članicama.”\nU ovom okviru, posebna pažnja je posvećena “džihadističkim” terorističkim grupama, koje su dramatično pogodile Evropu. Stoga je EU aktivno posvećena primjeni svojih sankcija na ISIS i Al-Qaedu i osobe i entitete koji su s njima povezani ili ih podržavaju“, navodi se u dokumentima Evropskog vijeća.\nMnogo truda je uloženo u borbu protiv ovih terorističkih grupa. Međutim, među navedenim terorističkim organizacijama nalazi se PKK, poznat i kao “KADEK” i “KONGRA-GEL” i njeni organizacioni ogranci, kao što su TAK i DHKP-C.\nPKK je teroristička organizacija veoma slična ISIS-u\nKao rezultat toga, ne bi trebalo biti sumnje da je PKK teroristička organizacija, okrutna, nasilna i kriminalna kao i ISIS. Ipak, čini se da se percepcija javnosti i široko rasprostranjena simpatija kreću u suprotnom smjeru, s ciljem delegitimizacije ne samo opasnosti, već i primjene međunarodnopravnih principa, a sve na štetu koherentne razrade učinkovitih zajedničkih mjera protiv terorizma.\nPostojeći dokazi o logističkoj i oružanoj podršci u suprotnosti su s pretpostavkama borbe protiv terorizma kako je zamišlja EU. Štaviše, isti nivo blagonaklonosti daje se evropskim stranim borcima koji se pridružuju PKK/PYD-u, a koji su kod kuće prikazani kao “hrabri heroji koji se bore za plemeniti ideal“. Ovaj stav i pogrešna percepcija predstavljaju veliki paradoks jer bi takva tolerancija bila nezamisliva prema terorističkoj organizaciji ISIS i njegovim stranim borcima.\nTurski stav protiv PKK-a nije politička borba protiv tradicionalne opozicije. Umjesto toga, to je borba protiv terorističke organizacije sa separatističkim ciljevima. Na osnovu ove pretpostavke, svaka država strukturirana oko principa suvereniteta, nepovredivosti i cjelovitosti svoje teritorije provodila bi odbrambenu i preventivnu politiku poput Turkiye, koja je vrlo često izložena kritici i nerazumijevanju od strane partnera koji pristaju na retoriku PKK-a.\nDrugim riječima, neke evropske države gotovo automatski prave razliku u procjeni stepena opasnosti od PKK-a i ISIS-a, pri čemu je prva prikazana kao nekakav “sekularni“, “mirni“ i “demokratski“ projekt.\nTakav stav nije održiv i neizbježno pogoršava dvostruke standarde u pitanjima od primarnog značaja koji se tiču sigurnosti i stabilnosti. S jedne strane, to je nepravedan pristup prema Turkiye i njenom legitimnom nacionalnom interesu.\nS druge strane, to je u suprotnosti sa evropskim postulatima o zajedničkoj borbi protiv prijetnji i saradnji s partnerima. Dakle, suočeni smo s toliko dokaza i došlo je vrijeme da razmišljamo i djelujemo koherentno i pragmatično, odbacujući bilo kakve razlike i naklonost prema neprijateljima i teroristima.\nPrethodni članakPitanje Palestine i podrška arapskog svijeta Osovini otpora\nNaredni članakGrčka se pretvara u američku vojnu bazu


Uz Brunovu Kabalu - EL MUNDO SEFARAD\nUz Brunovu Kabalu\nFilozofi su, na izvestan način, slikari i pesni-ci; pesnici su slikari i filozofi; slikari su filozofi i pesnici. Tako istinski pesnici, istinski slikari i istinski filozofi jedan drugoga biraju, i jedan drugome dive se.\nĐordano Bruno, Explicatio triginta sigillorum\nĐordano Bruno stigao je u London u aprilu 1583, i u Engleskoj ostao do kraja 1585. Nešto više od dve godine nije naročito dugo raz-doblje. Ipak, za Bruna je to vreme bilo pre-sudno. U Parizu je počeo da razvija temeljne motive svoje „nolanske filozofije“; u Londonu ih je razvio na izvanredan način, i napisao prava remek-dela evropske misli, svoje tako-zvane „italijanske dijaloge“: Večeru na pepe-ljavu sredu, O uzroku, principu i jednom, O beskonačnom, Svrgavanje pobedonosne živo-tinje, Kabalu konja pegazovskog i Herotske mahnitosti. U Engleskoj je precizno osmislio svoje novo shvatanje beskonačnog, univerzu-ma i svetova; u žestokoj polemici protiv Lutera i pedanata reformacije, razradio je svoju „ope-rativnu“ etiku, izloženu u Svrgavanju pobedo-nosne životinje. Dovršio je delo o raspadu hrišćanstva čije je osnove postavio još u domi-nikanskom manastiru u napulju, preplićući na sebi svojstven način učenja Arija i Erazma. Tih godina, kada je Brunova misao bila u punom naponu, kada je uobličio svoje ideje onakve kakve će potom duboko uticati na evropsku filozofiju, Bruno je vodio težak život. U Parizu je uspeo da postane jedan od „kraljevih predavača“, a oni su, kako kažu istoričari, bili „neka vrsta prethodnika fran-cuske Akademije“, predavanja za koja se s teškom mukom izborio na Oksfordu završila su se bolnim neuspehom, koji mu je konačno zatvorio vrata engleskih univerziteta. Uosta-lom, još i pre nego što je Bruno kročio u Englesku, kako je zabeležila Frensis Jejts u knjizi Bruno i hermetička tradicija, u London je ser Frensisu Volsingemu, kraljevskom prvom sekretaru, stiglo pismo engleskog ambasadora u Parizu Henrija Kobema, u kojem je stajalo: „U Englesku namerava da dođe Đordano Bruno, Nolanac, profesor filozofije, čiju religiju ja ne odobravam.“ Sa anglikanskog stanovišta, piše Đovani Akvilekija, jedan od najznačajnijih italijanskih brunista u XX veku, Brunove ideje nužno su morale delovati sumnjivo zato što je Bruno formalno bio katoličke, pa onda kalvi-nističke veroispovesti, „a ne treba ni spo-minjati da se pokazivao kao averoista – to jest, zastupao ideju „dve istine“ - u pitanjima odnosa između otkrivene religije i filozofije, i da su se mogli otkriti tragovi panteističkog imanentizma u njegovim delima objavljenim u Parizu, kao i, nesumnjivo, u njegovim paris-kim predavanjima“.\nPo izjavama koje je dao tokom suđenja, Bruno je otišao iz Pariza „zbog nemira koji su izbili“; mada početkom te godine još nije bila izbila otvorena pobuna protiv vladajuće dinastije, već je rastao talas katoličke reakcije koji će dve godine kasnije prinuditi kralja da opozove edikte o miru s protestantima. U mar-tu 1583, svega nekoliko nedelja pre nego što je engleski ambasador poslao vest o Brunovom dolasku u London, kralj je morao da se umeša da uguši pobunu u parlamentu, koji je odbijao da potvrdi nove poreske edikte; četiri meseca kasnije, sveštenstvo se okupilo u skupštini da traži usvajanje doktrinarnih postavki Trident-skog koncila u Francuskoj. U tako složenoj političkoj situaciji, prisustvo čoveka kakav je bio Bruno, koji se bio odrekao katoličanstva i prihvatio kalvinizam u Ženevi, koji je u učenim krugovima bio poznat po svojim ne naročito pravovernim idejama, nije bilo dobrodošlo. I Bruno se našao u Londonu, s preporukama za francuskog ambasadora Mišela de Kastelnoa na engleskom dvoru. Istoričarka renesanse koja je najzaslužnija za širenje brunističkih studija u XX veku, Frensis Jejts, iznela je pretpostavku da je Bruno dobio neki tajni diplomatski zadatak, da je trebalo da u Engleskoj zastupa pomirljivu politiku francus-kog kralja, koju je Bruno lako mogao prihva-tati. Novija istraživanja istoričara pokazuju da su Brunovi kontakti u Londonu bili sasvim u skladu s idejama koje je Bruno imao o politici kakvu bi trebalo voditi u pitanjima vere.\nBoravak u Londonu za Bruna je bio jedan od najplodnijih perioda. Našao se u najvišim krugovima u engleskoj kulturi i društvu, kre-tao se među ljudima kao što su ser Filip Sidni, plemić i književnik, koji se te godine oženio ćerkom prvog sekretara Volsingema, a koga je Bruno već bio ranije upoznao u Milanu, 1578; Fulk Grevil, Sidnijev školski drug i veliki prijatelj, koji je kasnije napisao Sidnijevu bio-grafiju, i sam vrlo prisutan na engleskom dvoru; u njegovoj kući organizovane su večere i sastanci moćnih ljudi i književnika; tu je i Džon Florio, sin Toskanca, rođen u Londonu, pisac priručnika za učenje italijanskog, a kasnije i prvog italijansko-engleskog rečnika (1611), koji je bio kućni učitelj ćerke fran-cuskog ambasadora Kastelnoa. O svima njima, Bruno piše u dijalogu Večera na pepe-ljavu sredu i u Herotskim mahnitostima; piše i o tome da je i klima tih godina u Engleskoj bila neobično blaga: „Pod ovim blagim nebom nad Britanskim ostrvom…“, kaže, „jeo sam grožđe iz londonskih bašti […] za koje tvrde da nikad nije takvo rodilo na engleskom tlu“.\nGodine 1583. kraljica Elizabeta I ima pedeset godina, a vlada od 1558. Prema proračunima u Kembričkoj ekonomskoj isto-riji, Engleska je 1570. imala nešto više od če-tiri miliona i sto hiljada stanovnika, a London oko sto šezdeset hiljada. Podaci o Londonu razlikuju se maltene iz godine u godinu tokom celog XVI veka: početkom veka, samo leva obala imala je oko pedeset hiljada, a krajem veka dve stotine hiljada, pre svega zahva-ljujući razvoju trgovine i širenju grada. U vreme kada je Bruno tamo boravio, London je bio jedan od najvećih evropskih gradova, posle Konstantinopolja, Pariza i Napulja. Kakvo je bilo stanovništvo grada, o tome Bruno piše u Večeri na pepeljavu sredu: „Narod bez trunke obzira, neuglađen, grub, seljački, divalj i ne-vaspitan […] sluge […] propali trgovci ili zanatlije […] trgovci bez savesti i vere…“\nLondon se bezmalo ceo širio duž leve obale Temze, muljevite, s brojnim pristaništima i nebrojenim brodovima i čamcima. Bruno priča o dva lađara koji odbijaju da produže put, zato što su stigli do svoje kuće: „ …nekakvi prostaci […] izbaciše nas tamo; i pošto smo im platili i zahvalili (jer na tom mestu ništa drugo i ne može da se učini kad vam takav šljam učini nešto nažao) […] zaglibili smo se u nekom blatnjavom gazu […] sve šljapkajući po mulju u koji su nam noge upadale do kolena…“, kako je napisao u Večeri. Grad je s desnom obalom povezivao samo jedan most, na kojoj su samo seoske kuće i njive, pivara i dve arene: velika (The Bowl) i mala, za borbe pasa i medveda.\nU vreme kada je Bruno stigao u London, postojalo je već niz pozorišta, izgrađenih sedamdesetih godina, kako piše Šekspirov biograf Stiven Grinblat, pozivajući se na savremenog londonskog hroničara Stouva: Pozorište, Kulisa, Ruža, Labud, Crveni bik, Fortuna, i čuveni Glob. Sam Šekspir u Lon-donu je počeo da se proslavlja svojim drama-ma nekoliko godina kasnije, 1587. Od 1567. radi londonska Berza, osnovana po ugledu na onu u Antverpenu, oko koje se, kao i pred katedralom Svetog Pavla, nalaze, kako piše Bruno, „gomile očajnika koji su pali u nemilost kod svojih gospodara, koji su se sklonili od oluje, hodočasnici, nesposobnja-kovići i lenjivci, oni koji više nemaju priliku da nešto ukradu, oni koji su tek utekli iz zatvora, oni koji su se namerili nekoga da prevare da dođe da ih odande izvuče“.\nMeđutim, London je u punom zamahu, kao i celo Elizabetino kraljevstvo: godine 1581. Frensis Drejk je postao ser, posle velikih uspeha protiv Španaca na Pacifiku. Osnivane su prve trgovačke kompanije, poput Levante-ske kompanije, trgovalo se vunom i kalajem. Najveći broj kuća u Londonu bio je od drveta; na obali Temze stajao je Tauer, od sivog kamena.\nPo dolasku u Englesku, Bruno je od aprila boravio u kući ambasadora Kastelnoa, a prvi put je juna meseca otišao u Oksford, u pratnji poljskog palatinskog kneza Alberta Laskija. U pratnji kneza nalazi se još jedna značajna ličnost: Džon Di, koji tada ima pedeset i šest godina, a studirao je na Kembridžu: geograf (upoznao je Merkatora u Holandiji), matema-tičar, na glasu je i kao alhemičar; kraljičin je astrolog. Zagovornik kopernikovskih ideja, a čita i sudbine iz kristalne kugle; prijateljuje s mladim Edvardom Kelijem, koji tvrdi da razgovara s duhovima pokojnika i da zna kako da dobije zlato iz prostih metala. S druge strane, oksfordski profesori, čvrsto vezani za Aristotelovu misao i za Ptolomejevu fiziku.\nDžordž Abot, koji će kasnije postati Kenterberijski nadbiskup, ostavio je svedočan-stvo o toj prvoj poseti u tekstu naslovljenom Razlozi koje je izneo Doktor Hil, objavljenom 1604, četiri godine posle Brunove smrti. Tom je prilikom, tvrdi Abot, Bruno „goreo od želje da se proslavi nekim dostojnim podvigom“. Brunu, je, odista, bilo stalo da javno govori o svojim kosmološkim idejama, koje je razvijao polazeći od Kopernika, koga je, kako je tvrdio „razumeo bolje nego što je ovaj sam sebe razumeo“. Verovao je da će protestanti lakše prihvatiti takve ideje. U Oksfordu, gde je, na koledžu Hristova Crkva, nekada studirao Filip Sidni, Bruno je za vreme te junske posete vodio nekoliko rasprava sa oksfordskim teologom Džonom Anderhilom, koji je 1584. godine postao vicekancelar Univerziteta. Bruno je u Englesku stigao u najgorem trenutku. Na reči koje je o njemu napisao engleski ambasador u Parizu svakako su imali uticaja i Brunov raniji život, Brunovo neorto-doksna učenja, dela koja je objavio u Parizu. Godine kada se Bruno našao u Engleskoj bile su vreme velikih sukoba unutar crkve u toj zemlji, podeljene na anglikance i „ekstremne protestante“, „puritance“ toga perioda. Da stvar bude još komplikovanija, upravo tih godina na Oksfordu su počele da se šire ideje francuskog humaniste i logičara Pjera de la Ramea, hugenota deset godina ranije postradalog u Vartolomejskoj noći, koji je predložio veliku reformu obrazovanja: njegovo „uvođenje metoda“ u nastavu bilo je „amater-sko delo očajnika koji nije mislilac nego peda-gog erudita“. S političkim razlozima preplitali su se i lični razlozi koji su doprineli tome da akademski krugovi u Oksfordu i Kembridžu, univerzitetima koji su u to vreme bili tesno povezani, uglavnom opredeljeni za „puritan-sku“ stranu. Zato ne čudi previše doček na koji je Bruno naišao u Oksfordu, naročito posle prvih rasprava s jednim od najvećih „puritanskih“ teologa, Džonom Anderhilom. Bruno u dijalogu Večera na pepeljavu sredu govori o „tvrdoglavom pedantskom neznanju i nadmenosti pomešanim sa seljačkim nevaspi-tanjem“: „Idite u Oksford i neka vam ispričaju šta se Nolancu desilo za vreme javne rasprave s nekim doktorima teologije pred poljskim princem Laskim i raznim engleskim plemićima […] Neka vam ispričaju […] i kako se zapleo kao pile u kučine, u petnaest navrata, pred petnaest silogizama, onaj jadni doktor koga mu je njegov korifejski položaj u Akademiji dao kao protivnika u toj prilici.“ Oštre reči. Međutim, osim očiglednog teorijskog nesla-ganja, postoji još jedan razlog koji ne treba potcenjivati. Taj puritanski teolog možda i nije bio naročito jak u filozofiji, ali je zato imao veliku moć u okviru Akademije.\nDruga epizoda vezana za Oksford odigrala se u avgustu iste godine. O njoj svedoče dva teksta, svaki na svoj način neobično zanimljiv. Jedno je Brunovo pismo vicekancelaru Oks-fordskog univerziteta, u kojem Bruno ne naročito laskavo govori o oksfordskim profe-sorima, i po Mikeleu Ćilibertu (jednom od tre-nutno najznačajnijih proučavalaca Bruna u Italiji), „traži nameštenje kao predavač“. U tom tekstu, svaka reč je brižljivo odmerena, a samo pismo sastavljeno iz četiri dela, u kojima su argumenti vrlo precizno razvijeni. U prvom delu, Bruno sebe predstavlja kao „doktora najbolje razrađene teologije i profesora naj-čistijeg znanja“, „ukrotiljelja neznanja“; govori o svojoj ljubavi prema svim ljudima; o svojoj ravnodušnosti prema razlikama u staležu, polu, rasi; svoju naklonost prema onima koji se u odnosima pokazuju kao uljudniji, miro-ljubiviji, odaniji; o tome da više gleda na duh i kulturu intelekta nego na spoljašnje znakove. U drugom delu razobličava i napada „zle Silene“, „pedante“, koji u ime naopako tumačenih biblijskih tekstova ludost prikazuju kao mudrost, neznanje kao znanje, lenost kao čistotu i svetost vere. U trećem delu, posredno iznosi svoje namere, ističući korisnost i vero-dostojnost, umnost i prirodnu harmoničnost svog istraživanja, odbijajući pretenzije na apsolutnu istinu: „Kad se desi da, zarad izno-šenja teorijskog razloga i praktične primene, naizgled budemo navedeni da prihvatimo učenja Pitagore, Parmenida, Anaksagore i najboljih filozofa, ili čak da iznesemo sopstve-ne ideje – ma koliko one ponekad mogle naoko biti u suprotnosti s uobičajenim pravoverjem – tu treba razumeti da takve stvari ne govorimo kao apsolutnu istinu, nego kao ono što se najbolje slaže s našim razmišljanjem i pame-ću, ili barem, kao nešto što nije toliko besmisleno koliko druga strana, njemu protiv-rečna.“ U ovom brižljivo razrađenom tekstu mešaju se fleksibilnost i čvrstina, spremnost na raspravu i preciziranje granica u kojima bi se ona imala voditi. Taj tekst po tonu je veoma različit od dijaloga Večera na pepeljavu sredu, u kojem glavna tema postaje nolanska filo-zofija. Međutim, između ta dva teksta, nešto značajno se dogodilo. Bruno je uvideo koliko neprijateljstvo može očekivati na Oksfordskom univerzitetu; s druge strane, upravo to je razdoblje kada razrađuje osnovne crte svojih kosmoloških istraživanja. Bruno je u avgustu 1583. započeo niz predavanja „o besmrtnosti duše“ i „o petostrukoj sferi“. Ubrzo je, među-tim, bio prinuđen da ih prekine, i da zauvek napusti Oksford. U taj događaj upleli su se, kako se to Brunu često dešavalo, razlozi koji su bili i dramatični, i groteskni, i patetični. Ironično i bezobzirno, o tome piše Džordž Abot, budući Kenterberijski nadbiskup, u dokumentu koji Frensis Jejts navodi u knjizi Bruno i hermetička tradicija:\n„Kad je onaj italijanski petlić, što sam sebe zove Philoteus Jordanus Brunus Nolanus, magis elaborata Doctor, itd. […] imena svakako dužeg nego telo što mu je, 1583. posetio naš Univerzitet u pratnji poljskog vojvode Laskog, goreo je od želje da se u tom slavnom ateneumu proslavi nekim nezaboravnim pod-vigom. Kada se nedugo potom vratio, s mnogo više smelosti nego mudrosti zauzeo je najviše mesto u našoj najboljoj i najčuvenijoj školi, pa je zasukao rukave poput kakvog žonglera i naveliko se raspričao, te ćentrum, te ćirkulus, te ćirkumferenća (zato što se to tako u njegovoj zemlji izgovara) između mnogih drugih stvari pozabavio se i time da podupre Kopernikovo mišljenje po kojem se zemlja vrti a nebesa stoje na mestu; ali se u stvari njemu vrti u glavi, i njegov mozak ne stoji na mestu. Kad je završio prvo predavanje, neki ozbiljan čovek, i tada i sada na visokom položaju na ovom Univerzitetu, pomislio je da je negde već pročitao to što je Doktor izlagao; ali, prećutao je tu svoju sumnju dok ga nije saslušao drugi put, a onda se dosetio o čemu je reč, pa se vratio u svoju radnu sobu i našao da su i prvo i drugo predavanje, maltene od reči do reči, preuzeti iz dela Marsilija Fićina […] najpre su pomislili da saopšte učenom doktoru šta su otkrili. Međutim, onaj koji je prvi otkrio istinu mudro je predložio da ga još jednom iskušaju; a ako i treći put nastavi da ih vuče za nos, i njih i ceo audotorijum, onda će postupiti pre-ma svom nahođenju. A pošto je Jordanus nastavio kao idem Jordanus, oni su mu preko izvesne osobe stavili do znanja da su s njim već imali previše strpljenja i da im je dovoljno muka zadao; i tako je, uz veliko poštenje onog čovečuljka, stvar svršena.“\n„Scena je čarobna“, zabeležila je u nastavku Frensis Jejts; „zaista je izvanredna, čak i sa teatralnog stanovišta“, nadovezao se i Mikele Ćiliberto u svojoj biografiji Đordano Bruno. Bruna izbacuju sa Oksforda zbog plagijata. Pri tom ga opisuju kao „žonglera“, opsenara, ili maga. Maga koji objavljuje Kopernikovu teo-riju u kontekstu astralne magije i obožavanja sunca iz Fićinovog De vita cœlitus compa-randa. I ozbiljan čovek koji trči u svoju biblioteku da nađe Fićina. Da li su uopšte shvatali o čemu je Bruno govorio? Verovatno i nisu. Abot je ovu epizodu naveo u raspravi protiv katolika koju je objavio četiri godine nakon što je Bruno spaljen u Rimu. Stalo mu je da naglasi da je njegov protivnik, izvesni Hil, plagijator, i navodi razne primere katolika-plagijatora. I tu uvrsti i Bruna. U Večeri na pepeljavu sredu, dijalogu koji govori i Koper-nikovoj teoriji, Bruno je pričao o svom oksford-skom iskustvu: „Pitajte kako su prekinuli njegova javna predavanja, i de immortalitate animae i de quintuplici sphaera“. Žestoko se obrušio na pedante koji su ga onako optužili. O čemu je, zapravo, reč? Bruno je, naime, u svojim predavanjima povezivao Kopernikove ideje o suncu sa Fićinovim idejama iznetim u De vita cœlitus comparanda, a napad potvr-đuje, kako smatra Frensis Jejts, da je Abot u Brunovim predavanjima video i religiozni smisao. Dijalozi napisani na italijanskom – što je bio sasvim neobičan i nov, neviđen ali dobro promišljen Brunov izbor, jer se tako svojim tekstovima obraćao drugačijoj publici, ne naučnicima, nego engleskoj aristokratiji elizabetanskog doba koju sve više zanima Italija i koja italijanski jezik prihvata s mnogo zanimanja i oduševljenja – što ih je Bruno objavio u Engleskoj, proučavaoci su obično klasifikovali kao moralne i filozofske. Frensis Jejts pokazala je da je Bruno u njima pred-lagao reformu morala i filozofije imajući u vidu hermetičku religioznu misiju, misiju u kojoj Fićinova magija dobija mesto u okviru široke obnove magijske religije zasnovane na pseudo-egipatskim hermetičkim tradicijama sačuva-nim u temeljnom tekstu Asklepija.\nOdista, Bruno je imao običaj da u svoje spise ubacuje odlomke iz dela drugih pisaca; njegova veština pamćenja, kako mi se čini, usisavala ih je kao delove njegove misli, ali im je davala nov oblik, novo mesto, u svetlosti Brunovih teorija. Veliki erudita i moćan misli-lac u ovom sukobu s puritanskim teolozima upleo se u čvorište u kojem se prepliću teo-loški, naučni, pa i politički motivi. U leto 1583. Bruno na Oksfordu počinje da izlaže temeljne teme svoje ontologije i kosmologije koje će uskoro u punom zamahu izložiti u italijanskim dijalozima. I čini to, očigledno, prevazilazeći kriterijume verodostojnosti na kojima je, kako je izjavio u pismu oksfordskom vicekancelaru, hteo da se zadrži. U krajnjoj liniji, to i ne iznenađuje. Ono što je budući Kenterberijski nadbiskup pisao 1604, pisao je sa punom svešću o potpunom socijalnom neuspehu Brunovog boravka u Engleskoj, i o skandalu koji je izazvalo objavljivanje njegovih dela u Londonu. Onaj čovečuljak kome su titule bile duže nego telo, međutim, napisao je Svrgavanje pobedonosne životinje i Kabalu konja pegazovskog, i nikako nije bilo zgoreg i dalje bacati ljagu na njega. Međutim, kako bismo jasnije sagledali o čemu je zapravo Bruno držao javna predavanja na Oksfordu, nije neophodno odmah pribegavati ovim dija-lozima, kao ni dijalozima Večera na pepeljavu sredu, O uzroku, principu i jednom, sve delima koja je napisao kasnije. Pre oksfordskih pre-davanja, Bruno je objavio tekstove od suštin-ske važnosti, pisane na latinskom, jeziku nauke toga doba: To su Explicatio triginta sigillorum, Objašnjenje trideset pečata, i Sigillus sigillorum, Pečat nad pečatima, gde se uz dominantne motive gnoseološkog reda pojavljuju i teme i razmišljanja o kosmologiji i ontologiji, koja će kasnije opsežnije razvijati u italijanskim dijalozima. Pečat nad pečatima je neka vrsta izvanredne spekulativne labora-torije u kojoj Bruno razvija problem kojim se bavio već u Senci ideja, još jednom ranijem spisu na latinskom, a kasnije ga nastavlja i radikalizuje u londonskim dijalozima, naročito u Večeri na pepeljavu sredu i Uzroku, principu i jednom, odnosno pitanju forme. I to čini te-meljno analizirajući proces spoznaje, ističući njegovu jedinstvenost. Pečat nad pečatima od samog naslova vodi čitaoca u neobičnom pravcu: pošto su znakovi unutrašnje senke čulnih oblika, a čulni oblici su, opet, tragovi ideja, Pečat nad pečatima je istovremeno metafizička osnova Brunove ars memoriæ i njegove teorije znanja kao senke. Proces spoznaje je jedinstven proces koji objedinjuje različite stepene i ravni. Međutim, nije u pitanju samo to. Polazeći od ovih pretpostavki, Bruno uvodi suštinske elemente problematike kojom se potom bavio u italijanskim dija-lozima. Pečat nad pečatima je prekretnica u nolanskoj filozofiji.\nBrunova misao je nezadrživa, njegova no-lanska filozofija sunula je kao eksplozija baruta, i uzdrmala temelje znanja, odjeknula jače nego što bi odjeknula Barutna zavera, da su zaverenici uspeli u svom naumu da izazovu eksploziju u engleskom parlamentu dve decenije kasnije, pet godina posle Brunove smrti. Bruno nije bio čovek koji je znao da se snalazi u banalnim situacijama, i Abotovo svedo-čanstvo upravo o tome govori. Ideja je najvažnija, ideja je zapravo jedino što je važno, i ko to nije razumeo, nije mogao razumeti Bruna, niti je Bruno mogao razumeti njega. Ovo se potom još tragičnije pokazalo pred Inkvizicijom u Rimu. Savladati Bruna bilo je jednostavno: dovoljno je bilo izvesti trik kojim bi se Bruno stavio u sasvim banalnu situaciju. Te banalne situacije su, međutim, podra-zumevale velike uloge, koje su, kako je vreme odmicalo, postajale sve veće.\nBruno je napisao šest dijaloga na italijan-skom, od kojih je četiri objavio 1584: Večeru na pepeljavu sredu, gde ruši staru ptolomejsku predstavu o univerzumu i prihvata Kopernikovu teoriju; O uzroku, principu i jednom, gde pobija temelje aristotelovske me-tafizike; O beskonačnom, univerzumu i svetovima, gde nastavlja svoje kosmološke rasprave i izlaže teoriju o mnoštvu svetova; Svrgavanje pobedonosne životinje, zaprepašćujuću satiru kojoj je tema smena vlasti u Zodijaku, usmerenu na religioznu i moralnu obnovu. Na ovaj poslednji dijalog nastavlja se Kabala konja pegazovskog, iz 1585, iste godine kada je objavio i Herotske mahnitosti, dijalog u kojem metafizika i mistika slede puteve petrar-kističkih stihova koje Bruno ispisuje uz duge, opsežne glose. Ovi veliki dijalozi napisani su na italijanskom ne bi li doprli do šire publike nego što je to ona na koju su mogli prete-ndovati spisi na latinskom jeziku, namenjeni pre svega naučnoj sredini. I sam oblik dijaloga Bruno ne upotrebljava samo u filozofskoj tradiciji dijaloga: tada već autor komedije Furundžija, italijanske dijaloge je ispisivao kao živahne, vrcave razmene, u isti mah satirične i spekulativne, iznoseći svoje nove i često skandalozne teze u brižljivo pisanim teksto-vima koji ostaju i značajne stranice u knji-ževnosti.\nKabala konja pegazovskog je sasvim izuzetno delo, od samog naslova, i od naslovne stranice, koji su zavarali mnoge komentatore: „Kabala“, tajna i otkrivanje tajne, u sebi nosi i odjek reči konj, cavallo. Osim toga, to je bilo i ime nekog egzotičnog, čudesnog stvorenja o kojem se mnogo raspravljalo u to vreme. Učenje o poklapanju suprotnosti izjednačuje tog čudesnog Kabala, koji se može porediti s Pegazom, pastuvom Muza, s Magarcem Kilen-cem, koji može biti i krilati Merkur, to jest Hermes, rođen u pećini na planini Kileni. Od pegazovskog konja iz naslova, koji je zapravo magarac, do mesta gde je knjiga štampana – navodno u Parizu, zapravo u Londonu – pa je i štampar koji je knjigu štampao, takođe je Brunov izum: Antonio Baio, čije prezime zapra-vo znači konj mrke boje, negde između dorata i vranca, „crvenkasto-mrk konj sa crnom grivom i repom“, kako kaže Garcantijev rečnik; čitalac će se dosetiti da bruno na italijanskom znači mrk, zagasito smeđ; „plahoviti vranac“, prevodi Dragiša Stanojević Ariostov stih iz Besnog Rolanda „destrier baio a scorza di castagna“. Mogli bismo naprosto reći da je u pitanju divertissement, mada je jezik ovog dijaloga, često na ivici paradoksa, za Bruna polazište veoma ozbiljnih razmišljanja. Mnogi koji su ovaj dijalog proučavali, pristupali su mu samo sa ozbiljne strane, daveći tako duh autora u rekama mastila. Sam Bruno se ponekad svojski trudio da sakrije svoju misao, da je zakopa ispod ogromnog znanja i čitanja teološke literature i biblijskih citata i zaplete svoja u još prisnija čitanja i bliskija poznan-stva sa jezikom, italijanskim i latinskim, u svim njihovim nijansama. Bilo bi, međutim, pogrešno i govoriti o Kabali samo kao o iro-ničnom, satiričnom tekstu. To je ono što kod Bruna ne samo zbunjuje – da li je pisac, ili filozof? Da li je satiričar, ili metafizičar? Mag ili naučnik? – nego i otežava zadatak svakome ko se poduhvati da o njegovim tekstovima, i o njemu govori. Važne su sve suprotstavljene i nespojive, a u njemu ipak spojene strane, i važne kao celina, koja se opire analitičkim poduhvatima. Kojim jezikom govoriti o Brunu?\nPokušajmo najpre jezikom nauke, iako znamo da bismo u Brunovim očima ispali smešni. Od prvih vekova, hrišćanstvo je imalo potrebu da obezbedi doktrinarne osnove koje će važiti za sve. Taj pokušaj bio je usmeren na sticanje političke moći, na zamenjivanje kanona paganskog društva sopstvenim, na stvaranje Crkve. Zato je bilo neophodno slediti nova pravila koja će, pošto ih je Bog predao ljudima, ukinuti ona stara. Otkrivena religija, tako, zahteva i pedagošku revoluciju, i dovodi do prevrednovanja neznanja, shvaćenog kao stanje prvobitne bezazlenosti i odricanja od racionalnog razvoja; zato se uvodi dogma, istina sadržana u religioznom otkrovenju. Od te pretpostavke polazi Bruno kada piše ono što bismo mogli definisati kao „traktat o ne-znanju“, idući tragom moralne satire koja je već prikazala ludilo u ljudskom životu u svim oblicima: od slika Hijeronimusa Boša do Erazmove Pohvale ludosti i Broda ludaka Sebastijana Branta. Đordano Bruno, među-tim, koristi dvostruki registar: s jedne strane, ironiju s kojom je on kao dečak navikao na život u prirodi pristupio proučavanju svetih spisa bez smernosti ili odricanja, već sa kritičkim, šaljivim duhom superiorne inteli-gencije; drugi registar je racionalna strana filozofa koji pred sebe stavlja problem sazna-nja, koji Bruno vešto uvodi iznova i iznova, prikazujući različite tipove ljudi koji se sa njim suočavaju voljno ili nevoljno, kao mislioci ili kao magarci. Tako Bruno stvara organsku kompoziciju, u kojoj se prva strana, ona komična, oslanja na figuru Magarca kao životinje koja postaje lik, učesnik u dijalogu, i amblem. Tema je drevna, ali je razvijena i dovedena do neviđenih posledica: Bruno izvodi paradokse, a iz paradoksa nova pitanja i nove teorije, a u isti mah i komične situacije, koje, opet, vraća na biblijske citate… Raspravlja o mogućnostima spoznaje, o neophodnosti i uzajamnom prožimanju znanja i neznanja; iznosi pretpostavku da se ne prenose samo telesne osobine nego i kulturni elementi; raspravlja o odnosi između fiziologije i uma: duša može iz magarca preći u Aristotela ili Pavla iz Tarsa, i u zavisnosti od toga kakva je sudbina snađe, koja sreća je zadesi, svaka duša spaja se sad s ovom vrstom tela, sad s nekom drugom; a pošto su udovi na tim telima različiti, duša postiže različite stepene inteli-gencije; zato ona ista duša koja je u telu pauka imala neke sposobnosti, spojena s telom ljudskog bića stiče drugačiju inteli-genciju, drugačije ponašanje. Zato, kad se bolje pogleda – kaže Bruno – nadmoć ljudske vrste nad drugim životinjskim vrstama ne dolazi od uma, nego od ruke, „organa nad organima“ i oruđa bez kojeg ljudska civilizacija nikad ne bi bila stvorena. On dalje razvija ideju da sve i svi potiču od jedne supstance: to je monizam koji će ga na sudu Inkvizicije koštati optužbe za jeres.\nGlavni tumači Brunove misli danas skloni su da povlaste kritičku stranu njegovog dela i mete njegovih napada. Tragaju za izvorima Brunovih citata, pretresaju Spampanatova biografska otkrića i zablude, popisuju mesta na kojima se Bruno suprotstavlja teološkim tekstovima, počev od svetog Pavla. Možda sam, na kraju, makar nevoljno, i ja tako donekle činila u ovom tekstu. Takav postupak, zanimljiv naučnim istraživačima, zamoriće one druge čitaoce. Bolje je obuzdati se na vreme. Mnogo je učinjeno u traganju za Brunovim filozofskim izvorima, beleženi njegovi napadi, od Seksta Empirika i skeptika pa nadalje, us-postavljane veze Kabale konja pegazovskog s drugim Brunovim delima, naročito sa Svrga-vanjem pobedonosne životinje. Malo je, među-tim, ukazivano na Brunov književni i jezički postupak.\nMagarac, simbol čoveka: ima onoliko vrsta magaraca koliko ima vrsta ljudi, i Bruno ih popisuje u „Obraćanju učenom, smernom i pobožnom čitaocu“, malom remek-delu humo-rističke književnosti. Pravi magarac, opet, uživljava se u uloge ljudi, „glumi“ ovakve i onakve tipove: u stalnom poigravanju i zame-njivanju uloga, Bruno s uživanjem skriva elemente magaraštva u jeziku; reč magarac koristi se u svim značenjima i nijansama zna-čenja, skrivajući se čak i iza prividno otmenih imena – tako je i Onorio, zapravo, ime koje skriva i maskira etimološko poreklo iza latin-skog Honorio – honor, a zapravo dolazi od grčkog onos, magarac. Zapravo, te Brunove slike su dobro poznate, svima poznate, samo viđene u nekom Brunovom svetlu, i time stavljene u neki drugi svet. Nedavno sam naišla i na podatak da se u Dubrovniku govo-rilo da su luteranci „oni koji drže u ormaru njeku glavu od tovara“, o čemu sve-doči dubrovački prevod Molijerovog komada, na-slovljen Žene pametne, iz XVIII veka. Ova slika dotumarala je u jeku katoličke refor-macije, odnosno protivreformacije i borbe protiv „poluveraca“ luteranaca, „šizmatika“ pravosla-vaca, „bezbožnika“ muhamedanaca. Pohvala magarcu, stalno prisutna u svetim tekstovima, može dovesti do paradoksnih zaključaka. Pored prirodnog, zemaljskog ma-garca, Bruno će izmisliti idealnog, nebeskog magarca koji, kao projekcija onog prirodnog, nalazi svoje mesto na nebu među drugim konstelacijama, stajući umesto Velikog med-veda, što je samo Brunova varijacija na temu Južnog magarca i Severnog magarca, dve zvezde u sazvežđu Raka…\nO temi personifikacije Poroka i Vrlina, simbolički projektovanih u nebeska sazvežđa, široko je raspravljao u dijalogu Svrgavanje pobedonosne životinje, koji je objavio godinu dana pre Kabale konja pegazovskog. To delo, elegantan simboličko-mitološki dijalog u ko-jem Bruno često ironično koristi alegorijsku formu svojstvenu književnosti toga doba, bavi se pitanjem reformacije i zagovara moralnu obnovu čovečanstva. Tu je lik Magarca tek nagovešten. U Kabali, Magarac postaje glavna ličnost, a rasprava se vodi oko tri tipa vero-vanja: verovanja kabalista, negativnih filozofa i teologa. Dve teme, kilenski magarac i pega-zovski konj, prirodni magarac i idealni ma-garac, nekad jasno razgraničeni, nekad nerazlučivi, u Brunovoj igri vode u izvrtanje perspektive i smisla naglavce, i mi, čitaoci, nikada nismo do kraja sigurni, ko je ovde magarac?\n\_ordano Bruno (Nemačka, 1715)\nBeleška o jeziku Brunovih italijanskih dijaloga\nKonrad Svajnhajm i Arnold Panarc doneli su prvu štamparsku presu u Italiju u benediktinski manastir Subijako kod rima, godine 1465, sto godina pre nego što je Bruno stupio u dominikanski red u Napulju. Već sre-dinom sedamdesetih godina XV veka obojica su bili mrtvi, ali su za to vreme stigli da naštampaju sedamdesetak knjiga, u tiražima od oko tri stotine primeraka. Do standar-dizacije italijanskog pravopisa, međutim, došlo je tek mnogo kasnije: proces je tekao različitom brzinom i odvijao se na različite načine u različitim krajevima Apeninskog poluostrva. U tom poslu od ogromne je važnosti bio štamparski poduhvat Alda Manucija. Aldo je otvorio svoju čuvenu štampariju 1494. godine. Proučavalac antičke književnosti i filozofije, poput Pika dela Mirandole i Marsilija Fićina štićenik Medičijevih, 1507. godine osnovao je Aldinsku akademiju, posvećenu helenističkim studijama. Članovi te Akademije bili su, među mnogima drugim, i Erazmo Roterdamski, i Pjetro Bembo: Akademija je dala značajan podsticaj proučavanju klasičnih grčkih autora u Italiji i u celoj Evropi. Aldo je od 1501. počeo da objavljuje pre svega latinske i italijanske klasike: Bembo je za Aldovu štampariju priredio prvo izdanje Petrarkinih stihova na italijanskom. Ubrzo su se njegova izdanja pročula u celoj Evropi, i postala poznata kao „aldinska“. Aldova štamparija bila je mesto gde su se rodila i slova kojima su italijanske knjige štampane, i gde su počela da se uobličavaju pravila pisanja i štampanja knjiga na itali-janskom. Tokom celog XVI veka, ta pravila su se sve većom brzinom ustaljivala. Na severu su promene išle brže, na jugu, nešto sporije; sve više se prihvatalo toskansko narečje, jezik Dantea, Petrarke i Bokača kao norme za pisani italijanski; Akademija Kruska, „čuvar čistote italijanskog jezika“, osnovana je u Firenci 1582. Akademija je svoj Rečnik, u kojem je postavila određena pravopisna pra-vila objavila 1612, dvanaest godina po Bru-novoj smrti.\nMada je Bruno pisao u vreme kada pravopis još nije bio čvrsto ustanovljen, proučavaoci sintakse, gramatike, pravopisa i interpunkcije u Brunovim delima i dalje raspravljaju o njegovom stilu, koji ih izuzetno zbunjuje. Pita-ju se o Brunovim razlozima, ali ne nalaze od-govore. Kada je u pitanju Kabala konja pega-zovskog, knjige koja je u izvornom izdanju iz 1585. sačuvana u veoma malom broju primeraka, očigledno je da u njoj sve, čak i mesto izdanja (naveden je Pariz umesto Lon-dona, gde je knjiga štampana) i ime štampara (očigledno, njegovo ime je izmišljeno i skriva, ili otkriva, Brunove jezičke igrarije), treba da posluži određenoj svrsi. To, s jedne strane, a sa druge, niz nedoslednosti, u pravopisu i leksici. Zbunjujuće, ukoliko istraživač pitanju jezika i pravopisa pristupa sa strane traganja za normom onako kako se ona uobičajeno shvata, kada se govori o gramatici i pravopisu. Da li se Bruno trudio da zatrpa svoje tekstove promišljenom upotrebom mora arhaizama i latinskih reči, izraza, citata? Da li to što se nije strogo i dosledno pridržavao određenih pravila govori o nemaru, ili o izvanrednoj briž-ljivosti? Da li je prisustvo napolitanskog narečja znak nepoznavanja norme, odbijanja norme, postavljanja drugačijih normi? Da li je to što je istu reč u istom tekstu često pisao na različite načine štamparska greška, ili dru-gačije shvatanje pravopisa, odnosno pravila pisanja, ili su to možda naznake različitih izgovora učesnika u dijalogu? Da li se ova pitanja odnose samo na pravopis, ili i na interpunkciju? Mogu li se možda pronaći tanana menjanja i pretapanja značenja u tim mikroelementima Brunovog jezika, od varijacija u pisanju iste reči, do sasvim osobene upotrebe zapeta, na primer, kao što svoje značenje ima i svojevrsna, veoma brižljivo izvedena književna forma Brunovih dijaloga, koji su zapravo filozofski traktati?\nVeliki priređivač Brunovih italijanskih dija-loga Đovani Đentile je, u pokušaju da objasni kako je Bruno gradio reči, pisao o „morfološkoj nedoslednosti“ kao mogućnom znaku Bruno-vog odbijanja da prihvati pedanteriju i pedantsku doslednost. Takvo shvatanje gramatike kao semantičkog polja privlačno je: kršeći i zanemarujući pravopisna i gramatička pravila, Bruno zauzima drugačije stanovište, pravi još jedan obrt u odnosu na pedanteriju svake vrste. Brunov italijanski odjek je ima-ginacije, i podrška imaginaciji, jezik koji bismo mogli čitati i kao još jedan element njegovih smelih filozofskih tvrdnji. Rečenice koje se sudaraju, međusobno bore, razbijaju u mnoš-tvo glasova ili stapaju u horsku viku učesnika u razgovorima. Bruno nije mislilac kojem će biti važna prizemno, jednostavno shvaćena sistematičnost, ali – u ludilu njegovog jezika ima metoda: obrušiti se na pedantske aristotelovce, kojima je kategorizovanje i klasifikovanje vrhunac filozofiranja, sa svih strana, pa i iz gramatike i iz interpunkcije, i slovima, i zapetama. I gramatika je jedno od mesta Brunovih zanosa. Kabala konja pegazovskog počinje dugom i zamršenom rečenicom sa slikom grnčara, gde se mnoštvo podređenih rečeničnih delova vrti kao na grnčarskom točku i polako oblikuje u scenu koja je zagonetna, zavodljiva, kao izvučena iz gline i pretvorena u mnoštvo listova hartije rasutih po sobi, ostavljenih da se u njih „uvijaju drugi spisi“: nije u pitanju samo raskošan jezik i zamršena slika, to je i najava zavojitih i isprepletanih puteva kojima će ići Brunova misao u ovom traktatu, najava kompleksnog rezonovanja koje će uslediti; lavi-rintska rečenica stoji na početku lavirintskog teksta, kao kraj niti za koji se treba uhvatiti da ne bismo zalutali dok se trudimo da pratimo Brunovu misao. Reč i misao, senka i njena ideja, neraskidivo su povezane.\nAleksandra Mančić, prevodilac i istraživač, autor je većeg broja studija i osvrta o pita-njima prevođenja. Gornji tekst je Pogovor knjige Đordana Bruna Kabala konja pega-zovskog u izdanju Službenog Glasnika iz Beograda.\npage revision: 0, last edited: 13 Feb 2011 11:21


NEW Press produkcija | Karatisti i balerine sa centralnog Kosova uprkos pandemiji nižu uspehe\nKaratisti i balerine sa centralnog Kosova uprkos pandemiji nižu uspehe\n08/06/2021 12:45|Autor: office@newpressproduction.com|Pregleda: 84 |\nMedija centar, 08.06.2021. - Pandemija koronavirusa promenila je planove kako sportskim tako i kulturnim ustnovama i organizacijama na Kosovu, zbog čega su bili prinuđeni da se prilagode novonastaloj situaciji ili u potpunosti obustave svoj rad. Međutim i uprkos tome karatisti i balerine sa centralnog Kosova nastavili su da osvajaju vredne nagrade i nižu uspehe. O svemu tome su u najnovijoj emisiji “Heroji u doba koronavirusa, govorili koordinatorka Škole baleta u Gračanici Snežana Petrović – Bursać i Milan Rašić, trener karate kluba “Senši” iz Lepine.\nPre oko dve nedelje karatisti kluba “Senši” iz Lepine osvojili su ukupno 15 medalja na takmičenju drugog kola “Fudokan lige”, Srbije. Na takmičenju koje je održano u Bojniku kod Leskovca 13 mladih karatista ovog kluba osvojilo je četiri zlatne, sedam srebrnih i četiri bronzane medalje.\n„Uvek može bolje, kao što uvek naglasim nakon svakog takmičenja, ali s obzirom na to da je to liga šampiona, naše najteže takmičenje na teritoriji Srbije koje nam je inače kvalifikacija za reprezentaciju, gde se naši članovi već dve, tri godine unazad pojavljuju u reprezentaciji. Na ovom takmičenju su isti ti takmičari napravili izvanredne rezultate i na korak su bliže ulasku u reprezentaciju“, kazao je Milan Rašić.\nKarate klub „Senši“ je osnovan pre 11 godina u Lepini i trenutno broji oko 50 aktivnih članova. Osnivač i trener ovog kluba Milan Rašić kaže da su se tokom pandemije koronavirusa sportski klubovi suočavali sa brojnim problemima - od potpune zabrane treniranja, do učešća na takmičenjima. Ipak, uspešno su kako kaže prebrodili sve poteškoće.\n„Dve nedelje pred sam odlazak na takmičenje imali smo zabranu okupljanja i zabranu treninga i faktički te dve i po nedelje pred odlazak na turnir mi nismo mogli da vežbamo niti na zatvorenom, niti na otvorenom prostoru i onda smo otišli nespremni.“, kazao je Rašić.\nVeliki uspeh su protklih nedelja postigle i mlade balerine škole baleta Doma kulture Gračanica, koje su učestvovale na Međunarodnoj olimpijadi za muziku i ples centralnog Balkana “Čukarica Gran pri 2021” u Beogradu. Osvojile su dve zlatne medalje i Gran pri.\n„Mislim da je ovo kruna našeg dosadašnjeg rada s obzirom na to da smo mi jako mlada škola. Jesu podsticajne, mi ćemo se naravno truditi da budemo još bolji, jer ovo je u stvari potvrda da radimo dobar posao i nadam se da ćemo posle ovoga imati još više balerina u našoj školi“, kazala je Snežana Petrović – Bursać.\nŠkola baleta u Gračanici je osnovana 2017. godine i okuplja oko 80 mladih balerina sa centralnog Kosova. Usled mera uvedenih u cilju sprečavanja širenja virusa Škola baleta je obustavila svoj rad u prostorijama Doma kulture, gde se i nalaze, i pokrenula onlajn nastavu.\n„Mi smo se potrudili da devojčice nastave rad, da ne prekidaju rad baletske škole, pa je koreograf Nikola Korać svakog vikenda snimao lekcije i slao devojčicama, čak je i RTV KIM prenosila te lekcije. Tako da smo održali kontinuitet rada baletske škole“, kaže koordinatorka Škole baleta Snežana Petrović – Bursać.\nEmisiju „Heroji u doba koronavirusa“ realizuje Medija centar u Čaglavici uz podršku Švajcarske ambasade na Kosovu. Emituje se svakog drugog petka od 21 sat na kanalima TV mreže - TV Herc u Štrpcu, TV Puls u Šilovu, TV Mir u Leposaviću, kao i na RTV KIM u Čaglavici.


Cafe-restaurant Kuzina in Budva, Montenegro\nRestoran nacionalnih balkanskih specijaliteta\nRestoran Kužina se nalazi na Zaobilaznici u Budvi. Zgrada koja se dobro primjećuje na putu ukrašena je drvenim daskama obojenim u braon boju. Unutrašnji ambijent je potpuno jednostavan bez ikakvih ukrasa. Ali jela su puna, ukusna i kvalitetna, cene su povoljne. Meni uključuje uglavnom mesna jela, mali broj ribljih jela, jer nije to specijalitet restorana. Specijaliteti ovog restorana su prava domaća jela i ovdje ćete naći svašta.Tradicionalna predjela, salate, od kojih svi posjetioci hvale salatu Cezar, gotova jela, paste, mesna jela kao što su piletina sa sosom od gorgonzole koju ćete uvijek naručiti. Ali ukusi se razlikuju…\nVeć odavno je zaslužio svoju reputaciju među mještanima i ostaje iz godine u godinu jedan od najpovoljnijih restorana u koji se dolazi za ukusni doručak, ručak i večeru.\n1 reviews aboutTitle Cafe-restaurant Kuzina\nRestaurant "Forte Rose" is located in a part of the fortress, stone walls and greenery create a calm quiet place in the shade where you can first try bokelskie cuisine specialties. Anyone who has...


ZAVRŠENO ŠKOLSKO KVALIFIKACIONO TAKMIČENJE/NATJECANJE - BIHAMK.BA\nZAVRŠENO ŠKOLSKO KVALIFIKACIONO TAKMIČENJE/NATJECANJE\nU skladu sa Pravilnikom o organizaciji saobraćajno/prometno-obrazovnog takmičenja/natjecanja 21. aprila 2017. godine počeo je ovogodišnji ciklus Saobraćajno/prometnih-obrazovnih takmičenja /natjecanja.\nI ove godine takmičenje/natjecanje se izvodi po izmjenjenom sistemu i sastoji se od školskog, školskog kvalifikacionog i na kraju finalnog takmičenje/natjecanja, izuzev područja gdje postoji tradicija provođenja takmičenja po starom sistemu (Sarajevsko, Tuzlansko i područje Brčko Distrikta). Školsko kvalifikaciono takmičenje/natjecanje realizovano je elektronski popunjavanjem online testova.\nSpisak takmičara/natjecatelja koji su prošli u dalji tok takmičenja/natjecanja - direktno na Finalno takmičenje/natjecanje\nFinalno takmičenje/natjecanje ove godine će se realizovati u Kladnju i Olovu 27. i 28. maja/svibnja 2017. godine.\nPrvog dana takmičenja/natjecanja realizovaće se I dio takmičenja/natjecanja - teoretsko takmičenje/natjecanje, nakon čega je predviđeno druženje takmičara/natjecatelja i izlet na neko od izletišta u okolini Kladnja.\nDrugi dan takmičenja/natjecanja rezervisan je za praktično takmičenje/natjecanje, odnosno za vožnju bicikla na posebno pripremljenom poligonu gdje će takmičari/natjecatelji pokazati svoju spretnost u upravljanju biciklom, kao i na poligonu "Labirint života", koji simulira stvarne raskrsnice/raskrižja sa saobraćajnim/prometnim znakovima, gdje će pokazati svoju sposobnost snalaženja u vožnji bicikla na javnim cestama.


Vila Marika | Stavros apartmani | Club Paradiso\nStavros apartmani letovanje 2018\nStavros apartmani: Vila Marika\nVila Marika se nalazi na udaljenosti oko 250m od centra mesta, smeštena je u blizini crkve i oko 400m udaljenosti od plaže. Vila Marika house u ponudi ima dvokrevetne i trokrevetne studije, kao i četvorokrevetne duplekse smeštene u prizemlju i na prvom spratu. Svaki studio/dupleks poseduje opremljen kuhinjski deo, terasu, kupatilo sa tuš kadom, WIFI, TV (satelitski programi sa jednim srpskim kanalom) i klima uređaj (uz doplatu na licu mesta, 5€ dnevno). Vilu Marika preporučujemo za goste koji koriste sopstveni prevoz.\nGPS koordinate ovog objekta su: 40.660218, 23.700145.\nVila Marika cene 2018\nProverite dostupnost "Vila Marika" na dan 19.08.2018\njedinici AC uređaj 1/2 1/3 1/3+1 1/4 1/4+1\nceni studio studio studio duplex duplex\n8 18.05 26.05 ✔ ✔ 0 50* 0 40* 0 40* 0 30* 0 30*\n7 26.05 02.06 ✔ ✔ 0 60* 0 50* 0 50* 0 40* 0 40*\n15 18.05 02.06 ✔ ✔ 0 80* 0 65* 0 65* 0 50* 0 50*\n10 02.06 12.06 ✔ ✔ 0 105 0 95 0 95 0 95 0 95\n10 12.06 22.06 ✔ ✔ 0 140 0 115 0 120 0 120 0 120\n10 22.06 02.07 ✔ ✔ 0 165 0 135 0 145 0 140 0 140\n10 02.07 12.07 ✔ ✔ 0 175 0 145 0 150 0 145 0 150\n10 12.07 22.07 ✔ ✔ 0 200 0 165 0 170 0 165 0 170\n10 22.07 01.08 ✔ ✔ 0 215 0 175 0 180 0 175 0 180\n10 01.08 11.08 ✔ ✔ 0 225 0 185 0 190 0 185 0 190\n10 11.08 21.08 ✔ ✔ 0 225 0 185 0 190 0 185 0 190\n10 21.08 31.08 ✔ ✔ 0 210 0 170 0 175 0 175 0 175\n10 31.08 10.09 ✔ ✔ 0 170 0 140 0 145 0 140 0 145\n10 10.09 20.09 ✔ ✔ 0 140 0 120 0 125 0 120 0 120\n10 20.09 30.09 ✔ ✔ 0 60* 0 50* 0 50* 0 30* 0 30*\nBesplatan internet Nov nameštaj SAT TV Izvan centra Mirna lokacija Za porodice


-Sada je ovo plovilo predviđeno za kilometar, odgovorio je Vedrov na pitanje do koje dubine dron može da zaroni.\nŠto se tiče rastojanja koji „Sarma“ može da pređe, „prema najskromnijim procenama, to je oko 10 hiljada kilometara – pri ekonomičnoj brzini“, rekao je zamenik generalnog direktora.\nPrema njegovim rečima, 2022. biće predstavljen prototip, 2023. dron će biti testiran, a 2024. početi serijska proizvodnja.\n„Almaz-Antej“ i Fond za napredna istraživanja predstavili su ovaj dron na međunarodnoj industrijskoj izložbi „Inoprom 2021“ koja se ovih dana održava u Jekaterinburgu.\nKoncern je ranije saopštio da će bespilotno plovilo moći da vrši podvodna istraživanja i prevozi teret, kao i da servisira podvodne strukture i komunikacije, kontroliše podvodnu naftnu i gasnu opremu i traži potonule objekte. „Sarma“ će moći dugo da ostane pod vodom i da ni pod ledom ne gubi svoje performanse.\nPUTIN PORUČIO NATO: Potapanje razarača ne bi izazvalo treći svetski rat, to je bila američko-britanska provokacija\n01. 07. 2021. u 07:00\nRUSKI "SARMAT" SA 16 BOJEVIH GLAVA: Do kraja 2022. godine vojska dobia najmoćnije nuklearno oružje\nOVO JE NAJPRODAVANIJI TENK NA SVETU: Izvezeno ih je na hiljade!\n26. 06. 2021. u 13:31\nrusko naoružanje ruski dron ruski dronovi Rusija vesti


sdcafe | Načelnik policije: Povoljna bezbednost u Smederevu Načelnik policije: Povoljna bezbednost u Smederevu\nOn je na konferenciji za novinare rekao da su u periodu januar-avgust 2016. rasvetljena 22 krivična dela iz prethodnih godina.Tokom 2015. evidentirano je 96 slučajeva hvatanja izvršilaca na delu, a od januara do avgusta 2016. izvršioci su uhvaćeni na delu u 82 slučaja, što je rezultat povećanog i kontinuiranog prisustva policijskih službenika na terenu, naveo je Popović.\nPrema njegovim rečima, policija je ove godine bila više angažovana na suzbijanja trgovine drogama, pa je u prvih osam meseci ove godine broj zaplena veći nego cele 2015. godine.\nPopović je rekao da je bezbednost na reci Dunav mnogo povoljnija nego u prethodnom periodu, o čemu govore podaci da je 2015. izvršeno šest krivičnih dela na štetu domaćih i stranih firmi koje se bave rečnim transportom, kada je sa barži i brodova ukradena roba u vrednosti od 850.000 dinara.\n"Ukupno stanje bezbednosti na području Policijske uprave Smederevo može se oceniti kao povoljno", rekao je načelnik policije.\n*gradjanin*ne izrazavajte nepismenost jer ipak u SNS-u ima i pismenih za razliku od Vas. Recenica krece sa velikim slovom,posle tacke ide opet veliko slovo.Na kraju velike Vase misli ide tacka.A smisao vaseg komentara samo Vasi iz SNS-a mogu razumeti.Elem,ne dicite se time sto ste pristalica te stranke jer i sami znate da su u njoj oni sto pljuju predhodnu vlast a vecina je iz tog perioda.Za ograne reda je uzalud trositi reci.A Vama gradjanine savetjem da otvorite oci svoje i sagledate realnost.\nMa nemoj, dobra? A 'sitne' lopove , rome, koji svakodnevno mnogima zagorcavaju zivot, ne evidentiraju, steta je mala , nista strasno,\nnaravno da jeste i hvala organima reda a vama kafe brate nista ne valja.i hvala sto postojite jer zbog vas sns nikada nece izgubiti\nUkupno odgovora: 854


26.05.2019 12:05 sportdc.net 134\nVico Zeljković: Rešili smo licencu, čekamo potvrdu\nVico Zeljković predsednik Fudbalskog kluba Borac o svemu što očekuje Banjalučane, dao je opširniji intervju Sportskom žurnalu,a mi ga presnosimo. Još dva kola ostala su do završetka sezone 2018/19. u Prvoj ligi Republike Srpske u kojoj je Borac na superioran način stigao do pete titule, trenutno ima 21 bod više u odnosu na prvog pratioca Slogu iz Gornjeg Crnjelova. Šampionski pehar je...\n26.05.2019 21:06 Dragan Ivanović 302\n26.05.2019 20:29 H.D. Vujanović 476\n26.05.2019 20:20 sportdc.net 161\nProšlogodišnja senzacija Roland Garosa, Marko Čekinato, ispao je u prvom kolu Rolan Garosa. Njega je savladao Maut sa 3-2 i to nakon velikog preokreta. Čekinato je dobro otvorio meč. Suverenom igrom dobio je prvi set sa 6-2. Drugi set bio je izjednačen i otišao je do taj brejka. Čekinato je bio bolji i na kraju sa 7-6 dobio drugi set. Međutim, tu je Čekinato naprosto stao. Maut je počeo...\n26.05.2019 20:12 sportdc.net 118\nLaslo Đere plasirao se u drugo kolo Rolan Garosa. On je savladao u prvom kolu Ramos Vinolasa sa 3-0 u setovima. Laslo je dobro otvorio susret. Pritiskao je Španca i u petom gemu je napravio brejk. Do kraja prvog seta Laslo je napravio još jedan brejk te je prvi set dobio sa 6-3. U drugom setu Laslo je ponovo nastavio sa dobrom igrom. U šestom gemu napravio je brejk i poveo je sa 4-2. U osmom...\n26.05.2019 18:52 fkindjija.com 835\n26.05.2019 18:44 sportdc.net 269\nDarka Vojvodića šefa stručnog štaba Fudbalskog kluba Borac iznenadila je informacija da na kraju ove sezone odlazi s banjalučkog Gradskog stadiona poslije osvojene titule i plasmana u Premijer ligu BiH. - Malo sam zatečen, o svemu sam saznao iz medija i ne znam o čemu se radi. Nisam upoznat zbog čega bih bio smijenjen, i zašto da idem iz Borca, kad utakmicu nismo izgubili od 1914....\n26.05.2019 15:49 OFK Beograd 498\nIako su svima misli uprte na finalnu utakmicu Kupa Beograda koja se igra u sredu, Ofkovci su bili koncentrisani i na utakmici protiv Prve Iskre iz Bariča. Romantičari su dostojno branili svoje boje i na ovom meču i slavili sa čak 9-0! Ono što je zanimljivo je to da su na poluvremenu vodili tek sa 1-0, da bi u nastavku meča čak osam puta zatresli mrežu gola golmana Jovića....\n26.05.2019 15:30 sportdc.net 142\nJanko Tipsarević poražen je u prvom kolu Rolan Garosa. On je u prvom kolu izgubio od Dimitrova nakon velike borbe sa 3-2. Janko je parirao Grigoru do osog gema prvog seta. Tada kreće serija Dimitrova od deevet uzastopnih gemova što mu je donijelo vodstvo od 2-0 u setovima (6-3, 6-0 po setovima). Poveo je i na startu trećeg seta sa 1-0. Međutim, tu kao da je nešto prepuklo. Tada se Janko...\n26.05.2019 14:40 fkvozdovac.rs 346


Putin: Globalno zagrevanje je američka prevara veka! – Alternativno\nPostaje sve teže sakriti činjenicu da je antropogena klimatska promena prevara zasnovana na aljkavoj nauci. A priču, koja se uporno plasira iz Amerike lično je odbacio i ruski predsednik Vladimir Putin ističući kako je namera Vašingtona da obozda industrijski razvoj nekih zemealja, a pre svega Rusije.\nRanije ovog meseca je bivši naučnik Nacionalne okeanske i atmosferske administracije (NOAA) podigao uzbunio o klimatskom izveštaju koji je objavljen uoči konfrencije UN-a o klimatskim promenama u 2015. Godini.\n“Dr Džon Bejts je deset godina vodio NOAA program klimatskih podatka i otkriva zapanjujuće navode u opširnom ekspozeu za Daily Mail, koji je objavljen 4. februara. Njegova glavna optužba je da je vrhunska agencija federalne vlade koja je zadužena za klimatske nauke objavila faličnu, ali široko prihvaćenu studiju koja je trebalo da pobije jaz u globalnom zagrevanju. Bejts optužuje vodećeg autora studije, zvaničnik NOAA-e Tom Karl, da nije arhivirao dokaze – sve to u “grubom pokušaju da se intenzivira uticaj“ dokumeta pre početka konferencije“, navodi se između ostalog u izveštaju.\nOdluka dr Bejtsa da progovori o “naučnim metodama“ NOAA-e je čak primećen i pozdravljen od strane Kongresa o čemu svedoči I izjava predsednika Komiteta Lamara Smita:\nOni kriju mnogo toga. I postoji jasan plan. Rusija već zna da je veštačka klimatska promena prevara. Ali izgleda da i zapad konačno počinje da shvata.\nRusija shvata da se strah od veštačke klimatske promene koristi kao geopolitičko oružje u pokušaju sprečavanja industrijalizacije i modernizacije među ekonomijama u razvoju. To je takođe odličan način da vaše prestrašeno stanovništvo dobrovoljno preda visok životni standard. Baš je lepo što Vašington toliko brine o polarnim medvedima.\nOsim, naravno, što je većina zapadnjaka duboko religiozna. Njihova religija se zove “klimatska promena“ i ako niste pobožni praktikant, bićete likvidirani. Pa, Rusija je ponosni i nepomirljivi jeretik.\nDa, znamo – 97 odsto “klimatskih naučnika“ se slaže da su “klimatske promene“ prave. To je skoro kao da bi njihovo celokupno polje studiranja prestalo da postoji da se nisu svi složili da uzmu te masne čekove od vlade. Takođe, tih 97 odsto konsenzusa izgleda sumnjivo poznato drugačijem, ali takođe veoma velikom procentu koji se ispostavio da je izmišljen.\n← Izgubljeni kontinenti\nIluminati potpili Titanik →


Gledaj.rs | Danas najspektakularniji ovogodišnji super Mesec\nAutor : GLEDAJ.RS/TANJUG, gledaj.rs / 26-05-2021 / 0 Komentara\nDanašnji najspektakularniji ovogodišnji super Mesec poklopiće se i s delimičnim pomračenjem Zemljinog satelita.\nZahvaljujući pomračenju Mesec neće biti samo super, već i "krvavi Mesec", saopštila je američka NASA.\nTakozvani krvavi Mesec se obično dešava tokom pomračenja, kada se Zemlja nađe direktno između Meseca i Sunca i kada sakriva Mesec od sunčevih zraka, a ime "crveni" (krvavi) nosi zbog crvenog odsjaja, prenosi Tanjug CBS njuz.\n"Kada se to dogodi, jedino svetlo koje dopire do površine Meseca je sa ivice Zemljine atmosfere. Molekuli vazduha iz Zemljine atmosfere rasipaju većinu plave svetlosti. Preostala svetlost reflektuje se na mesečevu površinu crvenim sjajem, zbog čega mesec izgleda crven", pojasnila je NASA.\nRezultat je "svetlosni prsten" oko Meseca, za koji se još ne može predvideti koliko će biti crven.\nOvogodišnji majski super Mesec naziva se još i "cvetni mesec", biće veći nego inače, jer će biti i najbliži Zemlji, a naziva se cvetnim zbog obilja cveća koje cveta u to vreme na Zemlji.


Korona virus i filmovi: Srpski film „Pored tebe“ snimljen tokom pandemije : Južne vesti\n12:58, 16. 11. 2020.\nPandemija korona virusa primorala je umetnike da pribegnu alternativnim načinima rada, a britanska glumica Mirijam Margolis u poznim godinama prvi put u karijeri je učestvovala u snimanju filma preko aplikacije Zum.\n„Imam 79 godina i oduševljena sam prilikom da radim nešto novo", kaže Mirijam uz osmeh u video intervjuu za BBC na srpskom, opisujući rad na srpskom filmu Pored tebe.\nPsiholozi su savetovali da izolaciju treba iskoristiti na kreativan način, a reditelj filma Stevan Filipović je to i primenio - snimanje je započeo u uslovima karantina.\n„Situacija globalne epidemije je dvostruko zanimljiva: s jedne strane, možete da se osamite i u potpunosti prepustite radu, a sa druge - predstavlja jak dramaturški okvir za pravljenje interesantnih priča," kaže Filipović za BBC na srpskom.\nRadnja filma i kako je uopšte snimljen\nPored tebe je svojevrstan nastavak filma Pored mene (2015), u kome profesorka istorije u jednoj beogradskoj gimnaziji zaključava odeljenje u podrum, oduzima đacima telefone da bi počeli da razgovaraju međusobno.\nIstovremeno, želi da otkrije ko je od njih snimio napad na nju i to objavio na internetu.\nMlada Mina Nikolić, koja igra epizodu ulogu u prvom delu, sada je novinarka tabloida i pokušava da odgonetne misteriju nestanka prijatelja tokom karantina.\nProbe za film su krenule tokom karantina preko aplikacije Zum.\n„Stevu sam videla uživo tek posle mesec i po dana," kaže Nikolić, dodajući da se lako navikla na onlajn način rada.\nJedan deo filma snimljen je filmskom kamerom, uz poštovanje svih mera zaštite, a za neke scene su korišćene GoPro kamere ili bi se glumci sami snimili koristeći FilmicPro aplikaciju.\nMina je snimala jednu scenu gledajući već snimljen video materijal na telefonu, ali s namerom da deluje kao da vodi razgovor s partnerom.\n„Morala sam naučim kad će on početi da priča na snimku, da svoj deo tačno izgovorim, uvek bismo bacili dva-tri dubla, dok se ne uvežbam," opisuje ona proces snimanja.\nNjenu baku u filmu igra britanska glumica Mirijam Margolis (Hari Poter, Doba nevinosti, Romeo i Julija), prema rečima reditelja Filipovića „jedna renesansna pojava, prezanimljiva i pretalentovana".\nUlogu jugonostalgične bake Vere, Filipović je napisao specijalno za nju.\nOna se trenutno nalazi u Italiji gde snima podkast o neverovatnim podvizima ljudi koji imaju više od 65 godina.\n„Zato sam prihvatila posao, iako ovo nije velika uloga i žao mi što nisam mogla da snimam u Srbiji", kaže ona.\nUlogu je snimila preko aplikacije Zum.\n„To nije idealan način rada, ali mislim da je funkcionisalo u ovoj situaciji," opisuje iskustvo rada.\nStevan Filipović dodaje da je za film to bio „prelomni trenutak, jer smo odjednom, od malog, niskobudžetnog, gotovo eksperimentalnog filma, podigli stvari na vrlo visok nivo".\nOva aplikacija ima tehnička ograničenja, objašnjava Mina Nikolić, pošto sastanci traju 40 minuta i često bi snimanje bilo prekinuto kad istekne to vreme ili se glumice ne bi čule.\nU snimanju i vežbanju replika na srpskom Mirijam je imala pomoć Nataše Kočiš iz Srpskog siti kluba u Londonu.\n„Ne bih mogla da to uradim bez nje, jer je ona postavila telefone u različite delove prostorije, kako bismo mogli da vidimo lik iz različitih uglova", objašnjava tehniku kućnog snimanja.\nPošto glavna junakinja razgovara sa osumnjičenima i svedocima koji su u kućama, to je bila prilika da se sazna o njima nešto što ne bi bilo moguće u drugim okolnostima.\n„Slično onim poslovnim sastancima preko Zuma, u koje upadaju deca, roditelji, kućni ljubimci… odjednom vidite drugu stranu ljudi koje mislite da poznajete," kaže Stevan Filipović.\nSve što ostavljamo na mrežama, to jest „naš digitalni otisak", pomoći će glavnoj junakinji Kseniji u istrazi.\nSnimanje u kući preko aplikacije nije bez glumačkih izazova.\n„Morala sam da plačem i pokažem emocije, strah koji osećam u ovoj situaciji, to je posao koji glumice vole," kaže Mirijam Margolis.\nSve početne anksioznosti reditelj i ekipa su kanalisali u kreativnost.\n„Snimanje je bilo jedno od najemotivnijih i najluđih iskustava", kaže Stevan Filipović.\nPre početka pandemije, Filipović je pripremao film Pored nas, ali je novonastala situacija „podigla priču na ozbiljniji nivo".\n„Umesto planirana dva dela, sad imamo tri - Pored mene, Pored tebe i Pored nas", kaže on.\nSvaki od ovih filmova prati sudbine likova iz prvog dela, sa pet godina razlike - gledaoci će saznati kakvi ljudi su postali tinejdžeri iz Pored mene u ključnim fazama, prelomnim trenucima, u kojima će biti prinuđeni da donose odluke koje će zauvek promeniti njihove živote.\nPogledajte video: Kad džedaji dođu u Srbiju\nPored Mine Nikolić u filmu Pored tebe igraju i glumci iz prvog dela Darko Ivić, koji je i koscenarista, Andrej Pipović, Milica Majkić i Nikola Glišić.\nZa Filipovića su junaci deo neke veće priče, pošto je za prvi deo napisao biografije likova, koje su kompleksnije od onoga što se vidi u samom filmu.\nVeoma mu je izazovno da ostane duže vreme, to jest raste, uz iste likove.\n„To se češće viđa u serijama, nego u filmovima", smatra on.\nDa li će kinematografija preživeti pandemiju?\nSvestan da Zum nije trajno rešenje, Filipović kaže da je to način da „kinematografija preživi ovu epidemiju i kako da imamo neki kontinuitet u radu i stvaranju".\n„Kad oluja prođe, videćemo kakva će biti situacija i koliko će forme koje smo sad izmišljali u hodu biti interesantne gledaocima na duže staze."\nTokom karantina, Mirijam Margolis je učestvovala u pozorišnoj predstavi na Zumu, a priznaje da joj novi načini rada i života ne dopadaju.\n„Osećam strah, očaj i usamljenost, jer vidim da svet u kome sam živela i koji sam volela postanje manji, ljudi su odvojeni jedni od drugih," kaže ona.\nČini joj se da ljudi koji nisu tehnički potkovani ne mogu da učestvuju u „novoj normalnosti" i to je „uznemirava".\nMeđutim, svesna je da mora da se prilagodi novonastaloj situaciji.\n„Budućnost je nesigurna i za kreativne ljude, ali i za čitav svet," smatra ona.\nUpkos tome, nada se da će doći u Beograd na premijeru.\nFilipović nikako ne bi voleo da premijera bude na internetu, a to mišljenje deli i Mina Nikolić, podsećajući se na premijeru filma Pored mene i aplauze publike u punom Sava centru.\nFilmovi iz karantina - svetska iskustva\nU Engleskoj se snimaju filmovi i serije, ali „članovi ekipe se testiraju na Kovid, bukvalno svakog dana", kaže Mirijam Margolis.\nDok su premijere dugoočekivanih naslova, poput poslednjeg filma iz serijala o Džejmsu Bondu Nema vremena za umiranje, pomereni za proleće 2021, mladi reditelji nisu sedeli skrštenih ruku.\nHoror Domaćin (Host) u režiji Roba Sevidža snimljen je isključivo preko Zuma.\nUmesto da provode petak veče učestvujući u kvizu u pabu, šest prijatelja je pozvalo medijuma da učestvuje u njihovom Zum sastanku.\nNjena internet veza se prekida, a drugari ostaju „sa prizvanim duhovima" i onda neprijatne stvari kreću da se događaju.\nGlumcima nije dat ceo scenario, kako bi njihove reakcije bile autentične.\nTakođe, morali su sami da nanose šminku i lažnu krv na sebe.\nSafe to say I had a lot of fun with applying the make up #host #happyspookies pic.twitter.com/Qgd1m4hxpG\n— Caroline Ward (She/Her) (@Caroline_Ward1)\n— Caroline Ward (She/Her) (@Caroline_Ward1) August 7, 2020\nPomoć im je stigla od profesionalnih šmikera, takođe preko Zuma.\nNa sličnu ideju su došli glumac Erih Tabah i reditelj Kristijan Nilson kad su snimili film Odjavi se (Unsubscribe).\nNjih dvojica su kupili sve karte za premijeru u jednom bioskopu u gradiću van Njujorka.\nZbog rasprodate sale završili su na prvom mestu liste gledanosti.\nBritanski reditelj Metju Batler-Hart je snimio naučnofantastični triler Infinitum: Subject Unknown sa suprugom glumicom Tori u praznom stanu u njihovoj zgradi.\nDrugi glumci Ijan Mekeln i Konet Hil su snimili uloge od kuće.


Jelly Bean na 10% Andorid uređaja | Tehnografija\n← Besplatni RSS readeri\nTor project – podignite svoju anonimnost na novi nivo →\nObjavljeno 4.01.2013. - autor Adis Ćordić - kategorija Android\nIce Cream Sandwich se nalazi na sve više Android uređaja. U augustu prošle godine kada je vršena analiza ICS se nalazio na 15,9% Android uređaja, danas ICS se nalazi na 29,1% uređaja.\nJelly Bean 4.1 i 4.2 u kombinaciji sada se nalazi na 10,2% uređaja koje pokreće ovaj OS, dok je u augustu taj postotak iznosio samo 0,8%.\nGingerbread koji je jedno vrijeme pokretao čak 64,6% uređaja, sada se nalazi na 47,6% uređaja što ga i dalje čini najkorištenijom verzijom ovog OS-a.\nUsporedbu korištenja ostalih verzija ovog popularnog OS-a može se pogledati na slici.\nTagovi: Android , Android 4.0 , Android statistics , Ice Cream Sandwich , Jelly Bean


brucoši 2017/18 – CIP\nby kruno · Published 01/09/2017 · Updated 26/09/2017\nUPDATE: Od danas, 21.09.2017. u 12h možete pristupiti svojim NOVIM @foi.hr email sandučićima sa svojim AAI@EduHr elektroničkim identitetima.\nDobar start jest webmail sučelje na URLu: http://webmail.foi.hr\nViše o svemu, kao i uvijek dosada – u članku http://cip.foi.hr/foi-email/\nNe brinite, svojim novim @foi.hr email sandučićima moći ćete pristupiti sa početkom nove akademske 2017/18 godine. Dakle, još malo strpljenja.\nU međuvremenu, informirajte se malo detaljnije o samim računima, čemu služe, gdje se upotrebljavaju, koji su servisi u pitanju, pronjuškajte po strukturi menija, upoznajte se sa sigurnosnim aspektima odgovornog ponašanja u radu na budućim serverima nastave itd..itd.\nSvi pak brucoši – cca. 300tinjak njih koji iz njima znanih razloga – svojedobno tijekom upisa u novu akademsku 2017/18 godinu NISU promijenili svoje tada NOVODOBIVENE, INICIJALNE lozinke za pripadajuće AAI@EduHr korisničke račune unutar 48h – morati će se nakon 5 uspješnih prijava na servise PONOVO javiti u Referadu Fakulteta zbog izdavanje nove, privremene lozinke.\nby CIP@foi · Published 09/06/2016 · Last modified 25/10/2017


Američka gitaristkinja, pevačica i kompozitorka Malina Moye 9. avgusta na Nišville jazz festivalu - Magazin Zdravo\nAmerička gitaristkinja, pevačica i kompozitorka Malina Moye 9. avgusta na Nišville jazz festivalu\nTokom karijere koja traje nepunu deceniju ipo Malina Moye se osim zapaženog muzičkog angažovanja ogledala i u drugim oblastima kao što su gluma, moda, humanitarni rad .\nMediji su složni u konstataciji da je reč o jedinstvenoj pojavi na muzičkoj sceni koja objedinjava rock, blues, soul i funk.\nJedan od najpoznatijih gitarskih brendova “Fender” je prepoznao Malinu kao jednu od prvih levorukih afro američkih gitaristkinja i pozvao je da se pridruži Fender porodici legendarnih umetnika koji sviraju ili su svirali na modelima ove firme, a magazine “Guitar world” uvrstio ju je već posle prvog singla “Girlfriend” iz 2004. godine na listu 10 najboljih gitaristkinja svih vremena.Na listi 10 najboljih gitaristkinja svih vremena.\nVerovatno najveću publiku do sada Malina Moye je imala kada je kao prva afro amerikanka odsvirala na gitari nacionalnu himnu na početku nekog profesionalnog sportskog događaja.\nBilo je to 2010. godine pred 80.000 ljudi u njenom rodnom Mineapolisu na utakimici američkog fudbala između Vikingsa – Cowboysa.\nRedovno obajvljuje kalendare, često se pojavljuje i na modnoj pisti i velikom platnu: učestvovala je u kampanjama poznatog brenda “Victoria Secret” – “Love Rocks” i “Love is Pink”, glumila u filmu “The Samuel Project” (2018). Još 2004. godine osnovala je nezavisnu diskografsku kuću WCE Records, koja je 2013. godine potpisala ugovor o distribuciji i marketingu sa kompanijom koja je ogranak Sony Music.Uz sve to Malina Moye je ambasador humanitarne organizacije koju vodi Princ Čarls “The Prince’s Trust”, kojoj često donira prihode od svojih snimaka. Tokom turnmejeEngleskoj 2014. godine, na čuvenoj moto manifestaciji “Goodwood Festival of Speed”, u čast 60 godina od krunisanja engleske kraljice odsvirala je himnu “God Save The Queen” tokom preleta čuvene akrobatske jedinice kraljevskog vazduhoplovstva “Red Arrows.\nSinoć je u prepunoj sali Doma Vojske prvi put pred niškom publikom nastupio Božo Vrećo. Koliko je željno niška publika iščekivala ovaj koncert u...\nNišville jazz festival će i ove godine tradicionalno, osmi put za redom obeležiti SVETSKI DAN DŽEZA u utorak, 30. aprila koncertima u dve države i četiri...\nPevač sevdalinki Božo Vrećo nastupiće 7.maja od 20:30 sati, u Domu Vojske u Nišu.Ovo će biti prvi put da Nišlije mogu uživati u nastupu ...


Seminar – Emocionalni aspekti motivacije za školsko učenje | Medicinska škola Čačak\nHome » Usavršavanje » Van ustanove » Seminar – Emocionalni aspekti motivacije za školsko učenje\nU Regionalnom centru za stručno usavršavanje , u četvrtak i petak , 13 i 14. 2. 2020. godine održan je seminar „ Emocionalni aspekti motivacije za školsko učenje“. Ovim seminarom se razvijaju i usavršavaju kompetencije za poučavanje i učenje (К2). Prioritetna oblast je jačanje vaspitne uloge obrazovno-vaspitne ustanove kroz razvijanje programa prevencije nasilja, diskriminacije, zlostavljanja i zanemarivanja (П4).\nOpšti cilj seminara je osnaživanje nastavnika kroz sticanje znanja o emocionalnim aspektima motivacije za učenje, kroz usvajanje veština prepoznavanja i menjanja negativnih motivacionih stilova kod učenika; podrška u razvoju ličnosti i zaštiti emocionalnog zdravlja učenika. Ovaj cilj se na seminaru relizuje kroz niz specifičnih ciljeva:\n– sticanje i unapređivanje znanja i iskustva nastavnika za sagledavanje motivacije za učenje kao složenog i dinamičkog sistema emocija, očekivanja i ponašanja (socio-kognitivna teorijska perspektiva);\n– osposobljavanje za bolje razumevanje načina kako nastaje negativna motivacija, i šta je održava (atribucije učenika – šta vide kao uzroke svog uspeha i neuspeha, negativne automatske misli, iracionalna uverenja, anksioznost);\n– senzibilizacija za prepoznavanje nefunkcionalnih strategija u suočavanju sa neuspehom;\n– razumevanje uloge stresnog školskog konteksta u nastanku ansksioznih i psihosomatskih poremećaja na dečjem i adolescentskom uzrastu;\n– usvajanje kognitivno-emocionalnih veština za redefinisanje i izgradnju pozitivnog motivacionog stila\nZaposleni koji su pohađali ovaj seminar ( Jasminka Lijeskić, Milka Ilić, Svetlana Obradović, Radmila Кurćubić, Olivera Erić, Dragana Milošević, Nikola Andrić, Aco Tutunović, Olivera Gračanac, Sanja Milošević i Jelena Vučković) preporučuju seminar kolegama jer se seminar bavi veoma važnim aspektom učenja- motivacija za učenje i otklanjanje uzroka neuspeha i primenljiv je u praksi.\nBy Nataša Pantović in Van ustanove on 19/02/2020


Faktor | Defileom mladih plesačica otvorena manifestacija Mostarsko ljeto\nDefileom mladih plesačica otvorena manifestacija Mostarsko ljeto\n20.06.2021. / 15:08\nSvečanim defileom mladih plesačica, članica Plesnog studija Mo Stars, od Centra za kulturu do Starog mosta, započelo je novo izdanje Mostarskog ljeta.\nRiječ je o najznačajnijoj kulturnoj manifestaciji u Mostaru koja se tradicionalno održava u ljetnim mjesecima i okuplja veliki broj učesnika.\nOrganizatori manifestacije su Centar za kulturu, Narodno pozorište, Pozorište lutaka, Narodna biblioteka i Muzej Hercegovine.\nDirektor Centra za kulturu Mostar Senad Suljić kazao je da je pandemija koronavirusa i ovog puta predstavljala otežavajuću okolnost za organizatore, ali i da je situacija bila povoljnija u odnosu na prošlu godinu.\n- Pripremili smo predstave, koncerte, izložbe slika, skulptura i fotografija. Imamo zaista bogat program sa 31 sadržajem. Nadam se da ćemo u toplim ljetnim danima građanima Mostara i gostima našeg grada makar malo ublažiti ovu vrućinu - rekao je Suljić.\nVoditeljica Plesnog studija Mo Stars Nataša Jekić pohvalila je saradnju sa Mostarskim ljetom koja traje decenijama, napominjući da plesačice svakog ljeta daju skromni doprinos ovoj značajnoj manifestaciji.\n- Imali smo probleme vezane za COVID-19. Bili smo desetkovani jer je dosta plesačica u strahu od virusa odustajalo, ali na sreću s dolaskom ljeta značajan broj njih se vratio. Kreirali smo nešto što budi pozitivnu energiju na otvaranju Mostarskog ljeta. Početkom narednog mjeseca, također ćemo organizovati veliku plesnu reviju više plesnih klubova uz različite vrste i discipline - najavila je Jekić.\nZatvaranje Mostarskog ljeta planirano je za 4. august.\nPremijerom predstave "Heroj nacije" započeo 18. festival komedije "Mostarska liska"\nSDA Mostar: Ljudi iz Saveza krenuli su u ranije pripremljeni napad na Velež\nU BiH devet novozaraženih koronavirusom


POZNATI SVI POLUFINALISTI | ZR KLIK\nSport- U polufinalu memorijalnog turnira RTS-a “Igrajmo za 16” u Zrenjaninu igraće JKP “Vodovod i kanalizacija” i Vatrogasna brigada. U drugom polufinalu snage će odmeriti studenti, Tehnički fakultet Zrenjanin i Fakultet za menadžment. Ovo je odlučeno žrebom nakon završetka drugog dana turnira.\nZbog zauzetosti Kristalne dvorane, ranije najavljeni termin polufinala je promenjen i te utakmice će se igrati u ponedeljak 12. marta sa početkom u 10 časova. Iz istog razloga će termin finala biti određen nakon što se odigra polufinale Neizvesno je bilo u obe preostale četvrtfinalne utakmice.\nJKP “Vodovod i kanalizacija” je savladala JKP “Čistoća i zelenilo” tek nakon izvođenja penala (4:3). U regularnom toku je meč završen 2:2. Istakao se kod pobednika Marko Srdić koji je uz dva gola iz igre bio strelac u penal seriji. Kod “Čistoće” je Ivan Vukoje bio najpre junak, jer je trideset sekundi pre kraja izjednačio, ali potom nije iskoristio penal.\nEkipa Kompanije Koveris za koje igraju iskusni Vladimir Gal i Dušan Bašić imala je kapitalno vođstvo u drugom poluvremenu od 3:1, ali su fudbaleri ekipe Tehničkog fakulteta predvođeni Dušanom Furtulom i Nenadom Kulićem imali više snage za finiš i preokrenuli rezultat na 4:3. Ovo je studentima treći nastup na memorijalu, a prvi put su prošli u polufinale.