Nesreća je bila njena krivica, ali nije htela da ga ubije: Ona je bila kraj Dražena Petrovića kada je poginuo (VIDEO) | Poznati | Glossy\nNesreća je bila njena krivica, ali nije htela da ga ubije: Ona je bila kraj Dražena Petrovića kada je poginuo (VIDEO)\nHilal Edebal bila je u automobilu s Draženom i njegovom devojkom kad je on poginuo. Nakon dugo vremena otkrila je detalje tragedije.\nfoto: Printscreen/ Youtube/ TRT World\nVeliki jugoslovenski košarkaš i svetska košarkaška legenda imao je brilijantnu budućnost pred sobom kad je njegov život naglo prekinut u 29 godini života. Tragedija saobraćajne nesreće u kojoj je poginuo Dražen 7. juna 1993. šokirala je javnost.\nZa upravljačem je bila Draženova tadašnja devojka, nemačka manekenka mađarskog porekla Klara Zalanti, a u automobilu se nalazila i turska košarkašica Hilal Edebal, koja je završila s teškim povredama na mozgu, u crvenom Golfu poginuo je samo Dražen. Dražena i Klaru upoznala je zajednička prijateljica u Njujorku, a vrlo brzo njih dvoje postali su par.\nNekoliko godina nakon Draženove pogibije Klara Zalanti udala se za nemačkog fudbalera Olivera Berhofa nakon čega je presekla sve veze s traumatičnim događajima koji više nikada nije komentarisala.\nAli, košarkašica Hilal znatno se teže nosila s bolom, pa je čak pokušala i da se ubije na rehabilitaciji, nadajući se da će se tako probuditi iz noćne more u kojoj se nalazila.\nVlade Divac: Mislio sam da ću se pomiriti sa Draženom Petrovićem\nDraženova majka Biserka želela je da upozna Hilal, koja ni sama nije znala da je bila u kobnom automobilu. Sudar joj je ostavio trajne posledice na mozak prouzrokujući amneziju zbog koje pati od velikih rupa u sećanju.\nUpoznale smo se mnogo pre nesreće, bile smo još mlade i obe smo igrale košarku. Upoznale smo se kad smo imale 11 godina i godinama smo se družile, postale smo prave prijateljice. Kad sam ja otišla na studije u Ameriku ostale smo u kontaktu, a ponovno smo se srele u Nemačkoj, dan pre nesreće. Pokupile smo Dražena s aerodroma i užasno mi je žao što ga se ne sećam, trebalo bi da ga se sećam, ali taj deo mog mozga je sasvim izgubljen. Ničeg se ne sećam. Ne sećam se ni da sam sedela iza njega, na zadnjem sedištu, to znam samo jer su mi tako rekli, tako su mediji preneli.\n( Express.hr )\nTAGOVI: Hilal EdebalDražen PetrovićKlara Zalantitragedijapogibija\nPrirodna nega je najbolja za lice: 6 načina kojim ćete eliminisati sve nedostatke\nimaju istu harizmu\nMaja Nikolić otkriva: Planiram da snimim duet sa Bijonse\nJelena Kostov progovorila o neprijatnostima koje je doživela na početku karijere: Ima koleginica kojima neke stvari nikada neću zaboraviti\nNaš glumac u kampanji protiv diskriminacije u Njujorku: Čast mi je što sam deo priče koja promoviše toleranciju\nSvi maleni Savići na okupu\nRetko ih viđamo, a uvek nas razneže: Vujadin Savić objavio predivnu fotografiju svoje velike i vesele porodice\nvole se godinama\nZahvaljujući poslu, pronašao je ljubav svog života: Ova poznata dama je supruga Slobodana Šarenca (FOTO)\nprvi put u javnosti nakon prosidbe\nAleksandra Prijović i Filip Živojinović u društvu porodice i prijatelja proslavili veridbu: Venčanje će biti svečano i veličanstveno! (FOTO)\nEva Ras već deceniju i po bori se sa opakom bolešću: Večno sam zavijena u crno\nCela planeta joj je zavidela: S ovom ženom je Anđelina Džoli GODINAMA varala supruga (FOTO)\nKonjukcija Urana i Meseca donosi sukobe: Samo jedan znak će izbeći sve brige uz pomoć ljubavi\nViše vam nije neophodna farba: Evo kako vratiti pigment sedim vlasima\nKo kaže da čipka nije za trudnice? Kejt Midlton u jednom od svojih najboljih modnih izdanja otkad je u drugom stanju (FOTO)


Utvrđivanje da li računar radi pod 32-bitnom ili 64-bitnom verzijom operativnog sistema Windows\nUtvrđivanje da li računar radi pod 32-bitnom ili 64-bitnom verzijom operativnog sistema Windows Odštampaj\n(ישראל (עברית (الشرق الاوسط (العربية Brasil (Português) Danmark (Dansk) Deutschland (Deutsch) Eesti (Eesti) España, Latinoamérica (Español) France (Français) Hrvatska (Hrvatski) Indonesia (Bahasa Indonesia) Italia (Italiano) Latvija (Latviešu) Lietuva (Lietuvių) Magyarország (Magyar) Nederland (Nederlands) Norge (Norsk Bokmål) Polska (Polski) Portugal (Português) România (Română) Slovenija (Slovenščina) Slovenská Republika (Slovenčina) Suomi (Suomi) Sverige (Svenska) Türkiye (Türkçe) United States (English) Việt Nam (Tiếng Việt) Česká republika (Čeština) Ελλάδα (Ελληνικά) България (български) Россия (Русский) Україна (Україньска) भारत (हिंदी) ไทย (ไทย) 中国 (简体中文) 台灣 (繁體中文) 日本 (日本語) 대한민국 (한국어) Identifikator članka: 827218 - Prikažite proizvode na koje se odnosi ovaj članak.Da biste nastavili da dobijate bezbednosne ispravke za Windows, uverite se da koristite Windows XP sa servisnim paketom 3 (SP3). Više informacija potražite na sledećoj Microsoft Veb stranici: Obustavlja se podrška za neke verzije operativnog sistema Windows\nIf you are a Small Business customer, find additional troubleshooting and learning resources at the Support for Small Business site.Proširi sve | Skupi sveNa ovoj straniciUVOD\nOvaj članak automatski određuje da li računar koristi 32-bitnu ili 64-bitnu verziju sistema Windows. Ovaj članak takođe opisuje kako da ručno utvrdite da li računar koristi 32-bitnu ili 64-bitnu verziju sistema Windows. Broj bitova računara obično ukazuje na količinu podataka koje računar može da obradi, brzinu kojom obrađuje podatke i maksimalni kapacitet memorije. Broj bitova operativnog sistema instaliranog na računaru trebalo bi da se podudara sa brojem bitova samog računara kako bi se optimizovale performanse računara.Nazad na vrh | Pošaljite povratne informacijeRezultati automatskog otkrivanja verzijeSkupi ovu slikuProširi ovu slikuTrenutno koristite 32-bitni operativni sistem.Skupi ovu slikuProširi ovu slikuSkupi ovu slikuProširi ovu slikuTrenutno koristite 64-bitni operativni sistem.Skupi ovu slikuProširi ovu slikuNazad na vrh | Pošaljite povratne informacijeRučno određivanje instalirane verzije sistema WindowsKoristite sledeće metode da biste utvrdili koja verzija operativnog sistema Windows je instalirana, u skladu sa operativnim sistemom Windows koji koristite Windows 8Skupi ovu slikuProširi ovu slikuPostoje dva metoda za određivanje da li koristite 32-bitnu ili 64-bitnu verziju sistema Windows 8. Ako jedan metod ne radi, pokušajte sa drugim. 1. metod: Prikaz prozora „Sistem“ na kontrolnoj tabliPrevucite prstom sa desne ivice ekrana, a zatim dodirnite dugme Pretraži. Ili, ako koristite miš, postavite pokazivač miša u donji desni deo ekrana, a zatim kliknite na dugme Pretraži.Unesite sistem u polje za pretragu, a zatim dodirnite dugme Postavke ili kliknite na njega.Dodirnite ili kliknite na dugme Sistem.Ako koristite 64-bitnu verziju sistema Windows 8, 64-bitni operativni sistem se prikazuje u polju Tip sistema ispod naslova Sistem. Ako koristite 32-bitnu verziju sistema Windows 8, 32-bitni operativni sistem se prikazuje u polju Tip sistema ispod naslova Sistem.2. metod: Prikaz prozora „Informacije o sistemu“Prevucite prstom sa desne ivice ekrana, a zatim dodirnite dugme Pretraži. Ili, ako koristite miš, postavite pokazivač miša u donji desni deo ekrana, a zatim kliknite na dugme Pretraži.U polju za pretragu otkucajte informacije o sistemu.Dodirnite ili kliknite na Sistem, dodirnite ili kliknite na Informacije o sistemu, a zatim kliknite na Rezime sistema.Ako koristite 64-bitnu verziju sistema Windows 8, računar sa x64 procesorom se prikazuje u polju Tip sistema ispod naslova Stavka. Ako koristite 32-bitnu verziju sistema Windows 8, računar sa x86 procesorom se prikazuje u polju Tip sistema ispod naslova Stavka. Ako ne možete da utvrdite da li računar koristi 32-bitnu ili 64-bitnu verziju sistema Windows 8 korišćenjem nekih od metoda, idite na odeljak „Sledeći koraci“.Skupi ovu slikuProširi ovu slikuWindows Vista ili Windows 7Skupi ovu slikuProširi ovu slikuAko imate instaliran sistem Windows Vista ili Windows 7, postoje dva metoda za utvrđivanje da li koristite 32-bitnu ili 64-bitnu verziju. Ako jedan metod ne funkcioniše, isprobajte drugi.1. metod: Prikaz prozora „Sistem“ na kontrolnoj tabliKliknite na dugme StartSkupi ovu slikuProširi ovu sliku, u polju Započni pretragu otkucajte sistem i sa liste Programi izaberite stavku sistem.Operativni sistem se prikazuje na sledeći način:Za 64-bitnu verziju operativnog sistema prikazan je 64-bitni operativni sistem za Tip sistema u okviru Sistem.Za 32-bitnu verziju operativnog sistema prikazan je 32-bitni operativni sistem za Tip sistema u okviru Sistem.2. metod: Prikaz prozora „Informacije o sistemu“Kliknite na dugme StartSkupi ovu slikuProširi ovu sliku, u polju Započni pretragu otkucajte sistem, a zatim sa liste Programi izaberite stavku Informacije o sistemu. Kada je u oknu za navigaciju izabrana stavka Rezime sistema, operativni sistem se pojavljuje na sledeći način: Za 64-bitnu verziju operativnog sistema prikazana je opcija Računar zasnovan na x64 procesoru za Tip sistema u okviru Stavka.Za 32-bitnu verziju operativnog sistema prikazana je opcija Računar zasnovan na x86 procesoru za Tip sistema u okviru Stavka.Ako nije moguće utvrditi broj bitova operativnog sistema pomoću ovih metoda, pređite na odeljak „Sledeći koraci“.Video zapis: Osnovni podaci o tome kako da utvrdite da li imate 32-bitno ili 64-bitno izdanje operativnog sistema Windows Skupi ovu slikuProširi ovu slikuuuid=f4bdcc15-c0f6-4f72-9bc4-ab031ec43612 VideoUrl=http://aka.ms/ie1bsc\nSkupi ovu slikuProširi ovu slikuSkupi ovu slikuProširi ovu slikuWindows XP Skupi ovu slikuProširi ovu slikuAko imate Windows XP, postoje dva metoda utvrđivanja da li koristite 32-bitnu ili 64-bitnu verziju. Ako jedan metod ne funkcioniše, isprobajte drugi.1. metod: Prikaz prozora „Sistem“ na kontrolnoj tabliKliknite na dugme Start i zatim izaberite stavku Pokreni.Otkucajte sysdm.cpl i kliknite na dugme U redu.Izaberite karticu Opšte postavke. Operativni sistem se prikazuje na sledeći način:Za 64-bitnu verziju operativnog sistema, u okviru Sistem prikazano je Windows XP Professional x64 Edition verzija < godina>. Za 32-bitnu verziju operativnog sistema, u okviru System prikazano je Windows XP Professional verzija <godina> . Skupi ovu slikuProširi ovu slikuNapomena <godina> je čuvar mesta za godinu.2. metod: Prikaz prozora „Informacije o sistemu“Kliknite na dugme Start i zatim izaberite stavku Pokreni.Otkucajte winmsd.exe i kliknite na dugme U redu.Kada je u oknu za navigaciju izabrana stavka Rezime sistema, u oknu sa detaljima, u okviru Stavka pronađite stavku Procesor. Zabeležite vrednost. Ako vrednost koja odgovara stavci Procesor počinje sa x86, računar radi pod 32-bitnom verzijom operativnog sistema Windows.Ako vrednost koja odgovara stavci Procesor počinje sa IA-64 ili AMD64, računar koristi 64-bitnu verziju operativnog sistema Windows.Ako na ovaj način ne možete da utvrdite broj bitova operativnog sistema, idite na odeljak „Sledeći koraci“.Skupi ovu slikuProširi ovu slikuWindows Server 2003Skupi ovu slikuProširi ovu slikuAko imate Windows Server 2003, postoje dva metoda za utvrđivanje da li koristite 32-bitnu ili 64-bitnu verziju. Ako jedan metod ne funkcioniše, isprobajte drugi.1. metod: Prikaz prozora „Svojstva sistema“ na kontrolnoj tabliKliknite na dugme Start i zatim izaberite stavku Pokreni.Otkucajte sysdm.cpl i kliknite na dugme U redu.Izaberite karticu Opšte postavke. Operativni sistem se prikazuje na sledeći način: Za 64-bitnu verziju operativnog sistema, u okviru Sistem prikazano je Windows Server 2003 Enterprise x64 Edition.Za 32-bitnu verziju operativnog sistema, u okviru Sistem prikazano je Windows Server 2003 Enterprise Edition.2. metod: Prikaz prozora „Informacije o sistemu“Kliknite na dugme Start i zatim izaberite stavku Pokreni.Otkucajte winmsd.exe i kliknite na dugme U redu.Kada je u oknu za navigaciju izabrana stavka Rezime sistema, u oknu sa detaljima, u okviru Stavka pronađite stavku Procesor. Zabeležite vrednost. Ako vrednost koja odgovara stavci Procesor počinje sa x86, računar radi pod 32-bitnom verzijom operativnog sistema Windows.Ako vrednost koja odgovara stavci Procesor počinje sa EM64T ili IA-64, računar koristi 64-bitnu verziju operativnog sistema Windows.Ako nije moguće utvrditi broj bitova operativnog sistema pomoću ovih metoda, pređite na odeljak „Sledeći koraci“.Skupi ovu slikuProširi ovu slikuSkupi ovu slikuProširi ovu slikuNapomeneDa biste pronašli broj bitova računara, pogledajte dokumentaciju koju ste dobili uz računar ili se obratite proizvođaču hardvera.Intel računari zasnovani na Itanium arhitekturi mogu da rade samo pod 64-bitnim verzijama operativnog sistema Windows. Intel računari zasnovani na Itanium arhitekturi ne mogu da rade pod 32-bitnim verzijama operativnog sistema Windows. 64-bitne verzije operativnog sistema Windows trenutno rade samo na računarima zasnovanim na Itanium arhitekturi i na AMD64 procesorima. Nazad na vrh | Pošaljite povratne informacijeSLEDEĆI KORACIAko pomoću ovih metoda ne možete da utvrdite broj bitova operativnog sistema, ovaj članak vam nažalost ne može biti od pomoći. Naredni korak može biti da zatražite od nekoga pomoć ili da se obratite službi za podršku. Informacije o kontaktiranju službe za podršku potražite na Veb lokaciji Microsoft podrška\n.Proizvode nezavisnih proizvođača o kojima se govori u ovom članku proizvela su preduzeća koja su nezavisna od korporacije Microsoft. Microsoft ne daje garanciju, podrazumevanu ni neku drugu, u pogledu performansi ili pouzdanosti ovih proizvoda.Nazad na vrh | Pošaljite povratne informacijeSvojstvaIdentifikator članka: 827218 - Poslednji pregled: Saturday, March 8, 2014 - Revizija: 7.0Odnosi se na:Microsoft Windows XP ProfessionalMicrosoft Windows XP Tablet PC EditionMicrosoft Windows XP Media Center Edition 2005 Update Rollup 2Microsoft Windows XP Home EditionWindows Vista Enterprise 64-bit EditionWindows Vista Home Basic 64-bit EditionWindows Vista Home Premium 64-bit EditionWindows Vista Ultimate 64-bit EditionWindows Vista BusinessWindows Vista Business 64-bit EditionWindows Vista EnterpriseWindows Vista Home BasicWindows Vista Home Premium BetaWindows Vista Ultimate BetaWindows Vista StarterWindows Vista UltimateMicrosoft Windows Server 2003, Enterprise x64 EditionMicrosoft Windows Server 2003, Datacenter Edition (32-bit x86)Microsoft Windows Server 2003, Datacenter Edition for Itanium-Based SystemsMicrosoft Windows Server 2003, Datacenter x64 EditionMicrosoft Windows Server 2003, Enterprise Edition (32-bit x86)Microsoft Windows Server 2003, Enterprise Edition for Itanium-based SystemsMicrosoft Windows Server 2003, Standard Edition (32-bit x86)Microsoft Windows Server 2003, Standard x64 EditionWindows 7 EnterpriseWindows 7 Enterprise EWindows 7 Enterprise NWindows 7 Home BasicWindows 7 Home PremiumWindows 7 Home Premium EWindows 7 Home Premium NWindows 7 ProfessionalWindows 7 Professional EWindows 7 Professional NWindows 7 UltimateWindows 7 Ultimate EWindows 7 Ultimate NWindows 8Windows 8 EnterpriseWindows 8 ProKljučne reči: kbexpertiseadvanced kbexpertiseinter kbinfo kbhowtomaster kbmsifixme kbfixme kbvideocontent kbcip KB827218Nazad na vrh | Pošaljite povratne informacijePošaljite povratne informacijeNazad na vrh


Kefalonia – Vila Anemos – TransJugTravel\nKefalonia – Vila Anemos\nPOLASCI: 31.05. – 18.09.2020.\n11 dana(10 noćenja) AVION-SOPSTVENI PREVOZ\nstudio 2 NA 199* 359 429 509 569 589 589 569 519 439 409 189*\nAGENCIJSKI POPUST ZA RANE UPLATE: (važi za rezervacije do 31. decembra 2019.). Odobrava se u iznosu od 15% na cenu paket aranžmana. Pod rezervacijom se podrazumeva uplata akontacije u iznosu od 40% od vrednosti aranžmana, a ostatak se plaća 15 dana pre polaska na putovanje. Popust se ne odobrava za specijalne polaske 31.maja i 18.septembra.\naerodromske takse (aerodrom Beograd 21,42€, aerodrom Kefalonia 14,10€, RF taksa 0,98€), takse su podložne promeni.\nstudio 2 NA 169 239 309 379 399 399 379 319 249 229\ntroškove međunarodnog putnog zdravstvenog osiguranja. Informaciju o uslovima i iznosu osiguranja dobićete u agenciji.5


DAČIĆ ISPRED STRANKE: U naredne dve nedelje IZBOR RUKOVODSTVA! | Happy BSC portal\nDAČIĆ ISPRED STRANKE: U naredne dve nedelje IZBOR RUKOVODSTVA!\nPredsednik Socijalističke partije Srbije (SPS) Ivica Dačić izjavio je da će u naredne dve nedelje biti održana sednica Glavnog odbora stranke na kojoj će biti izabrano njeno najuže rukovodstvo.\nU izjavi za medije, on je dodao da, međutim, još nije "prelomio" koliko će SPS imati potpredsednika.\n- O tome još treba da porazmislim. Takođe, dok ne budu izabrani, odlučiću da li će se, kao i prošlog puta, na mestu zamenika predsednika smenjivati na svakih šest meseci. Nikakvi pritisci ne mogu da utiču na mene - rekao je Dačić, koji je 22. decembra prošle godine na kongresu stranke četvrti put izabran za predsednika SPS-a.\nMediji navode da je najbliži mestu potpredsednika Ðorđe Milićević, aktuelni potpredsednik Skupštine Srbije, kao i da se može očekivati izbor nekog kandidata sa juga zemlje.\nTakođe, navodi se da će potpredsednici imati veliku odgovornost u predstojećoj izbornoj kampanji i da će svaki biti zadužen za određenu oblast.\n- Očekujem da SPS na redovnim izborima ostvari bolji rezultat nego pre četiri godine. To znači da osvojimo više od 11 odsto glasova - kaže lider socijalista.


Kamena Gora | Zapali iz (z)grada\nIza sedam brda, iza sedam planina, nadomak (nedavno) povučene granice između Srbije i Crne gore nalazi se Kamena Gora. Ušuškana, usnula, gostoprimljiva. Tu se nalazi još jedna granica. To je mesto gde se završava domašaj opoganjenih pipaka civilizacije i počinje nestvarno dejstvovanje prirode. Kamena Gora vekovima gordo stoji prihvatajuću svoju ulogu izviđača, raskrsnice nekadašnjih karavanskih puteva i izvora života stoletnih gorštaka. Ova bajkovita lepotica posesivno čuva brojne priče i legende istovremeno darivajući meštane neverovatnim blagodetima.\nKoordinate: 43.277204, 19.549323\nRastojanje od BG:300km\nTežina akcije:2 – LAGANEZZE\nOprema:RANAC, PATIKE, ŠORC, TRENERKA\nAtar verovatno najlepšeg sela u Srbiji nalazi se na oko 25 kilometara od Prijepolja. Kada stignete do „grada na Limu“ skrenite prema Pljevljima i Durmitoru. Posle nekih 12 kilometara naići ćete na tablu za Kamenu Goru. Skrenite levo i prelazite na lokalni put. Malo je uži, ali je asfaltiran i bez značajnih rupa. Nakon 10-tak kilometara stižete u centar sela i prateći određena skretanja birate i zaseok u koji ćete se uputiti. Nažalost, pošto sam bio samo za vikend, nisam se upoznao sa svim zaseocima. Očaran neverovatnom lepotom ovog kraja, sa sigurnošću znam da ću se vratiti i da će se naša priča nastaviti.\nOd lokalne i jedine kafane „držali smo desno“ i krenuli makadamom ka zaseoku Brdo. Prva stvar koju primećujete kad stignete je vazduh i višak kiseonika koji prosto oživi i pokrene pluća. Nije ni čudo što je još u Kraljevini Jugoslaviji proglašena za vazdušnu banju. Kao da je ruža vetrova prelazeći meridijane samo najbolje sačuvala za Kamenu Goru.\nZaseok čini pet, šest drevnih kuća i kamp koji je još u izgradnji. Kamp „miriše“ na ozbiljan potencijal i jedva čekam da zablista u punom sjaju. Spavaonice- bungalovi već postoje, ali se vredno radi na dnevnom boravku, ognjištu i kuhinji koji trebaju da budu centar zbivanja ove idile i da zaokruže ponudu. Nadomak kampa su rustične seoske građevine koje pružaju satisfakciju svima koji tragaju za ostacima davnih vremena.\nSmestili smo se u kuću iz 1920. godine, a ta nesvakidašnja autentičnost daje mestu dodatni šmek. Naravno da smo bili dočekani uz toplu dobrodošlicu, osmeh, kafu, šljivovicu i domaći čaj od lokalnih lekovitih biljaka kojih ima preko 200 u bližoj i široj okolini. Sve meštane koje smo upoznali odlikuju čvrsta rešenost za opstankom, „veliko srce“ i izuzetno raspoloženje za priču.\nOdmah će vam biti jasno da ste se obreli na nestvarnom mestu. Činjenica da ste na preko 1400 metara nadmorske visine sa pogledom na pola Srbije i Crne Gore i reski planinski vazduh stvaraju euforiju, ali i odličnu podlogu za upijanje lokalnih priča, legendi i misterija. Prema predanjima, ljudi sa ovog područja su bistri i umešni, ali među njima nije bilo lekara. Priča kaže da se ovde umiralo samo od starosti. Tako je ovo postojbina brojnih stogodišnjaka. Nekima se i ne zna godina rođenja. To se nekada vezivalo za „ljute“ zime ili bitnije bitke.\nIpak, najstariji meštanin nije čovek, već jedno izuzetno drvo. Kao metafora dugom životu i srpskom prkosu na sve spoljne uticaje, ovim prostorima suvereno dominira pet vekova stari bor. Naježim se kad samo pomislim šta je prošlo u međuvremenu. Barok i renesansa, parna mašina i Hirošima, sveže Kolumbovo otkriće Amerike… Moćni bor je i dalje tu, hladnokrvno odolevajući udarima gromova, šibanju vetrova, ljudskim ludostima u brojnim ratovima. Samo da neko od novopečenih kvazi inženjera ne smisli da baš tu treba da prođe autoput.\nI zaista je nešto posebno – 18 metara visoko, 13 metara obim krošnje, pet metara obim stabla. Brojke jesu impresivne, ali poseban utisak ostavlja energija koju emituje i osećaj kada iz njegove neposredne blizine posmatrate okolne planinske vrhove. Još jedan dokaz o nesvakidašnjosti ovog prelepog bora je smreka koja je nikla iz njegove grane. Kako jedno drvo raste iz drugog verovatno ne bi mogli da objasne ni pristalice Darvinove evolucije, ni božijeg nastanka.\nKako dugo nije bilo crkve, meštani su ga vekovima koristili za verske obrede, te je i dobio naziv Svetibor. Verovatno su prilikom raznoraznih okupljanja i nastale brojne priče i legende koje su se duboko urezale u DNK gorštaka. Tako da i današnje generacije dobiju vatrenu iskru u očima kada pričaju o tome kako se ništa od bora ne uzima, a posebno je zabranjeno paliti granje i šišarke inače će vas stići nebeski gnev. Jedno predanje je posebno zanimljivo.\nPosetioci Kamene Gore su mahom sportisti, avanturisti, ali i oni kojima je potrebna pauza od ubrzanog urbanog života. Ponuda sportova i aktivnosti je tolika da bi se opušteno mogla organizovati outdoor olimpijada- brdski biciklizam, sportsko penjanje, lov i ribolov, paraglajding, planinarenje, rafting. Nije ni čudo što u srcima svih ljubitelja prirode i adrenalina Kamena Gora zauzima posebno mesto.\nA kako i ne bi, kad je ovde priroda bila izuzetno kreativna i darovita. Listopadne i četinarske šume, proplanci, livade, prelepi vidikovci, preko 100 izvora pitke vode, brojne jame i pećine…\nOkolina Kamene Gore može se podičiti sa oko 80 kilometara planinarskih staza predviđenih za digitalnu detoksikaciju. Neke vode na Crni vrh i Katunište, neke na Jabuku, neke do Kurtove jame ili brojnih obližnjih potoka…\nTreba znati da nisu sve obeležene, tj. markirane ili bar ne celom dužinom. Neke nisu obeležene do kraja, a negde su sečom drveća i markacije otišle u ogrev, tako da je najbolje da se raspitate ukoliko planirate duže ture. Za lokalno „švrljanje“ i istraživanje ne brinite, sigurno se nećete izgubiti. Samo može da se desi da pronađete sebe.\nMi smo se odlučili da digitalnu detoksikaciju sprovedemo kroz planinarenje i „šumarenje“ u pravcu Jabuke. Susreli smo se sa skoro netaknutom prirodom, opkoljeni četinarskom šumom i neverovatnim pečurkama. Nigde do sada nisam video takvu „lepezu“ i najezdu gljiva.\nNismo stigli do Jabuke zbog gore navedenih problema sa markacijama, ali to ni malo nije pokvarilo užitak.\nNaprotiv, to nam je omogućilo dodatno vreme za istraživanje svakog kutka ove čarobne šume. Boravak u gustoj šumi je retkost koja deluje isceljujuće, pa nije ni čudo što nas je pratilo i odlično raspoloženje.\nPotpuno smo se prepustili idili i uživali u vidikovcima koji pružaju zen dok se pogled odbija o Durmitor, Jadovnik, Zlatar i Zlatibor.\nFizički umorni i duševno pročišćeni vratili smo se u zaseok i sa nestrpljenjem čekali unapred dogovorenu klopu u seoskom domaćinstvu. To je tek priča za sebe. Za 300 do 500 dinara po obroku možete da se topite u vrhunskoj domaćoj klopi. Nema izvoljevanja, ali zar treba nešto više od domaćeg sira, jaja, uštipaka, paradajza, čorbe, pileta, heljdopite… Posebna poslastica je kiselo mleko koje sedam jezika govori.\nUkoliko želite da otkrijete nesvakidašnje lepote ovog kraja pratite najave akcija planinarskih društava. Mnogima je Kamena Gora u redovnom kalendaru, a sa sigurnošću znam da je organizuju Pobeda, Železničar, KAUP. Ili jednostavno okupite porodicu i/ili drugare i počastite sebe vikendom koji se dugo pamti.\nDrvo staro 500 godina čuva vekovnu tajnu seoba Srba – i nalazi se 300 km od Beograda! (FOTO) – Bitneinfo\n[…] U pitanju je bor. Ali to je sve, samo ne običan bor. To je drvo koje već pola milenijuma gordo stoji i odoleva spoljnim uticajima. Svetibor. Na samu pomisao šta je sve prošlo u međuvremenu koža se naježi: Barok i renesansa, parna mašina i Hirošima, sveže Kolumbovo otkriće Amerike… Moćni bor je i dalje tu, hladnokrvno odolevajući udarima gromova, šibanju vetrova, ljudskim ludostima u brojnim ratovima, piše na sajtu zapaliizgrada.rs. […]\n25 децембра, 2017 | Reply\nOdličan tekst, ali fotografije su posebna priča…\nHvala Shonery. U kom smislu posebna priča?\n26 децембра, 2017 | Reply\nSjajno. Kao što je Nenad napisao, fotografije jesu posebna priča. Za mene to je to moja podpriča – čitam tvoj tekst a u glavi pravim neku svoju paralelnu… čitam ono što ti rekao nisi, ili onako kako ja doživljavam… Zato je verovatno i njemu posebna čitava priča od fotografija složena.


Naknade za porodilje u FBiH: Koji kanton je najbolji za rađanje - Portal 072info\n30. Oktobra 2015. Vrijeme objave: 15:01 sati\nPorodilje u Bosni i Hercegovini, a pogotovo u Federaciji BiH, nemaju jednako prava na naknade nakon poroda.\nTaj problem postoji već godinama, zbog čega su majke sa djecom u pojedinim kantonima, proteklih godina, bezuspješno izlazile na proteste. Političari u BiH godinama naglašavaju kako treba spriječiti ‘bijelu kugu’, ali niko od nadležnih ne želi da se obaveže da će redovno isplaćivati porodiljske naknade, jer jednostavno porodilje u njihovim planovima nisu prioritet, piše RSE.\nBaš na to ukazuje i majka dvije djevojčice iz Mostara Sanja Ćerimagić. Ona nije imala porodiljsku naknadu tokom prve godine života njenih kćeri.\nU kantonu u kojem živi, Hercegovačko-neretvanskom, porodilje nemaju pravo na novčanu naknadu.\n„Što se tiče porodiljskog i naknada u našem kantonu je stvarno katastrofa. Kada rodimo, odnesemo papire u socijalno i onda dobijemo jednokratnu naknadu od 400 konvertibilnih maraka. Tu pomoć dobijemo tek nakon četiri mjeseca, a tih četiri mjeseca se snalazimo kako da stvorimo novac za pelene i za sve ostalo… znamo šta treba za malu bebu. Isto je bilo i sa drugom kćerkom. Ne znam kako sam se nakanila da rodim drugo dijete, upravo zbog finansijske situacije, neimaštine, i nebrige našeg kantona za buduće majke, za natalitet uopšte u ovom kantonu“, priča mlada majka.\nIsta situacija je i u Posavskom kantonu, jer ne postoji propis prema kojem bi se naknade isplaćivale.\nU drugim kantonima, u većini slučajeva, majke novac ne dobijaju redovno.„Sada imamo situaciju da dio sredstava iz Federacije ide na kantone i razliku onda kantoni isplaćuju. Pa se onda desi da Federacija uplati kantonima, a kantoni potroše novac za druge stvari“, objašnjava Mirsad Isaković, predsjedavajući Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti polova Predstavničkog doma Parlamentarna BiH.\nNives Jukić, ombudsmen za ljudska prava, objašnjava kakva je situacija u kantonima:„Mi smo utvrdili da ovdje ne postoji jednak tretman majki, dakle ne postoji isplata ovih 66 posto od ostvarene plaće.\nU Tuzlanskom kantonu donesu odluku kojom se neće vršiti isplata naknada u skladu sa zakonom, ukoliko nemaju finasijska sredstva. Bosansko-podrinjski kanton vrši isplate na vrijeme. Kada su u pitanju naknade za Srednjobosanski kanton ne mogu se smatrati adekvatnim, radi se o vrlo niskoj naknadi. A u Unsko-sanskom kantonu ta pomoć za nezaposlenu majku iznosi samo 100 konvertibilnih maraka. Kanton Sarajevo ima problem za prebivalištem. Traži se da zaposlena majka ima prijavljeno prebivalište u tom kantonu kako bi ostvarila prava. Zeničko-dobojski kanton ima opet problem redovne isplate naknada nezaposlenim majkama, zbog nedostatka finansijskih sredstava“, navela je ombudsmen Jukić.\n“Bijela kuga” i dalje prijeti\nNe postoji jasna državna politika za zaštitu roditeljstva, porodice i djece. Republika Srpska ima svoj zakon, a u Federaciji BiH svaki kanton ima svoja pravila. Zato je poslanik u Parlamentu BiH Maja Gasal-Vražalica, na zajedničkoj sjednici upitala:„Da li dijete rođeno u jednom kantonu vrijedi više od dijeteta u drugom kantonu? Zašto porodilje i djeca nemaju ista prava, iste uslove i mogućnosti u Bosni i Hercegovini?“Prema pojedinim analizama, posljednjih godina Bosna i Hercegovina bilježi pad nataliteta. Političari u svojim istupima navode da se treba boriti protiv ‘bijele kuge’. Ali, podaci iz Izvještaja Ureda ombudsmena, koje je navela ombudsmen Jasminka Džumhur, pokazuju suprotno.„Studija koju je uradio Crveni krst Bosne i Hercegovine ukazuje da će u 35 godina Bosna i Hercegovina postati zemlja sa najvećim brojem starih osoba na Balkanu. Broj starih ljudi će biti dva puta veći od danas i gradovi mogu izgledati kao danas povratnička sela u kojima nema škole i ne postoje djeca koja bi išla u njih“, rekla je Jasminka Džumhur.\nMiroslav Mauhar, šef Odjela za zaštitu porodice i djece u Ministarstvu rada i socijalne politike Federacije BiH, objašnjava:\n„Trenutno intezivno radimo na donošenju javne politike u vezi sa zaštitom porodice sa djecom. U jednom od segmenata je i ova tema. Mi imamo stav da porodilje koje su u radnom odnosu treba izmjestiti iz socijalne zaštite. To ćemo predložiti. Na koji način i kako će se realizovati – to je već stvar dogovora, prije svega politike.”\nJedno od rješenja je da se i u Federaciji, po uzoru na Republiku Srpsku, formira Fond dječije zaštite.\n„Što se tiče Fonda dječije zaštite, ovaj sektor je u više navrata išao sa inicijativom harmonizacije propisa između entiteta. Tako da smo željeli da se formira Fond dječije zaštite. Nismo naišli na pozitivan odgovor, jer je u pitanju nova stopa doprinosa. Sad trenutno političari smatraju da ne bi trebalo da se opterećuje gospodarstvo“, kaže Mauhar.Sve ovo su parcijalna rješenja. Dok se ne nađe cjelovito na nivou države, djeca čim se rode, kao i njihove majke, bit će diskriminisani na osnovu mjesta prebivališta.\nČistačice muzeja u kontejner bacile postavku savremene umjetnosti, misleći da je smeće


PARIZ UVODI OGRANIČENJA ZA VOŽNJU PO CENTRU: Dozvoljena brzina električnih skutera najviše 10 kilometara na sat\nBRZINA električnih skutera u Parizu smanjena je na 10 kilometara na sat u delovima gradskog centra na osnovu novih pravila koja su uvele tri velike firme za iznajmljivanje ovih vozila.\nTo se odnosi na područja u kojima su e-skuteri i pešaci bili jedni drugima na putu, poput turističkih atrakcija, parkova, škola i trgova. Na inicijativu gradske uprave smanjene brzine već su leti testirane u muzeju Luvr i na nekim drugim trgovima. Sada su fabrike za iznajmljivanje 15.000 električnih skutera u Parizu odlučile da prošire svoje takozvane "sporo zone".\nSkuteri se automatski usporavaju na brzinu trčanja nakon što vozač uđe u određeno područje i GPS skutera registruje njihovu lokaciju. Korisnici mogu da vide "spora" područja u aplikacijama firmi za iznajmljivanje. Vlasnici privatnih skutera zasada mogu da voze najvećom dozvoljenom brzinom.\nIako su napori Pariza među najdalekosežnijim i pogodiće turiste, to nije prvi grad koji je uveo takva ograničenja za električne skutere. NJujork, Barselona i Berlin imaju ograničene brzine u određenim područjima. Neka predgrađa Pariza takođe već imaju takvo ograničenje, dok firme za iznajmljivanje u mnogim gradovima postavljaju ograničenja gde skuteri mogu da se parkiraju kako bi sprečili da oni preplave, recimo, parkove.\nFrancuske službe za iznajmljivanje kažu da bi njihove spore zone mogle dodatno da se prilagode na zahtev gradske uprave. S obzirom na veliki broj nesreća sa e-skuterima u Parizu samo ove godine povređeno je 329 vozača, a dvoje poginulo, grad razmišlja i o zabrani skutera na pojedinim lokacijama i njihovoj upotrebi za dve ili tri osobe istovremeno.\nU međuvremenu, kako bi povećale sigurnost, tri firme za iznajmljivanje u Parizu odlučile su da uvedu i "program za početnike" kojim se ograničava brzina skutera na najviše 15 kilometara na čas.\nPariz ograničenje brzine skuter


Privredna/Gospodarska komora Federacije BiH obavještava privredne subjekte da je Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva objavilo Javni poziv za dodjelu finansijske pomoći poslovnim subjektima iz poljoprivredno-prehrambenog sektora u okolnostima pandemije COVID-19.\nJavni poziv je objavljen u skladu sa Uredbom o interventnim mjerama za podršku ugroženim sektorima privrede Federacije Bosne i Hercegovine u okolnostima pandemije COVID- 19, koju je Vlada FBiH donijela na 240. sjednici Vlade FBiH (objavljena u SL novinama FBiH broj 74/20).\nPravo učešća imaju izvozno orijentisana privredna društva, zadruge, obrti i drugi pravni subjekti koji su ostvarili izvoz veći od 30 posto ukupnog prihoda u prethodnoj godini (vlastita proizvodnja, otkup ili prerada poljoprivredno-prehrambenih proizvoda sa teritorije Federacije BiH).\nTekst javnog poziva možete preuzeti na stranici Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva na linku: https://fmpvs.gov.ba/2020/10/23/9814/


Komšić: Nisam u kontaktu sa četnicima, ne znam što su odgodili okupljanje\nporuka iz butmira\nMislim da dolazak novih snaga EUFOR-a je da Bosancima i Hercegovcima u bilo kojem dijelu BiH ponude osjećaj sigurnosti i izvjesnosti da neće biti rata i sukoba, rekao je predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić\nZnam šta je rat i ne bih to poželio novim generacijama, ne bih to poželio ovoj našoj djeci koja zapravo tek treba da počnu da žive, poručio je predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić, javlja Anadolu Agency (AA).\nU Glavnoj komandi Snaga Evropske unije (EUFOR) u bazi ”Butmir” u Sarajevu, održana je ceremonija kojom je obilježeno uspješno dostizanje inicijalnog operativnog kapaciteta od strane 500 vojnika EUFOR-ovih rezervnih snaga koje čine čete iz Austrije, Bugarske, Rumunije i Slovačke.\n“Mislim da dolazak ovih novih snaga EUFOR-a, dakle, pojačanja onim snagama koje su već postojale i bile smještene u Bosni i Hercegovini, jeste, bez obzira kako izgledalo to na prvu, ljudi kad vide ljude u uniformama i naoružane, uvijek pomisle na rat, ali po meni njihova funkcija je upravo suprotna, da ljudima daju osjećaj sigurnosti. Da Bosancima i Hercegovcima u bilo kojem dijelu BiH upravo ponude to, osjećaj sigurnosti i izvjesnosti da neće biti rata i neće biti sukoba”, rekao je Komšić.\nKako je kazao, činjenica je da nas historija uči, barem njegovu generaciju je naučila, da je ovo drugi rat na evropskom kontinentu, a mislili su da to toga nikada neće više doći.\n“Ratovi koji su uzrokovani raspadom bivše Jugoslavije, pogotovo rat u Bosni i Hercegovini, koji je posebno bio krvava i brutalan, sve je to već rečeno i opisano u historiji i u presudama međunarodnih sudova koji su se bavili tim slučajem. Pa evo posljednjih dana ruska invazija, ruski napad na jednu suverenu i nezavisnu zemlju kao što je to Ukrajina”, istakao je Komšić.\nMišljenja je da to sve govori da mir ne možemo smatrati vječnom i zadatom kategorijom.\n“Uvijek morate biti oprezni i na neki način pripremljeni za bilo kakvu situaciju koja može uzrokovati upravo ono čemu smo svjedočili na našim prostorima prije skoro 26, 30 godina, do ovoga danas u Ukrajini”, naglasio je Komšić.\nSmatra da je naša obaveza da učinimo sve da se takve stvari više ne dešavaju.\n“Moguće je da mi u Bosni i Hercegovini imamo možda istančaniji refleks za tako nešto, da ranije uočavamo znakove koji mogu ukazivati na nevolju koja dolazi, uključujući svakako i rat. Sasvim je to moguće. Nemojte me pogrešno shvatiti, ali sve ovo što se dešava i u Bosni i Hercegovini i regiji, pa uključujući ovo što se dešava ovih dana s Ukrajinom, bilo je puno znakova koji su govorili da će se nešto tako desiti. Ali, dolazak ovih novih rezervnih snaga EUFOR-a u Bosnu i Hercegovinu ja doživljavam upravo kao prevenciju eventualno takvih stvari, ne samo u Bosni i Hercegovini nego i u regiji”, kazao je Komšić.\nMišljenja je da je činjenica da se mnogo promijenilo od toga i u okolnosti ”u odnosu na ono vrijeme kada smo mi trpili agresiju i rat”, odnosno ”nema više onih vojnih kapaciteta koji bi mogli na takav način ugroziti i Bosnu i Hercegovinu ili neku drugu zemlju regije”.\n“Ali, opet nažalost, puno je i previše je za ukus normalnog i običnog čovjeka, luđaka i budala koji bi se ponovno igrali oružjem, i ponovo prijetili jedni drugima i ponovo pokretali bilo kakve ratne aktivnosti. Ima ih, činjenica je, nažalost, i u javnom i političkom životu”, pojasnio je Komšić.\nIstakao je da je možda dolazak novih snaga EUFOR-a u BiH, prilika da se svi malo dozovemo pameti i da se ne igramo vatrom.\n“Kada vatra počne da gori, ne znate gdje će otići. Ponavljam, možda ja govorim vrlo subjektivno iz nekog svog ličnog iskustva. Ja znam šta je rat i ne bih to poželio ovim novim generacijama, ne bih to poželio ovoj našoj djeci koja zapravo tek treba da počnu da žive. To je situacija koju treba izbjeći pod svaku cijenu. Naravno, ne znači da ćete dopustiti da vam neko gazi dostojanstvo, ne znači da ćete dopustiti da vas neko lomi i gazi, ali rat je strašna stvar koja se događa ljudima u životu”, poručio je Komšić.\nIstakao je da može da osjeti i težinu patnje ljudi u Ukrajini.\n“Pogotovo kada gledamo neke slike, neodoljivo nas podsjeća na sve ono što se dešavalo u Bosni i Hercegovini i možemo samo da se nadamo da će svi oni koji donose odluke biti toliko mudri, pametni i strpljivi, da se neće igrati plamenom rata, ne samo više u Bosni i Hercegovini, ne samo u regiji, nego bilo gdje. Evropa kao kontinent je zamišljena kao kontinent mira, poslije strahota Drugog svjetskog rata. Dajte da učinimo sve da takva bude i u buduće. Dajte da učinimo sve da ne gledamo više takve scene ni na Zapadnom Balkanu, uključujući i Bosnu i Hercegovinu, niti da ih više gledamo bilo gdje, uključujući i Ukrajinu”, istakao je Komšić.\nPonovio je da dolazak ovih vojnika, dodatnih trupa EUFOR-a doživlja kao podršku stabilizaciji situacije u Bosni i Hercegovini.\nOdgovarajući na pitanje novinara o tome da li smo danas bliže članstvu u NATO-u i EU nego što smo bili prije tri mjeseca.\n“Nismo, nažalost. Ali je opšta politička situacija takva na evropskom kontinentu, da se ukazuje potreba da se te stvari ubrzaju. Ali što se tiče naših obaveza, kao države, kao institucija, pa nama je država već blokirana više od pola godine. Najjednostavnije, najelementarnije odluke ne možemo da donosimo”, rekao je Komšić.\nRavnogorski pokret otkazao je masovno okupljanje u Višegradu koje je bilo zakazano za nedjelju.\nKomšić je rekao da “nije u kontaktu sa četnicima pa ne zna što je razlog i zašto su odgodili okupljanje”.\n“Znam da taj sam skup po sebi izaziva jezu kod ljudi, da ne govorim kakvu želju za agresivnošću tek rađa kod pojedinih kategorija. To je klasična provokacija, potpuno nepotrebna ovoj zemlji, a pogotovo nepotrebna u ovom trenutku”, dodao je Komšić.\n"Nisam u kontaktu sa četnicima pa ne znam što su odgodili okupljanje… Taj skup izaziva jezu kod ljudi, a da vam ne pričam kakvu želju za agresivnošću. To je uvijek bila provokacija, potpuno nepotrebna," rekao je Željko Komšić, član predsjedništva BiH. @N1infoSA pic.twitter.com/vJHuIj22ra\n— Azur Delić (@AzurDelic) March 11, 2022\n#eufor#izdvojeno#željko komšić#u fokusu


Konačni nacrt amandmana na Ustav: U visokim savetima sudstva i tužilaca istaknuti pravnici i bez pravosudnog ispita | Insajder\nMinistarstvo pravde Srbije je danas na svojoj internet stranici objavilo i četvrtu verziju Nacrta ustavnih amandmana u oblasti pravosuđa, koja je kako se navodi, unapređena komentarima stručne javnosti koji su izneti na poslednjem okruglom stolu o tom pitanju.\nNovinari Insajdera analizirali su novi tekst i uporedili ga sa prethodnom verzijom, koja je bila na javnoj raspravi. Na osnovu toga se može se zaključiti da je u odnosu na prethodnu verziju načinjeno tek nekoliko izmena, a da su delovi na koje je stručna javnost imala neke od ključnih zamerki ostali isti.\nNovine u poslednjoj verziji\nNajpre, prema poslednjoj verziji teksta za izbor pet članova Visokog saveta sudstva i četiri člana Visokog saveta tužilaca sada su potrebni glasovi većeg broja narodnih poslanika.\nVisoki saveti imaju po deset članova. Pet članova Visokog saveta sudstva Skupština bira na predlog nadležnog odbora iz redova istaknutih pravnika, a posle javnog konkursa, glasovima dve trećine od ukupno 250 poslanika, dok je prethodni predlog predviđao većinu od tri petine glasova. Pet članova Visokog saveta sudstva biraju sudije.\nVisoki savet tužilaca takođe ima deset članova. Četiri biraju javni tužioci i zamenici tužilaca iz redova zamenika javnih tužilaca, po jedno mesto je rezervisano za vrhovnog javnog tužioca i ministra nadležnog za pravosuđe, dok četiri člana bira Skupština iz redova istaknutih pravnika. I u ovom slučaju je u novom nacrtu previđen veći broj glasova poslanika, dve trećine umesto prethodno predviđene tri petine glasova poslanika.\nIpak, većina od tri petine i dalje je potrebna za izbor Vrhovnog javnog tužioca Srbije.\nTakođe, poslednjim nacrtom koji Ministarstvo označava kao konačan, sudijama je dato pravo žalbe Vrhovnom sudu Srbije protiv odluke o premeštanju.\nMeđu izmenama je i to što su Visoki savet sudstva vrednuje i rad sudijskih, a Vrhovni savet tužilaštva - tužilačkih pomoćnika.\nKada je reč o razrešenju sudija i tužilaca koji se odnosi na mogućnost razrešenja zbog nestručnosti dodata je reč evidentno – dakle sudija i tužilac može biti razrešen „ako u značajnom broju predmeta evidentno ne ispunjava merila uspešnosti propisana zakonom, čije ispunjavanje ocenjuje Visoki savet sudstva, odnosno Visoki savet tužilaca.\nI konačno, poslednja novina tiče se sastava Visokog saveta sudstva odnosno Visokog saveta tužilaca. U oba saveta se za istaknute pravnike u njihovom sastavu više ne propisuje neophodan pravosudni ispit.\nSve verzije amandmana\nUz poslednju verziju Ministarstvo pravde je saopštilo da je od maja 2017. do danas organizovalo dve faze javnih rasprava u okviru kojih je održano više od 10 okruglih stolova širom Srbije i da je prva verzija radnog teksta amandmana na Ustav Srbije u delu koji se odnosi na pravosuđe, objavljena 22. januara ove godine, a potom je sproveden drugi krug javne rasprave.\n"Na osnovu zaključaka javne rasprave radni tekst amandmana je revidiran, a veliki deo iznetih sugestija stručne javnosti je prihvaćen. Revidirani radni tekst amandmana na Ustav Srbije, Ministarstvo pravde je objavilo 13. aprila 2018. godine i isti je prosleđen Venecijanskoj komisiji na mišljenje", podseća Ministarstvo u saopštenju.\nDodaje se da je, pošto je Venecijanska komisija Saveta Evrope uputila komentare i preporuke na pojedine odredbe Nacrta ustavnih amandmana, Ministarstvo pravde 11. septembra objavilo novi Radni tekst predloga ustavnih amandmana koji je u potpunosti usaglašen s preporukama te komisije.\n"Povodom novog Nacrta, Ministarstvo pravde je organizovalo okrugli sto na kojem su prisustvovali predstavnici svih relevantnih pravosudnih institucija i organizacija civilnog društva, kao i međunarodnih institucija kojima su predstavljeni amandmani. Nakon detaljnih razmatranja komentara koji su se mogli čuti na okruglom stolu, Ministarstvo pravde objavilo je četvrtu revidiranu verziju Nacrta ustavnih amandmana", piše u saopštenju.\nIpak, ostaje činjenica da je na završnom okruglom stolu Ministarstvo pravde nastavilo da uverava struku i javnost da je politički uticaj na pravosuđe isključen, a strukovne organizacije su i dalje tvrdile da se ni novom verzijom amandmana ne povećava nezavisnost sudstva.\nKako je pokazala analiza novinara redakcije Insajder, u konačni tekst amandmana nisu ušle ključne zamerke koje je prvo iznela domaća stručna javnost, a kasnije i sama Venecijanska komisija.\nTo se pre svega odnosi na sastav najviših sudskih i tužilačkih tela – Visoki savet sudstva i Visoki savet tužilaca, u kojima se ostavlja mogućnost za još veći politički pritisak na pravosuđe. U Visokom savetu sudstva je pet sudija i pet istaknutih pravnika koje bira Skupština, a odlučuje se sa najmanje šest glasova. Ukoliko se odluka ne donese u roku od šezdeset dana VSS se raspušta, čime se dodatno otvara prostor vršenja uticaja na sudije.\nVisoki savet tužilaca: Članovi koje su izabrale kolege u manjini\nSituacija sa Visokim savetom tužilaca, za nijansu se čini gora.\nU ovom telu, koje bi treba da bude stub u borbi protiv kriminala i najviše telo koje štiti tužioce koji, u skladu sa zakonom, treba da istraže i sporne odluke ili poteze predstavnika aktuelne političke elite, sedeće najmanje članova koje su izabrali sami tužioci.\nVSS i VST su najviša nezavisna pravosudna tela, a njihov zadatak je da garantuju nezavisnost i samostalnost sudova i javnih tužilaštava, odnosno sudija i tužilaca.\nPrema predloženom tekstu, u ovom telu biće samo četiri tužioca dok će ostatak činiti isključivo predstavnici koji su na jedan ili drugi način dobili podršku političke elite. Prvo će, pored tužilaca, u ovom telu sada sedeti četiri istaknuta pravnika, koje bira Narodna Skupština kao i Vrhovni tužilac kojeg takođe bira Skupština i ministar pravde.\nOvo telo će odluke donositi glasovima najmanje šest članova Visokog saveta tužilaca što praktično znači da tužioci koje su birale kolege i nisu ni potrebni za donošenje odluka u ovom veću.\nOvo su bila samo neka od rešenja Ministarstva pravde na koje struka već mesecima upozorava, a koje su nepromenjene i u najnovijoj verziji amandmana za koje Ministarstvo navodi da je konačna.\nOdmah nakon objavljivanja Radnog teksta izmena Ustava o pravosuđu, predstavnici struke gotovo su bili jedinstveni u oceni da su predložene izmene neprihvatljive jer omogućavaju jači pritisak na pravosuđe.\nPovlačenje ili izmene ovakvog teksta tražili su i Apelacioni sud, Visoki savet sudstva, Vrhovni kasacioni sud, Državno veće tužilaca, advokati, a povlačenje je zatražio i Nacionalni konvent za EU.\nUprkos apelima struke, ministarka pravde odlučila je da ipak ne povuče ovaj tekst. Na pitanja novinara redakcije Insajder zašto ignoriše mišljenje struke jer ne povlači amandmane iako to traži sudije, tužioci, nevladine organizacije i tako šalje poruku da je mišljenje struke ne zanima, ministarka je rekla da je mišljenje struke interesuje i da će nakon što pogleda sve argumentovane kritike, izaći s izmenjenim tekstom.\nU međuvremenu, novi tekst sa, kako struka navodi, „kozmetičkim“ promenama, Ministarstvo pravde prosledilo je Venecijanskoj komisiji.\nOva komisija je ubrzo objavila mišljenje u kojem je za 27 amandmana na Ustav u oblasti pravosuđa imala 44 primedbe.\nVećina kritika ovog evropskog savetodavnog tela poklopila sa kritikama domaće stručne javnosti, pa je struka ponovo pozvala Vladu i Ministarstvo pravde da, imajući u vidu zamerke Venecijanske komisije, formira novu radnu grupu i organizuje pravu stručnu javnu raspravu o izmenama ustava u oblasti pravosuđa.\nMinistarka pravde u istom danu saopštila je „da ne vidi razlog da se ispočetka pišu amandmani niti da se o tome ponovo vodi javna rasprava" uveravajući javnost da će Ministarstvo pravde u konačnom tekstu usvojiti sve preporuke Venecijanske komisije.


NE IDEM NA OLIMPIJSKE IGRE, sada mi je svaki žreb težak! – Navijaci Srbija\nHome > Tenis > NE IDEM NA OLIMPIJSKE IGRE, sada mi je svaki žreb težak!\nNE IDEM NA OLIMPIJSKE IGRE, sada mi je svaki žreb težak!\nZbog pandemije korona virusa Lajović je rešio da ne putuje u „zemlju izlazećeg sunca“ već u tom periodu igra turnire u Evropi.\nSrpski teniser je i obrazložio takvu odluku.\n„Zbog cele situacije sa koronom mislim da je bolje da preskočim takmičenje u Tokiju. Ostaću u Evropi i u to vreme igrati turnire na šljaci“, izjavio je Lajović.\nOlimpijske igre ove godine u Tokiju počinju 23. jula a završavaju se 8. avgusta.\nInače, Lajović kao peti nosilac u prvom kolu Serbia opena igra protiv Litvanca Rikardasa Berankisa.\nTagged Dušan Lajović Olimpijske igre 2021 Serbia open 2 Tokio 2021\nČistka u Valensiji: Adios, Gameiro i Mangala\nSprint od 80 metara VS katastrofalna odbrana Fulama, Vilok uspeo ono što je Širer uradio 1996. godine (VIDEO)\nAZIJA: Jokohama sanja prvu pobedu, Uslan želi povratak u vrh\nSpektakl u najavi: Đoković protiv Nadala na otvaranju novog Santijago Bernabeua?


Za subvencionisane stambene kredite milijardu dinara iz budžeta - BGnekretnine blog\nZa subvencionisane stambene kredite milijardu dinara iz budžeta\nkonkurs za subvencionisane stambene kredite u novom sadu, Luksuzni stambeno-poslovni kompleks, stambeni kredit, subvencionisani krediti, subvencionisani stambeni krediti, Uredba o subvencionisanim stambenim kreditima\nEvro, Krediti, Tržište 022 Oct 2013\nMinistarstvo finansija saopštilo je danas da je ove godine iz budžeta Republike Srbije za potrebe subvencionisanja stambenih kredita izdvojena jedna milijarda dinara.\nTim novcem planirano je da se odobri blizu 1.700 subvencionisanih stambenih kredita, što odgovara očekivanom broju kredita u ovoj godini, navodi se u saopštenju Ministarstva finansija, povodom pitanja građana o poslovanju Nacionalne korporacije za osiguranje stambenih kredita (NKOSK).\nDodaje se da je Ministarstvo finansija obezbedilo sredstva za nesmetano poslovanje NKOSK i u narednoj godini.\nKako se dosadašnji rad NKOSK obavljao pod nadležnošću Ministarstva finansija i privrede, sa razdvajanjem ministarstava došlo je do podele nadležnosti među njima.\nProces sukcesije među ministarstvima i definitivna podela nadležnosti po svim tačkama kada je reč o poslovanju NKOSK biće završeni u najkraćem mogućem roku.\nS obzirom na to da su sredstva, kako za ovu, tako i za narednu godinu obezbeđena, Ministarstvo finansija i Ministarstvo privrede mole sve zainteresovane strane za strpljenje i razumevanje i uveravaju da će sve tehničke poteškoće biti što pre otklonjene, navodi se u saopštenju.


VELIKI SRPSKI I SVETSKI NAUČNICI – Stevan Sinđelić\nVELIKI SRPSKI I SVETSKI NAUČNICI\nPripremila: Dušanka Ljubičić\nODNOSI IZMEĐU PUPINA I TESLE\nO odnosima između Pupina i Tesle dokumentovano i detaljno piše Mark Seifer (Marc J. Seifer) u svojoj knjizi ”Wizard, The Life and Times of Nikola Tesla, Biography of a Genius”, Carol Publishing Group 1999 (2). 21 Januara 1890, prilikom izbora Tesle za potpredsednika Američkog udruženja elektroinženjera, u diskusiji je učestovao i Pupin. Zastupao je primenu naizmeničnih struja i stekao Teslino priznanje. Kako se upravo bio vratio iz Evrope nije bio informisan o nesporazumuma između Edisona i Vestinghausa. Nešto kasnije, istražujući ko je stvarno autor polifaznih sistema, po Tesli, vezao se za pogrešne ljude i ”zapetljao se” (2). Predavanjem u Bostonu podelio je slušaoce na pristalice i protivnike naizmeničnih struja. Na njegovu sreću među pristalicama se našao Elihu Tomson, koji će ga kasnije spasiti kada su ga protivnici pokušali izbaciti sa univerziteta. Pupin je jedne prilike tvrdio da ga je Tesla pogrešno shvatio, kojom prilkom je došlo do razmimoilaženja pobratima. Pupin je Teslu pozivao na svoja predavanja, ali ih je Tesla izbegao. Govoreći pohvalno o Tesli Pupin je, u jednom svom govoru, pohvalio i Dobrovolskog i Brauna za praktičnu primenu Teslinih izuma, ali je na to Tesla kasnije reagovao da su ta dvojica pokrali njegove izume. Tesla je Pupinu zamerao i za njegovo slabo znanje maternjeg srpskog jezika. Za Teslu se znalo da je bio izuzetno osećajne prirode, a Pupinu je zamerao i za širenje pogrešnih informacija.\nU svojoj autobiografiji Pupin je detaljno opisao naizmenične struje, pomenuvši Teslino ime samo jednom na 396-oj strani (2). Kada je Tesli dodeljivan počasni doktorat na Kolumbia i Jel univerzitetima Pupin je izrazio svoje neslaganje sa istima (2). Ipak, data priznanja su Tesli dodeljena. I kada je Tesla 1892 najavio mogućnost slanja visokofrekventnih struja na neograničene udaljenosti i isto patentirao, a istovremeno potvrdio mogućnost slanja telefonskih poruka posredstom transatlantskog kabla, Pupin se takođe ovome protivio. Tada je Pupin počeo da istražuje američke patente i 10 Februara 1894 i sam podneo patentni zahtev iz višelinijske telegrafije, napisavši: ”Tvrdim da sam ja prvi koji čini praktični pokušaj primene višelinijske telegrafije”. Negativan odgovor na svoj patentni zahtev dobio je nekoliko meseci kasnije od Džona Sejmura, navodeći odbijanje prema prikazu iz Teslinog članka o eksperimentima sa naizmeničnim strujama. Sejmur je u daljem prikazu naveo da je Pupin samo multiplicirao nekoliko Teslinih kola, što se ni u kom slučaju nije moglo prihvatiti za patent. Pupin je za svoju tvrnju angažovao advokata i vodio spor sa Patentnim biroom punih 6 godina, sve dok se Sejmur nije penzionisao.\nMark Seifer (2) navodi, na strani 168 svoje knjige, da je Tesla eksperimentisao sa h-zracima nekoliko godina pre Rentgenovog otkrića, ali im nije pridavao značaj. Nazvao ih je šedougraf (shadowgraphs), imenom koje je uzeo od Sorena Kirkegarda, koji ih je opisao u svom eseju “Eather / Or” (2). Pupin je pronalazak h-zraka primio kao najznačajniji pronalazak u njegovom životnom veku i odmah je pristupio njihovom istraživanju, o čemu je bilo reči napred.\nPo povratku Tesle iz Kolorada, u Njujorku je boravio Markoni i tražio da održi predavanje o bezžičnom prenosu. Teslin komentar bio je: ”Kada sam ja poslao talase oko sveta iz moje laboratorije u Koloradu Markoni je eksperimentisao sa mojim uređajima i to neuspešno”. Još jednom je Markoni boravio u Njujorku tvrdeći da je on prvi poslao signale oko sveta, na čega je Tesla komentarisao:”Kada sam otišao da vidim Markonija on je saznao da sam tu, razboleo se i odložio predavanje”. Ipak, posredovanjem Pupina Markoni je predstavljen Tesli u naučnom klubu, kojom prilikom je Pupin bio veoma raspoložen zbog penzionisanja Džona Sejmura iz Patentnog biroa. Boraveći u Teslinoj laboratoriji Markoni je izrazio sumnju u rad transformatora, a Tesla mu je odgovorio: ”Vreme će pokazati gospodine Markoni”. Tom prilikom Pupin se ponudio Markoniju za konsultanta, a Markoni je od njega tražio i susret sa Edisonom, kako bi od njega izvukao saznanje o slanju poruka iz voza tokom kretanja. Pupinu je data uloga posrednika odgovarala, a baš tih godina počeo je dobijati materijalna sredstva za svoje patene. U Junu 1900 dobio je od AT&T $3000, a dogovoreni iznos bio je $200,000. Time se Pupin materijalno obezbedio za dugi period vremena, za čega je Mark Seifer rekao da je Pupin bolje razumeo Tesline principe od samoga Tesle (2). On takođe navodi da je Tesla bio svestan piratskih delatnosti Markonija i Pupina i Markonija je nazvao parazitom i mikrobom opake bolesti. Kada je Markoni pripremao odašiljač na Nju Faundlendu pitali su Pupina da li veruje u uspeh, on je odgovorio: I most certainly do” (svakako da). I pored svih nesuglasica sa Teslom Markoni je čak došao da vidi njegov toranj u Vardenklifu, sa koga je Tesla nameravao slati energiju od 10 miliona konjskih snaga, što je dvostruko više od snage celokupnih Niagarinih vodopada. A kada ni Morgan nije mogao da poveća troškove dovršetka tornja, pošto je i sam bio zapao u finansijske teškoće, Tesla je napisao Šerfu: ”Kombinacija Edison-Pupin-Markoni zadali su mi ogromne teškoće”. A kada je Pupin pozvan da svedoči u sporu Tesla-Markoni, Pupin je napisao: ”Ja sam pronašao bezžičnu telefoniju pre Tesle i Markonija” (2). Prema Teslinoj tužbi kod ”Druri Kuper” dokazano je da je Tesla još 1897 izvršio eksperiment prenosa poruke od Hjustona do Vest Pointa (oko 30 milja) pred oko 3000 zvanica, svih struka, a da je Markoni podneo patent br. 763772 tek 10 Novembra 1900. Teslini pateni nose brojeve 645576 i 649621 od 2 Septembra 1897. Zaštitu Teslinih patenata izvršio je lično Džon Sejmur, zbog čega je odbio Pupin zahte za isto, a Markonijev patent priznat je tek 1904, nakon što je Sejmur bio penzionisan (2). Odlukom Vrhovnog suda Sjedinjenih Američkih Država br. 6369 od 21 Juna 1943 Markonijev patent je oboren, u korist prvenstva Teslinog pronalaska, kome je data prednost. Na žalost, za Teslu je ova odluka došla suviše kasno, on je preminuo 7 Januara 1943.\nStanko Stoiljković, Ambasador Jugoslavije u Americi, sećao se Tesle, koga je prvi put sreo u parku iza biblioteke, gde je hranio dva bela goluba sa dlana. Od tada su održavali prijateljske odnose tokom narednih 10 godina. Kao i mnogi Srbi Stoiljković je bio nesrećan zbog razlaza između Tesle i Pupina. Nastojao je da ih približi, ali je stekao utisak da to nisu želeli ni jedan ni drugi. Mark Seifer, na strani 437 svoje knjige, piše da je Pupin čak brisao Teslino ime sa njegovih pronalazaka i upisivao svoje (2). A kada se Pupin razboleo 1935 godine, zamolio je Stoiljkovića da privoli Teslu da ga poseti, kako bi se pomirili pre njegove smrti. Tesla je molbu prihvatio, ali samo u prisustvu Stoiljkovića i kada je ušao u bolesnikovu sobu uzeo je Pupina za ruku i upitao ga: ”Kako ste moj stari prijatelju”? Pupinova poslednja želja je bila ispunjena, ostao je bez reči, bio je veoma emotivan i tiho je plakao. Ostali posetioci su ih ostavili nasamo, a uskoro zatim Pupin je umro. Bilo je to 12 Marta, na 61-u godišnjicu Pupinovog polaska iz Hamburga za Ameriku. Tesla je takođe prisustovao Pupinovoj sahrani. Dva srpska velikana oprostili su jedan drugome za sve nesuglasice oko ovozemaljskih pronalazaka da bi im duše počivale mirno u besmrtnom nebeskom raju, večnosti. Neka je obojici veliko hvala i večna slava za doprinose čovečanstvu i ugled koji su podigli srpskom narodu.\n1 Slavko Boksan: Mihajlo Pupin i njegovo delo, Naučna izdanja Matice srpske, Novi Sad 1951\n2 Marc J. Seifer: Wizard, The Life and Times of Nikola Tesla, Biography of a Genius, Carol Publishing Group 1999\n3 Margaret Cheney & Robert Uth: Nikola Tesla, Master of Lightning, MetroBooks 2001\n4 Internet: http://teslasociety.com (The Scientist Michćl I. Pupin)


Foto: YouTube | Nakon tastature, sad i problem sa ekranom i baterijom MacBooka Pro\nN.N. 02.04.2021 18:43\nNakon kontroverzi sa tastaturom na MacBook Pro računarima, Apple je počeo da dobija tužbe od korisnika koji imaju probleme sa ekranom istog tog računara. Naime, kabl koji povezuje kućište i ekran je toliko osetljiv, da se od otvaranja i zatvaranja pohaba i korisnici dobijaju tamne fleke na ekranu ili cijeli ekrani prestaju da rade. Napominjemo da se radi o najvišoj klasi Apple laptopova.\nSve ovo se dešava nedugo nakon podizanja kolektivne tužbe protiv Apple zbog tastature na tim istim MacBook Pro računarima prodavanim u periodu od 2016. do 2019. godine. Naime, zamijenjena tanka tastatura sa takozvanim "leptir" tasterimaprestaje da radi čak i kada se sićušne čestice prašine zavuku ispod njih. Prašina čini da se tasteri ne vraćaju nazad kad su pritisnuti, ne registruju pritisak ili registruju nekoliko pritisaka iako ste vi pritisli taster samo jednom. Kako je skupljanje prašine ispod tastera neminovna pojava, koja se dešava kod svih prenosnih računara i tasteri se prave tako da su otporni na njih, Apple ovaj problem nije riješio, da bi početkom prošle godine potpuno odbacio ovaj dizajn tastera.\nMeđutim, tu muke giganta iz Kupertina tek počinju, jer je već nekoliko korisnika podnijelo žalbu zbog problema sa ekranima. Sudija zadužena za slučaj je donijela odluku da tužba ima osnova i da je Apple trebao da zna da će do ovakvih problema doći, ali je uprkos tome nastavio da prodaje defektne računare.\nApple je javno priznao postojanje problema krajem 2018. godine, kada je ubacio novi, malo duži kabl, koji navodno rešava problem. Apple je takođe omogućio svoj besplatni program popravke za korisnike koji su imali ovaj problem, ali tek nakon peticije koju je potpisalo čak 15.000 korisnika i prozivke u medijima. Ni to nije kraj za vlasnike MacBook Pro laptopova, jer je i nekoliko korisnika prijavilo probleme sa baterijom koja u jednom trenutku prestaje da se puni. Apple je ovo riješio otvaranjem programa besplatne zamjene baterije za sve korisnike sa ovim problemom.\nIako problem sa kablom ekrana još uvijek nije došao do kolektivne tužbe, već se za sad radi samo o jednom korisniku, čak devet njih se javilo sa istim problemom, a sada kada je ovaj problem potvrđen, velika je šansa da će more ljudi krenuti da se javlja.


Odbrana Simonovića tražila izuzeće sudije, Jovanović govorio o paljenju kuće\nVesti Autor:FoNet01. feb. 202118:36 > 18:39\nOdbrana Dragoljuba Simonovića, okrivljenog da je naložio paljenje kuće novinara Milana Jovanovića u Grockoj, danas je podnela čak četiri zahteva za izuzeće sudije, ali su oni odbijeni, objavilo je Udruženje novinara Srbije (UNS), navodeći da je tužilac zatražio osuđujuću presudu, a za okrivljenog Dragoljuba Simonovića osam godina zatvora.\nIzricanje presude se približava, jer se na današnjem ročištu odmaklo i sa završnim rečima koje su izneli tužilac i oštećeni, kao i advokatica oštećenih, navodi UNS.\nPosle niza zahteva advokata bivšeg čelnika opštine Grocka koji su na svim instancama pokušali da sudiju danas isključe iz ovog postupka, zamenik javnog tužioca Predrag Milovanović, oštećeni novinar Milan Jovanović i Jela Deljanin, kao i njihova advokatica Ana Matić Alimpijević izneli su završne reči.\nSuđenje za paljenje kuće Jovanovića ponovo odloženo zbog odsustva Simonovića\nUNS: Radna grupa podržala uvođenje krivičnog dela vezanog za napad na novinare\nNovinar Žig infa Jovanović i njegova supruga Jela Deljani prvi put su u sudnici govorili kakve posledice imaju posle dve godine od noći kada im je u podmetnutom požaru izgorela imovina i šta im je ta vatra, iz koje su pukom srećom pobegli, odnela.\nOboje su uvereni da pravda neće biti slepa, a da će presuda za optužene biti osuđujuća.\n„Uplakani, uplašeni stojite u spavaćici i posmatrate kako plamen proždire sve što imate, a vi ste nemoćni da bilo šta uradite. Oko vas se širi miris paljevine. Odjedanput shvatite da ste beskućnik. Odjedanput nemate nijednu svoju stvar, morate da budete na teretu drugih, nosite tuđu garderobu, spavate u tuđoj kući“, rekla je supruga novinara.\nJela Deljanin je naglasila da nisu materijalne stvari te koje nedostaju već uspomene – „fotografije koje nikada nećete pogledati, a podsećaju na davne i srećne trenutke, na detinjstvo, mladost, decu, unuke“, a da je „spokojan i miran san izgubljen“.\nKako navodi UNS, u završnim rečima Jovanović se osvrnuo na ceo sudski postupak, uz ocenu da se odbrana bavila proceduralnim pitanjima i nastalom materijalnom štetom, a da nije čuo niti jednu reč negiranja krivice.\n„Odbrana se više trudila da utvrdi koliko je supruga imala zavesa i goblena, nego da odagna sumnju da je Simonović nalogodavac zločina koji mi je pričinjen“, rekao je on.\nNovinar portala Žig info smatra „da nije veliko i značajno novinarsko ime“ i da, zapravo, „niko ne bi čuo za njega da mu kuća nije zapaljena“.\n„Žig info je mali medij koji se ipak usudio da pisanjem dirne u osinje gnezdo i interese nekih velikih igrača, većih i od samog Simonovića. Zato je važna presuda koju ćete doneti – da pokaže da se istina ne može ućutkati, da ne sme da postoje nedodirljivi, da zločin ne sme ostati nekažnjen“, naveo je Milan Jovanović.\n„Supruga noću ne spava“\nNajveća bol za Jovanovića su „strašne“ posledice koje trpi njegova supruga nakon te noći kada im je kuća zapaljena.\n„Ona više ne spava noću. Slušam njene korake na terasi, pretrne od straha na svaki šum. Od jake i zdrave žene postala je srčani bolesnik, koji se leči na neuropsihijatriji. To je ono što me danas boli“, naveo je Jovanović.\nAdvokatica oštećenih Ana Matić Alimpijević naglasila je da su u jesen 2018. godine okrivljeni Dragoljub Simonović i Vladimir Mihailović „skovali plan u kafani, na porodičnom slavlju“.\n„Ne smemo zaboraviti da su bliski prijatelji, da je Simonovićeva ćerka kuma sa Mihailovićima, a što se kaže u narodu ‘kum nije dugme’. Kad stariji kum zatraži da mu mlađi kum u nečemu pomogne, ko to može da odbije. Naročito ako je stariji kum predsednik opštine i poslodavac kumice, a mlađi kum pripadnik elitne interventne brigade MUP“, rekla je Matić-Alimpijević.\nCilj je bio, navela je Jovanovićeva advokatica, da se ućutkaju novinari Žig infa, a da je sve počelo još u oktobru 2018. godine kada je Željku Matorčeviću, uredniku tog portala, „razbijen nos na ulici“, a da za to još niko nije odgovarao.\n„Kako ni polomljen nos nije naterao Željka Matorčevića da ugasi portal, prešlo se na kovanje paklenijeg plana. Da, baš paklenog. Od više hiljada stepeni celzijusovih“, rekla je ona.\nZamenik tužioca Predrag Milovanović naglasio je da ovaj slučaj treba sagledati u kontekstu položaja novinara i medijskih radnika, te da je nastao posle višegodišnjeg sukoba koji su Simonović i Jovanovića imali zbog istraživačkih tekstova na portalu Žig info, a da je za sve to bilo i potvrda na sudu.\n„Odbrana je osporavala da je Milan Jovanović novinar, a Žig info medij. Pokušala je da banalizuje štetu osporavanjem izveštaja sudskih veštaka. Prešlo se na sekundarnu viktimizaciju žrtvi nipodoštavanjem da se stvari mogu reparirati, a ne menjati, da se garaža, koja je bila epicentar požara, ne mora rušiti “, rekao je tužilac.\nMeđu okrivljenima, tužilac je za sve našao olakšavajuće okolnosti, osim za bivšeg predsednika opštine Grocka Simonovića, za kojeg je rekao da je sa umišljajem, direktno naložio paljenje automobila novinara kako bi se novinar zastrašio, te da je njegovo ponašanje „cinično, ironično, bez empatije“ prema oštećenima.\nZa Dragoljuba Simonovića, tužilaštvo traži maksimalnu kaznu od osam godina.\nDrugooptuženi Vladimir Mihailović, ocenio je tužilac Milovanović, kao aktivni pripadnik MUP zloupotrebio je uniformu, ponizio službu. Predložio je da mu sud izrekne kaznu od pet godina zatvora.\nZa Aleksandra Marinkovića, koji se sumnjiči da je direktni izvršilac napada i kojem se sudi u odsustvu, predložio je kaznu od šest godina zatvora, ističući da je on višestruko osuđivan, te da je u tom trenutku imao 25 godina, a da je pokazao nepoštovanje suda.\nSledeće ročište, na kojem će advokati odbrane i okrivljeni izneti završne reči, zakazano je za 11. februar u 12 sati, u zgradi Palate pravde.\nDragoljub SimonovićGrockamilan jovanovićpaljenje kućesuđenje\n17. jun. 2021 9


56. MOSI Sokolac 2019. – SUMIRANJE REZULTATA – Radio Požega 94.7 FM\n56. MOSI Sokolac 2019. – SUMIRANJE REZULTATA\nSokolac 7. jul 2019. – Kako tradicija nalaže fudbalom se Igre i otvaraju i zatvaraju. Tako je bilo i ovoga puta. U finalnoj utakmici, pred svečano zatvaranje, sastale su se ekipe Požege i Nove Varoši, a do trijumfa je stigla Požega, rezultatom – 2 : 1. Time su osvojili prvo mesto i učinili uslugu fudbalerima iz Sokolca, koji su tako izborili treće mesto i bronzanu medalju.\nProglašavanjem najuspešnijih pojedinaca i ekipa i spuštanjem zastave, u Sokolcu su danas, okončane 56. MOSI “Sokolac 2019.”. Oko 2000 sportista, sa 251.-om ekipom, od toga 164 muških i 87 ženskih, iz 27 gradova i opština iz BiH, Republike Srpske, Crne Gore i Srbije nadmetalo se tokom pet dana u 15 sportskih disciplina, u kojima su odigrana 662 susreta.\nSveukupni pobednik Igara je ovogodišnji domaćin, ekipa Sokolca. Drugo mesto pripalo je sportistima iz Pljevalja, dok se na poziciju broj tri plasirala ekipa Rogatice.\nU ženskoj konkurenciji najbolje su bile sportistkinje Sokolca. Drugoplasirane su devojke iz Priboja, a treće iz Požege. I kod muškaraca prvo mesto pripalo je ekipi Sokolca, drugi su Pljevljaci, a trećeplasirani sportisti iz Berana.\nTitula najuspešnije sportistkinje pripala je atletičarki iz Sokolca – Mladeni Petrušić, koja je osvojila četiri zlatne medalje: 100 metara prepone, skok u vis (uz novi rekord MOSI), kugla i štafeta 4 x 100 metara. Junak Igara među sportistima je atletičar Stefan Ćuković iz Sokolca sa tri zlata u trkama na 800, 1500 i 3000 metara.\nNa Igrama je oboren i jedan rekord u atletici, odnosno skoku u vis, a do ovog ostvarenja stigla je već pomenuta Mladena Petrušić, koja je, za jedan centimetar, popravila svoj dosadašnji rezultat na Igrama, tako da novi iznosi 180 centimetara.\nZastavu Igara spustili su najuspješniji sportisti grada domaćina i predali je sportistima Nove Varoši, opštine koja će biti domaćin narednih 57. MOSI 2020.\nProglašavajući igre zatvorenim, Milovan Bjelica, načelnik Sokolca i predsednik Organizacionog odbora MOSI. istakao je da ova manifestacija ne predstavlja samo afirmaciju sporta, već kulture, suživota i širenja zajedništva među narodima koji žive u tri države, zahvalivši se svim sportistima i učesnicima igara, obećavši i pomoć u organizaciji narednom domaćinu. U ime narednog domaćina, sportistima, novinarima i prisutnim gledaocima obratio se Branko Pucarević, direktor Turističke organizacije Nova Varoš, grada domaćina 57. MOSI naredne 2020. godine. Preuzimajući zastavu igara pozvao sportiste svih gradova sa tromeđe, da u što većem broju dođu u živopisni grad na obroncima Zlatara, koji će se potruditi da bude uspešan domaćin. “Dođite da svi zajedno učvrstimo prijateljstva stečena na prethodnim igrama”, poručio je Pucarević.\nSportisti iz Požege, njih oko 150, koliko ih je učestvovalo na 56. MOSI, iz Sokolca su se vratili sa 7 medalja, tri zlatne, dve srebrene i dve bronzane. Zlato je pripalo fudbalerima, šahistima i košarkašicama. Do srebra su stigle fudbalerke i stonoteniserke. Bronzanim odličjima su se okitili muški kata tim u karateu i teniseri.\nPored osvajača medalja zapažene su bile i odbojkašice, koje su takmičenje okončale na poziciji broj šest. Stonoteniseri i igračice bič voleja su takmičenje završili na sedmom mestu. Ribolovci i rukometaši su osmi, fucaleri deveti, dok su karatisti zauzeli jednu poziciju niže. Na jedanaesto mesto, u svojim disciplinama, plasiral su se košarkaši, planinari i strelci, koji su u pojedinačnoj konkurenciji zauzeli 28.-mu, 34.-u i 37.-mu poziciju.\nU konačnom plasmanu, u konkurenciji dama, Požega je treća, dok je u konkurenciji muškaraca sedma.\nU sveukupnom plasmanu ekipa Požege zauzela je osmo mesto.\nSvoje utiske o učešću sportista iz Požege, za naš radio, izneo je i predsednik Sportskog saveza Požega – Velimir Đoković. Kako kaže može se smatrati da je MOSI protekao prema očekivanju, a i broj osvojenih medalja je sasvim zadovoljavajući.\nČetvrti put za redom održano je takmičenje i za sportiste sa invaliditetom – PARA MOSI. Požežani su stigli do dve medalje: zlato i srebro. Ribolovac Dragan Pajović se okitio zlatom, dok su šahisti, u ekipnoj konkurenciji, srebreni. Najuspešniji su, ovoga puta, bili sportisti iz Pljevalja, Sokolca, Arilja i Berana.\nProteklim Igrama su zadovoljni i sami organizatori. Dejan Elez, predsednik Stalnog Komiteta MOSI Sokolac 2019, kaže da nije bilo lako sve pripremiti za takmičenja i smeštaj velikog broja sportista, ipak, na kraju, sve je uspešno odrađeno. Elez posebno podvlači da je sve proteklo u fer i korektnom nadmetanju, bez ijednog jedinog incidenta, što raduje ne samo organizatore već i same učesnike.


Početna Proizvodi Dječje Dodaci Lopte NOGOMETNA LOPTA NEO TROPHY\nOva nogometna lopta veličine 4 izuzetno je kvalitetne izrade i namijenjena je za utakmice i treninge na travi. Brend UMBRO vrlo dobro je poznat u svijetu nogometa i jamči odličnu kvalitetu. 👍


RTS :: Kompleksnost koncepta cirkularne ekonomije\nNauka Kompleksnost koncepta cirkularne ekonomije\npetak, 12. okt 2018, 15:41 -> 19:09\nKompleksnost koncepta cirkularne ekonomije\nPrelaz na cirkularnu ekonomiju odlična je prilika da se naše društvo preoblikuje u cilju veće održivosti, stvaranja lokalnih radnih mesta, očuvanja svetskih resursa (doprinosa u pogledu klimatskih promena). To je i prilika da Evropi damo prednost pred konkurencijom ‒ u svetu koji se menja.\nCirkularna ekonomija je industrijska ekonomija koja u osnovi ima ponovno korišćenje. Svet u kome živimo je svega 9% cirkularan.\nGodine 2018. predstavljen je „Paket cirkularne ekonomije" Evropske unije ‒ strategija za otpad i aneks ‒ kojim se transformiše način dizajna, proizvodnje, korišćenja i recikliranja plastike i proizvoda od plastike. Do 2030. sva ambalaža od plastike treba da bude reciklabilna. Taj strateški okvir takođe podvlači potrebu za specifičnim merama, ako je moguće kroz zakonodavstvo, u cilju smanjenja jednokratno korišćene plastike, posebno, u morima i okeanima.\nPitanje prihvatanja cirkularne ekonomije nije samo pitanje poglavlja 27\n„U konceptu cirkularne ekonomije operativno krug nije zatvoren", istakla je prof. dr Anđelka Mihajlov. Uzimanje u obzir da je otpad sirovina, samo je jedan deo koncepta. Zamoljena da to potkrepi primerom, ukazala je da, na primer, „upravljanje hemikalijama još nije operativno, strateški i zakonski uključeno u koncept cirkularne ekonomije EU" (premda se na tome intenzivno radi), tako da se ne može za svaku reciklažu unapred reći da je „prijateljska po životnu sredinu" ‒ već samo za onu u kojoj su, u lancu realizacije, izuzete toksične hemikalije.\nOna je istakla je da koncept cirkularne ekonomije, pored najnovijih opredeljenja EU usmerenih ka intervencijama u oblasti upravljanja otpadom, obuhvata i zaštitu prirodnih resursa. Za to su potrebni adekvatni kriterijumi u javnim nabavkama, odgovarajući propisi kada je reč o obezbeđenju i rasipanju hrane, zatim eko-dizajn, eko-znak, povezanost politika o hemikalijama, proizvodima i otpadu, postupanju sa plastikom...\nNa sastanku Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji za poglavlje 27, održanom danas u Info centru EU, kompleksnost koncepta cirkularne ekonomije potvrdili su u svojim izlaganjima ekspert Ilija Batas Bijelić, Zvezdan Kalmar iz CEKOR-a i Siniša Mitrović iz Privredne komore, ukazujući na aspekte klimatskih promena, lokalne samouprave i privrede.\nAleksandra Mladenović, nacionalna koordinatorka EU regionalnog projekta ENV.net, predstavila je i dokumentovala inicijativu da se kroz vizuru prihvatanja koncepta cirkularne ekonomije inovira „Nacionalna strategija održivog korišćenja prirodnih resursa i dobara."\nInoviranje ove strategije suštinski bi doprinelo efikasnijem približavanju Srbije Evropskoj uniji. „Našu inicijativu uputićemo Ministarstvu za zaštitu životne sredine, i nadamo se da će je podržati", istakla je Aleksandra Mladenović.\nKada su je upitali gde je cirkularna ekonomija u pregovaračkoj poziciji koja se priprema, prof. Mihajlov, članica Pregovaračkog tima zadužena za poglavlje 27 ‒ Životna sredina i klimatske promene ‒ objasnila je „da se planira da deo u vezi sa upravljanjem otpadom bude adekvatno uključen kroz inoviranu strategiju", ali da je važno imati u vidu da se koncept cirkularne ekonomije ne može realizovati samo kroz poglavlje 27.\n(subota, 13. okt 2018, 20:56) - anonymous [neregistrovani]\nDa ne bude kasno?\n@Cirkularno ili kružno;da li sav ovaj otpad koji se baca po našim rekama, jezerima parkovima itd. čine ti koji su uništavali planetu ili mi, odnosno naše navike?\n(subota, 13. okt 2018, 11:00) - bata [neregistrovani]\ncirkularno ili kružno\nNeka se bave cirkularnom ekonomijom oni koji unišravaju planetu u zadnjih 150 godina..... mi ćemo malo kasnije o tome


BYPHASSE 24h Energie - Hidratantna krema | Klikni Da Ti Kažem\nKako sam već u godinama u kojima bih trebala početi da vodim više računa o nezi lica, kako bih usporila nastanak bora, shvatila sam da podhitno moram poraditi na hidrataciji svoje kože kako bih sačuvala njenu elastičnost.\nKako sam oduševljena BYPHASSE tonikom, rešila sam da isprobam kremu istog proizvođača koja je namenjena hidrataciji.\nKrema dolazi upakovana u kartonsku kutiju koja je obložena celofanom, te možete biti sigurni da niko pre vas nije otvarao kremu. Dolazi u plastičnoj ambalaži- teglici od 50ml, što je odlična količina, za tu cenu. Miris je lep, prijatan i ne ostaje predugo na koži.\nKrema ima dobru gustinu, nije previše gusta ni previše retka. Lako se nanosi na kožu i lepo razmazuje. Ni malo nije masna, ali deluje prilično hidratantno. Lice je ne upije baš odmah, već je potreban minut-dva da koža lepo upije kremu. Ipak, ni malo ne izaziva osećaj težine na licu, potpuno je neosetna i lagana. Koža je zaista dugo meka na dodir i oseća se ta moć hidratacije. Jako lep, svilenkasti osećaj ostavlja na koži. Krema sadrži zaštitni faktor SPF 8.\nNe bih je preporučila kao podlogu za šminku osobama sa masnom kožom, ali vi koji imate suvlje delove slobodno nanesite ovu kremu pre šminke. Čak mislim da bi takvoj koži ova krema bila odlična podloga.\nJa je koristim nakon čišćenja lica, nakon Byphasse tonika i oba proizvoda mi savršeno odgovaraju. Imate sve moje preporuke za oba proizvoda, i uopšte za ovaj brend.\nJa sam kremu kupila po akcijskoj ceni od oko 520din.\nCena: oko 600-700din.\nSastav: Aqua (Water), C10-18 Triglycerides, Cyclopentasiloxane, Glycerin, Ethylhexyl Methoxycinnamate, Caprylic/Capric Triglyceride, DI-C12-13 Alkyl Malate, Cetyl Alcohol, Glyceryl Stearate, Corn Starch Modified, Cyclohexasiloxane, Biosaccharide Gum-1, Phenoxyethanol, Cetearyl Alcohol, Dimethiconol, PEG-75 Stearate, Parfum (Fragrance), Xanthan Gum, Ceteth-20, Steareth-20, Imidazolidinyl Urea, Acrylates/C10-30 Alkyl Acrylate Crosspolymer, Sodium PCA, Ethylhexylglycerin, Tocopheryl Acetate, Disodium EDTA, BHT, Magnesium PCA, Sodium Hydroxide, Zinc PCA, Manganese PCA, Potassium Sorbate, Linalool, Citronellol, Geraniol, Butylphenyl Methylpropional, Benzyl Salicylate, Hydroxycitronellal, Alpha-Isomethyl Ionone, Limonene, Benzyl Alcohol, Cinnamyl Alcohol, Benzyl Benzoate, Amyl Cinnamal.\nОбјавио Zdrava Kosa у 20:09\nMilica 30. март 2016. 01:19\nJedina stvar koju sam probala je njihova micelarna koja je odlicna! Obavezno probaj :) Posto sam se toliko odusevila sigurno cu probati i ostale njihove proizvode,kad potrosim ovo sto vec koristim :)\nKlikni da ti kažem 30. март 2016. 22:32\nHvala ti puno na preporuci :) Cula sam i ja da je dobra njihova micelarna.


Laguna - Bukmarker - U štampi treće izdanje knjige „Tušta i tma“ Svetislava Basare i Miljenka Jergovića - Knjige o kojima se priča\nMali projekat rađen za sajamski dodatak dnevnika Danas pretvorio se u veliku knjigu od gotovo 500 strana.\nMiljenko Jergović i Svetislav Basara su ljudi koje povezuju brojna interesovanja, sklonosti i idiosinkrazije a, na kraju krajeva, i ceo niz malih i velikih zajedničkih istorija: književnih, političkih, kulturnih, intergeneracijskih… Tri godine su se dopisivali mejlom od 2010. do 2013. godine, a njihova prepiska sakupljena je u knjizi „Tušta i tma“ koja i dalje privlači veliki broj čitalaca ne samo u Srbiji već i u regionu. Iz štamparije uskoro stiže treće izdanje knige „Tušta i tma“ Svetislava Basare i Miljenka Jergovića štampano u tiražu od 3.000 primeraka.\nDva poznata pisca, Basara i Jergović, kao posvedočeni kritičari društva, naravi i glavnih književnih tokova u svojim sredinama, u svojoj duhovitoj i pronicljivoj igri dopisivanja razotkrivaju sve sličnosti u negativnim karakterološkim crtama svojih nacija, potvrđujući time još jednom tačnost Frojdove misli da se, preneto na slučaj Srba i Hrvata, njihova uzajamna netrpeljivost javljala najčešće usled „patologije malih razlika“. Ono što pleni u prepisci Jergovića i Basare jeste, pre svega, kultura njihovog dijaloga i kritičnost prema pojavama u njihovim sredinama. Imali su o čemu da pišu i o čemu da razgovaraju, ali su istovremeno odškrinuli i svoje beletrističke i publicističke svetove. Različitog temperamenta, Basara i Jergović ipak su stanovnici istog sveta kojeg gledaju svaki sa svoje strane, ali u svakom trenutku znaju o čemu ovaj drugi govori.\nBasara i Jergović su među najvećim živim proznim piscima, a njihov pažljiv čitalac dobro zna i da su sjajni esejisti. „Tušta i tma“ je odličan desert za ljubitelje njihove književnosti. Knjige Miljenka Jergovića prevođene su na dvadesetak jezika. Dobitnik je mnogih hrvatskih i međunarodnih književnih nagrada. Drame Svetislava Basare izvođene su na mnogim scenama, a knjige prevođene na engleski, francuski, nemački, mađarski, bugarski, italijanski i makedonski jezik. Dobitnik je mnogih srpskih i međunarodnih književnih nagrada.


03/03/2013 07/03/2018 by bekostyle\nDrugi veliki korak kojim smo krenuli su adaptacije stanova i kompletno uređenje enterijera. Polako počinjemo da radimo u 3D programima za projektovanje što nam omogućava da još bolje iskažemo svoju kreativnost. Nema lepšeg osećaja kada nešto što ste na papiru ili računaru projektovali, nakon nekoliko meseci vidite uživo, po završetku radova. Kuhinje, dnevne i spavaće sobe, prostrane trpezarije i dnevne boravke – sve ovo smo u stanju da adaptiramo prema konfiguraciji objekta, pristupačnosti prirodne svetlosti i prema svim vašim željama. Pogledajte samo deo naših radova, a naravno detaljnije slike projekata možete pogledati ovde.\nZahvani smo našim klijentima koji su nam ukazali poverenje i omogućili da primenimo moderna rešenja završnih radova. Kvalitet postoji i kod nas, i za materijale i za tehnike rada, samo je potrebno malo hrabrosti da se iskorači iz naše stare tradicionalne metode gradnje i uređenje enterijera.\nIn "Uredjenje enterijera"\nPodne i zidne keramičke pločice - Beko Style blog\nUredjenje enterijera 2 comments


Berze najslabije od 2013. godine\nIzvor: Radio Slobodna Evropa, 09.Feb.2016, 17:12\nAkcije na evropskim berzama oslabile su danas na najniži nivo u posljednje više od dvije godine, a najveće gubitke zabilježio je bankarski sektor.\nPanevropski indeks FTSEurofist 300, koji je juče oslabio za 3,4 odsto, izgubio je danas još 1,9 procenata i sada je najslabiji od septembra 2013. godine.\nIndeks evropskog bankarskog sektora oslabio je za 3,4 odsto. Ovaj sektor je na putu da zabilježi najveći pad u jednoj sedmici od 1998. godine.\n"Raspoloženje je >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Slobodna Evropa << očigledno negativno. Ono što je potrebno jeste jasna poruka od Evropske centralne banke", rekao je Alberto De Kasa, glavni tržišni analitičar kompanije "Aktivtrejds".\nAkcije "Dojče banke" oslabile su za 1,9 odsto. Kasno sinoć, ova njemačka banka saopštila je da ima "dovoljno" rezervi da isplati sve svoje prispjele obaveze po AT1 obveznicama.\nVrijednost njenih akcija opala je juče za 9,5 odsto zbog sumnji u sposobnost banke da plaća svoje obaveze.\nTrgovina akcijama banke "Unikredit" suspendovana je poslije pada njihove vrijednosti za šest procenata. Banke "Kredi Svis", "UBS" i "Barklis" oslabile su za po četiri procenta.\nŠojble ne brine, Dojče banka "čvrsta kao stena"\nIzvor: B92, 09.Feb.2016\nPariz -- Dojče banka ne zabrinjava, iako su joj pale akcije zbog straha investitora za njen kapital i sredstva, rekao je nemački ministar finansija Volfgang Šojble...Strah za zdravlje evropskog finansijskog sektora povećao se prošle nedelje, a akcije Dojče banke pale su juče za 9,5 odsto pošto...\n13:45: Kopola najavio snimanje novog filma većeg od kultne "Apokalipse"\n13:45: EU pozvala na primirje u Avganistanu\n13:44: Vejn Runi završio američku avanturu\n13:44: Savo Milošević: Definitivno imamo veliki problem\n13:44: Jednostavne i praktične jesenje frizure savršene za svaki dan\n13:44: Tramp odustao od namere da se samit G7 naredne godine odr...\n13:43: Spremaju za "ratove zvijezda", a rakete lansiraju sa flopi disket...\n09.Feb.2016: Radio Slobodna Evropa


NODIVO poklanja pjesmu za prvi „Ples“ | Balkan Stars\n"BEZ ADRESE" , DUETSKA PESMA IVANA I ROBIJA NADMAŠILA OČEKIVANJA (VIDEO)\nNakon više covera koji su uradili Ivan i Robi usledila je prva njihova duetska pesma iz “IT-RS produkcije” ! Pesma “Bez adrese” je za manje od mesec dana postala pravi letnji hit! Skoro u svakom primoroskom klubu, plaži , diskoteci u redovnom repertoaru “DJ-eva” se nalazi i njihova pesma! U […]\nANDRIJA MILOŠEVIĆ ISKRENO O STANJU NA DRUŠTVENIM MREŽAMA (VIDEO)\nSTIGLE RODE: Porodila se Elvedina Šehić\nPRVI PUT SU SE POJAVILI ZAJEDNO NA DOGAĐAJU: Teodora i Nino nikad zaljubljeniji (FOTO)


Kuba · Global Voices na srpskom\napril 2016 1 članak\nnovembar 2010 1 članak\nIstaknuti članci o Kuba\nŠpijunirajte kao SAD: “Lažni Twitter” krši lična prava Kubanaca\nZunZuneo je nabavio brojeve mobilnih telefona pola miliona Kubanaca bez njihovog znanja ili pristanka -- pa je i pogledao i izanalizirao (čitaj: prostudirao) njihove poruke zbog "političkih tendencija."\nKastro i Obama otvaraju novo poglavlje u odnosima između Kube i SAD-a\nČlanci o Kuba\nOve nedelje na podkastu Globalnih Glasova: Slon u sobi\nU ovom izdanj vas vodimo u Somaliju, Japan, Kinu, Pakistan i na Kubu.\nThe New York Times se pridružuje graji da se promeni politika prema Kubi\nNovine pozivaju Predsednika Obamu da napravi određene promene u spoljnoj politici prema komšiji na Karibima, što bi uključilo kraj embarga i obnavljanje diplomatskih odnosa.\nKubanski film ističe moć obrazovanja i solidarnosti\nRadnja najnovijeg filma Ernesta Daranasa Conducta [špa.] (Ponašanje) se zasniva na odnosu solidarnosti i poštovanja između jedne učiteljice, Karmele, i njenog učenika Ćala, jedanaestogodišnjeg dečaka koji živi u Havani, u okruženju nasilja i nesigunosti. Film nije prošao nezapažen i od strane kubnaskih blogera. Prema rečima kubanske internet enciklopedije Ekured [špa.]...\nKuba i Evropska unija započele pregovore o saradnji\nMeđunarodni odnosi 14/02/2014\nSavet Ministarstva spoljnih poslova Evropske unije (EU) odobrio je početak pregovora o političkom dijalogu i saradnji sa Kubom kako bi „ispratili reforme i podstakli modernizaciju ostrva“, izveštavaju [špa.] španske dnevne digitalne novine Publiko. Do odobrenja je došlo na sastanku ministra u Briselu, u Belgiji. El objetivo del acuerdo es ampliar...\nDa li ovo može da bude dom? Bezgraničnost & Građanin Interneta\nDržave, granice, i nacionalnosti ostaju dominantne i važne na mnogo načina, ali se oseća da nisu tako jasno definisane i ograničavajuće kao što je to bilo pre.\nDan Ade Lovelace: Proslava Ženske Genijalnosti\nDan Ade Lovelace se slavi svakog 16. oktobra, daje podršku ženama iz celoga sveta koje doprinose svojim trudom u području nauke, tehnologije, inženjeringa i matematike – žene čije su veštine preko potrebne za budućnost sveta.\nKuba: Blogeri o SOPI, kulturi i demokratizaciji znanja\nPredloženi anti-piratski zakon u američkom Kongresu poznatiji pod nazivom SOPA/PIPA od sredine januara 2012. je izazvao reakcije širokog spektra u kulturnim i političkim stajalištima širom svijeta.\nKaribi: Hvala Vam, dr King\nSAD su 16. januara obeležile Dan Martin Luther King Jr-a - praznik koji slavi rođendan pokojnog vođe za građanska prava. Ovaj povod je pokrenuo blogere na Karibima, kako one koji su kod kuće, tako i one širom sveta, a neki od njih su izneli svoja mišljenja...\nKuba: Dirljiv prvi susret tviteraša iz Havane\nGrađanski mediji 18/07/2011\nPrvi susret korisnika društvene mreže Tviter proslavljen je 1. jula u Havani, u četiri popodne, na uglu 23. i 12. ulice Del Vedado i u Paviljonu Kuba, sedištu Udruženja braće Sais. Na sastanak je došlo skoro stotinu ljudi, većinom su to bili mladi studenti novinarstva, informatičari, profesori sa Univerziteta u...


9. Balkanrock fest - Humanitarni koncert za Nataliju i Ivu -\nby Liman Crew · 02.09.2018\nTradicionalni muzički Balkanrock fest održao se po deveti put u Nišu 31. avgusta u dvorištu Univerziteta u Nišu (Banovina). Ove godine festival je bio humanitarnog karaktera i sva skupljena sredstva namenjena su za pomoć Nataliji i Ivi Bašović.\nSestre Bašović boluju od retkog genetskog oboljenja Fridrajhove ataksije. Udruženje građana Balkanrock organizovalo je ovaj humanitarni koncert uz pomoć Studentskog Kulturnog Centra u Nišu. Ulaz na koncert je bio besplatan, ali na ulazu je bila postavljena kutija gde su posetioci ubacivali dobrovoljne priloge.\nKao headlineri 9. Balkanrock festivala nastupali su boemski pank bend Jorgovani, a kao takmičari učestvovali su demo bendovi sa konkursa Balkanrocka, a to su: Mokri Jazz, Sickter, Gora, Funk you UP i Supersolid.\nSvi ljudi dobre volje mogu uplatiti na namenski račun u AIK banci;\nŽelimo da se zahvalimo Strahinji Cale Jovanović-u koji nam je ustupio fotografije sa 9. Balkanrock fest-a.\nTags: 9. Balkanrock festFunk you UpGoraJorgovaniMokri JazzNišSestre BašovićSickterSupersolidUniverzitet u Nišu\nby Liman Crew · Published 27.06.2020\nPrvi Heart Rock Fest u Vrbasu\nby Liman Crew · Published 12.08.2018 · Last modified 13.08.2018\nNext story Ponovo radi BIOSKOP – Filmski Front produžio rok za slanje filmova na 21.09.\nPrevious story Proslava 15 uspešnih godina Nadimanja i Pivoprolića – Dom Omladine Beograd 07.09.2018.


Pao Lucifer, poslednji Kekin čovek od poverenja: Bežao od policije sa metkom u cevi!\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Službe za borbu protiv organizovanog kriminala, uhapsili su Ivana Borovčanina (1978) zvanog Lucifer, iz Novog Beograda, zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivična dela nedozvoljena proizvodnja, držanje nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija, falsifikovanje isprave i navođenje na overavanje neistinitog sadržaja. U pitanju je veoma blizak saradnik vođe novobeogradskog klana, Dejana Stojanovića Keke, mnogi kažu, njegov poslednji čovek od poverenja.\nPrilikom hapšenja osumnjičeni, koji je kod sebe imao pištolj marke "glok 17", sa metkom u cevi, pokušao je da pobegne, ali ga je policija u tome sprečila i razoružala. Borovčanin. je, kako se sumnja, koristio falsifikovane lične isprave, a za njim je bila raspisana i potraga zbog izvršenja kazne zatvora u KPZ Sremska Mitrovica.\nOsumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 sati, nakon čega će, uz krivičnu prijavu, u zakonskom roku biti priveden Višem javnom tužilaštvu u Beogradu.\nLucifer je 2008. godine pao u Kruševcu, iako je promenio identitet, ali ovo hapšenje nema veze sa tim slučajem. Kad je uhapšen, ustavljeno je da je on glavni osumnjičeni za ubistvo Milana Vukmanovića 1996. godine ispred Sava Centra. Prvostepeni sud ga je osudio na zatvorsku kaznu, kao i pokojnog Vujadina Pejakovića, zvanog Vule Balavi. Apelacioni sud ga je 2013. oslobodio optužbi za ubistvo Vukmanovića.\nZapravo, Apelacioni sud je samo potvrdio oslobađajuću presudu Višeg suda i odbio žalbu tužioca.\nU obrazloženju odluke, pisalo je, između ostalog, je Vukmanović pucao pre nego što je pogođen, i da stoga postoji realna mogućnost da je neko od prisutnih lica (Borovčanin, Pejaković) postupao u nužnoj odbrani.\n- Kako se nije moglo utvrditi ko je pucao u Vukmanovića, pravilan je zaključak prvostepenog suda da nije dokazano da je ga ubio Borovčanin - naveo je Apelacioni sud.\nŠto se tiče Vujadina Pejakovića, on je ubijen 2012. godine u kafiću "Ki Largo" u Bloku 45, kada je na njega ispaljeno desetak metaka.\nInače, u Beloj knjizi MUP-a Srbije se navodi da je uslov ulaska u Kekinu grupu bio da su članovi do sada već izvršili neko ubistvo ili pokušali nekog da ubiju. Grupa je više godina bila u sukobu sa grupom pokojnog Jezdimirović Stevana zv. Jezda, a zbog primata za teritoriju Novog Beograda. U tom sukobu koji je dugo trajao bilo je na obe strane više mrtvih i ranjenih.\nKriminalna delatnost grupe je vršenje svih težih krivičnih dela: ubistva, pokušaji ubistva, silovanja, razbojništva, iznude, ucene, nasilničko ponašanje, oduzimanje motornih vozila, vraćanje ukradenih vozila uz otkup, krijumčarenje opojne droge i dr. Članovi grupe se dovode u vezu sa izvršenjem više krivičnih dela ubistava i pokušaja ubistva u Beogradu. Za većinu tih krivičnih dela podnošene su prijave koje nisu okončane presudama, a izvršioci su na slobodi.


Svi donovi srpskog pravosuđa: prava mafija sedi u državnim institucijama (12)\nDoba partijskog jednoumlja vratilo se punom žestinom u sve institucije Srbije, a posebno u pravosuđe i tužilaštvo, koje je dosledno pratilo sunovrat režima lažnih demokrata i njihovih vođa u čijim kabinetima su donošene ili povlačene optužnice, vršena postavljanja sudija i tužilaca, donošene odluke o njihovim smenama i tumačena pravila lojalnosti njihovoj stranci. Došlo je vreme da se uz punu saradnju sa međunarodnim udruženjima sudija i tužilaca i uz stručnu pomoć komisija OSCE-a, a uz puno poštovanje zakonitosti, utvrdi krivična odgovornost "'reformatora" pravosudnog sistema, počev od ministarke pravde Snežane Malović, potom predsednice Vrhovnog kasacionog suda Nate Mesarović, do republičkog javnog tužioca Zagorke Dolovac i njihovih saučesnika i nalogodavaca, te da se po hitnom postupku rehabilituju sudije i tužioci koji su zbog oholosti vlasti ostali bez posla. U ovom broju opisujemo ulogu tužioca za organizovani kriminal u zaštiti partijske oligarhije i uticaju na izborne rezultate i koalicije


Napred u 1945? | Jovan Despotović\nNapred u 1945?\nMnogi se zabrinuto pitaju, i oni pozvani iz politike, ekonomije, “teških” državničkih poslova, i oni manje pozvani, ali ne i manje saučesnici, na izmaku ove godine, šta nas očekuje u sledećoj? Nisu (pre)daleko od istine, možda, oni koji tvrde da su poslednjih nekoliko godina jaki retrogradni procesi u našem društvu, naročito na ideološkom planu. No, kod ovakvih procenitelja moguće je uočiti dve grupe: optimisti kažu da u 1945. ulazimo na prirodni način, od 1. januara, dok pesimisti ukazuju da se u tu godinu ulazi ali od 31. decembra, što će reći da se kretanje nastavlja prema 1944, ’43, ’42. itd.\nKako se simptomi ovakvog razvoja mogu čitati na planu likovne umetnosti i njene teorije? U prošlom broju “Vremena umetnosti” ukazali smo na jedan vrući prokomunistički govor na otvaranju umetničke izložbe povodom pola veka “oslobođenog” Zemuna, koji sa tom izložbom nije imao blage veze, ali je upotpunjavao opšte nastojanje da se nastavi sa obeležvanjem ideoloških datuma. Tako je i drugi važan datum u istoriji Srba – 29. novembar, proslavljen uprkos svim upozorenjima, čak i zdravoj pameti koja se uzaludno odupirala ovakvim avetinjskim svečanostima i simbolima. U nešto izmenjenoj ikonografiji, sa sve manje crvene boje, koju danas postepeno zamenjuje, čak i na levici, plava, intenzivno deluju mnoge komunističke frakcije, očigledno se spremajući da se domognu vlasti makar i na dozvoljen način, i izvedu nas na nekakav “treći” put.\nUpravo u 150. godišnjici Narodnog muzeja, u jednoj njegovoj publikaciji možemo pročitati i sledeće: “Najtragičniji dani naše najstarije muzejske kuće teku od trenutka kada je knez Pavle Karađorđević postao namesnik”. Da se podsetimo, radi se o onom knezu Pavlu koji je posedovao izuzetno vrednu kolekciju slika strane umetnosti i koju je poklonio Narodnom muzeju nameravajući da ih zajedno onim srpske i jugoslovenske umetnosti izloži u jednom novom, upravo prvom Muzeju savremene umetnosti kod nas. Dakle, nastojanje da se srpska umetnost istražuje i prikaže sa svetskim modernim stvaralaštvom danas se smatra tragičnim, a upravo je kod lokalista to znak frustracije, stručnog besmisla, duhovne skučenosti. Naravno, trebalo bi izbaciti kolekciju evropske moderne umetnosti – ukoliko je moguće zajedno sa kustosom, i hrabro stati na “treći put” bez istorijske memorije, bez evropskog porekla, bez pameti. Srećna Vam 1945!\nU ovom broju skrećemo pažnju na još jednu veliku, ovoga puta, međunarodnu izložbu – 3. bijenale grafike, koja se snažno uputila prema velikim i uticajnim internacionalnim likovnim smotrama. Tema broja je i stanje u našoj muzeologiji. Tu je ukazano i na činjenicu da je, za razliku od prosvećenih naroda koji su od dvorova pravili muzeje, naš originalni doprinos upravo suprotan: od Muzeja kneza Pavla napravljen je dvor – Predsedništvo Srbije. Mnoga pitanja naše kritke i teorije umetnosti još uvej nas muče, mada su u mnogobrojnim prilikama pokretana i vrlo uspešno obrazlagana. Tako se vrlo često, gotovo bez prekida spotičemo čak i oko toga gde je mesto savremenoj umetnosti – u istoriji i tradiciji, ili u plastičnim fenomenima modernog izraza. Jedan od važnijih odgovora jeste svakako i onaj koji objavljujemo na kraju, a dao ga je Petar Dobrović “Povodom izložbe jugoslovenskih umetnika u Parizu 1919. g.”, gde se kaže i sledeće: “Ozbiljno upozorujem naše umetnike, da je cilj umetnosti priroda, a da je jezik vajarev forma, slikarev boja. Ne anegdote, ne istoriju, nego prirodu. Varijacije, prostor, svetlost, boja, forma, ukopčavanje predmeta jedan u drugi, to je cilj likovne umetnosti, a ne Jug Bogdan”.\nDo 1919. godine, kada je ovo napisano, imamo još vremena.\nVreme umetnosti, br. 4, Vreme, 19. 12. 1994.


• Broj u zagradi (4243) pored korisničkog imena člana predstavlja zbir pozitivnih i negativnih ocena, s tim što se u zbiru računa samo prva ocena dobijena od istog korisnika.\n• Procenat pozitivnih ocena (99,65%) se računa za poslednjih 12 meseci.\n• Broj pozitivnih ocena (6830) predstavlja zbir svih pozitivnih ocena dobijenih na Limundu i Kupindu.\nPoslednja aktivnost: 13. Nov. '19 u 20:48\nLično preuzimanje je na mojoj kućnoj adresi po predhodnom dogovoru . NE RAZNOSIM artikle po gradu ,tržnim centrima ,benziskim pumpama, autobuskoj i železničkoj stanici,pijacama,centru, bankama i svim drugim javnim ustanovama,privatnim stanovima i kućama,...\nObratite pažnju na fotografije i opis artikala. Fotografije su visoke rezolucije i imate mogućnost da ih uvećate.\nPozitivne: 6830 / Negativne: 8\nNegativna (od kupca) Velika negativna jer odeca koju prodaje je kao iz kontejnera izvadjena. Pa ko hoce da ispadne budala kao ja, neka izvoli....Jos se hvali kako je nasla 4000 takvih. Strasno...sto dalje od ovakvih malimis034 MANGO maslinasta teksas suknja vel. 38\nNegativna (od kupca) Velika negativna jer odeca koju prodaje je kao iz kontejnera izvadjena. Pa ko hoce da ispadne budala kao ja, neka izvoli....Jos se hvali kako je nasla 4000 takvih. Strasno...sto dalje od ovakvih malimis034 MADONNA braon majica sa perlicama vel. L\nNegativna (od kupca) Velika negativna jer odeca koju prodaje je kao iz kontejnera izvadjena. Pa ko hoce da ispadne budala kao ja, neka izvoli....Jos se hvali kako je nasla 4000 takvih. Strasno...sto dalje od ovakvih malimis034 PRESTIGE braon rolka bez rukava vel. S\nNegativna (od kupca) Velika negativna jer odeca koju prodaje je kao iz kontejnera izvadjena. Pa ko hoce da ispadne budala kao ja, neka izvoli....Jos se hvali kako je nasla 4000 takvih. Strasno...sto dalje od ovakvih malimis034 RUSSEL athletic braon duks vel. S\nNegativna (od kupca) Velika negativna jer odeca koju prodaje je kao iz kontejnera izvadjena. Pa ko hoce da ispadne budala kao ja, neka izvoli....Jos se hvali kako je nasla 4000 takvih. Strasno...sto dalje od ovakvih malimis034 FILIP sportska žuta majica vel. S\nNegativna (od kupca) Velika negativna jer odeca koju prodaje je kao iz kontejnera izvadjena. Pa ko hoce da ispadne budala kao ja, neka izvoli....Jos se hvali kako je nasla 4000 takvih. Strasno...sto dalje od ovakvih malimis034 ANNA VISTORIA žuta majica vel. M\nNegativna (od kupca) velika negativna jer odeca koju prodaje je kao iz kontejnera izvadjena. Strasno sta se sve postavlja na aukcije, a cene da se moze novo kupiti. Pa ko hoce da ispadne budala kao ja, neka izvoli.... malimis034 MORE &; MORE moderna suknja vel. 38\nNegativna (od kupca) velika negativna jer odeca koju prodaje je kao iz kontejnera izvadjena. Strasno sta se sve postavlja na aukcije, a cene da se moze novo kupiti. Pa ko hoce da ispadne budala kao ja, neka izvoli.... malimis034 COCOU maslinasta košulja bez peglanja vel. 42