Izložba fotografija iz foto-automata: FOTOMATON - Refoto\nIzložba fotografija iz foto-automata: FOTOMATON\n1.7.2012 by Svetislav V. Dragović Leave a comment\nU mnogim evropskim gradovima, kao i u SAD, nalaze se fotografski automati. To su one kućice u koje se uđe i pritiskom na dugme naprave četiri fotografije 24 x 30 mm, koje su prihvatane kao dovoljno dobre za dokumenta. Muzej ”Elyseé” u Lozani je, u februaru ove godine, napravio veliku izložbu posvećenu ovom procesu, i fenomenu koji ga je pratio.\nIzložba slika iz foto-automata\nCeo postupak zasniva se na jednom specijalnom procesu i fotoaparatu sličnom onom koji nosi marku ”Maton” i o kome je čak i sveobuhvatni katalog fotoaparata McKeown posvetio samo nekoliko redova. Kao ozbiljan fotograf, s podsmehom sam posmatrao sve te sličice koje pravi foto-automat. Za mene su one bile, kao fotografsko dostignuće, slične onim fotografima u parkovima koji su posle rata snimali na papir-negativu i posle presnimavali taj papir-negativ da bi dobili pozitivnu sliku za nekoliko minuta.\nMalo sam bio začuđen da jedan tako ozbiljan muzej kao ”Elysée” organizuje izložbu Foto-matona i to ni manje ni više nego 640 fotografija! Video sam izložbu i, iskreno, bio sam malo razočaran. Pregledati tih 640 fotografija praktično je nemoguć zadatak. Pre svega, te sličice su male. Čak i za posmatranje iz blizine, one su isuviše male da bi se neko mogao udubiti u detalje. Pojedine fotografije su vrlo velike – jedna na ulazu i do ogromnih dimenzija u začuđujuće dobrom kvalitetu – no te fotografije nisu napravljene ni u kiosku, ni ”Maton” fotoaparatom. Bilo je i snimaka samog Fotomaton automata u raznim postavkama.\nOno čime se ta vrsta fotografija odlikuje jeste da njih pravi snimana osoba, bez posrednika. Mnogi, ako ne i svi prikazani snimci, pokazivali su, ne samo lik, nego i ponašanje osobe kada se nađe sa samim sobom, kada niko ne može da se nazove autorom tog snimka, sem samog modela, i kada u privatnosti kabine sa zavesom mnogi otkrivaju svoje prigušene porive, prikazujući intimne delove tela ili bilo šta drugo što nema veze sa svrhom u koju su instalirani ti automati.\nČak i poznate ličnosti, kao Džon i Žaklina Kenedi, Fred Aster koji je igrao u jednom od njih, Marčelo Mastrojani, pa čak i naš Makavejev su se slikali u njima, zauzimajući razne poze i grimase. Sličice na izložbi bile su postavljane u raznim oblicima, u formi ukrštenih reči, najčešće u vidu kolaža, postera, naređane jedna do druge, red po red, kolona po kolona.\nLista autora je znatna, među njima ima i vrlo poznatih imena, kao što je Ričard Avedon (Richard Avedon), Endi Vorhol (Andy Warhol) itd. Već tako opsežna lista govori da taj Fotomaton nije bio besmislena igračka ili sprava za pravljenje bezvrednih fotografija. Sada se taj način samosnimanja osobe (autoportret), naspram neke zavese, slično postavci u foto-automatima, smatra za stil i naziva se, bar u ovom delu sveta, ”Fotomaton”, a da nije neophodno da se snimak napravi u foto-automatu ili na formatu slike 20 x 25 mm, tako da imamo i snimke velike rezolucije u tom stilu.\nPatent prve mašine za pravljenje automatskih slika prijavio je Metju Stifens (Mathew Stiffens) još 1889. godine, a iste godine je Anžalber (Enjalbert) prikazao jednu takvu mašinu na svetskoj izložbi u Parizu. Prve mašine, nažalost, nisu bile dovoljno pouzdane da bi bile univerzalno prihvatljive. Moderni koncept automatske mašine sa zavesom pozadi i ogledalom u kome se ogleda model patentirao je 1927. godine Anatol Josefo, koji je pod prvobitnim imenom Anatol Jozefović emigrirao iz Sibira u Sjedinjene Države. Taj izum prodao je jednom milijarderu (Morgentau) za, u to vreme, nezamislivo veliku sumu od milion dolara. Tada je kuća u Americi mogla da se kupi za 2.000 dolara. Prva mašina bila je postavljena u Njujorku i njeno ime je bilo je ”Photobooth”, a to ime se u engleskom govornom području i sada koristi. Josefo je potom prodao pravo na tu mašinu u nekim evropskim zemljama. U Francuskoj i Španiji ova kabina / mašina poznata je pod imenom ”Photomaton”.\nPostoji i firma koja distribuira i servisira ”Photomaton” kabine. Ona je osnovana 1936. godine i sada se nalazi u vlasništvu kompanije ”Photo-Me-International” (www.photomaton.fr) i ima obrt oko 85 miliona evra! Oni tvrde da se više od 50 odsto fotografija na papiru koje se proizvedu u svetu naprave na ”Photo-Me” mašinama. Trenutno tih automata ima 43.000 u više od sto zemalja sveta. Godišnje imaju preko sto miliona mušterija.\nSve do 1970. godine, fotografije dobijene u automatskom foto-kiosku bile su crno-bele, a od 1970. su u boji. Od 1993. godine te mašine su postepeno konvertovane u digitalni postupak. Od svog postanka, pa sve do 2006. godine, oblik i uređenje kabine nisu menjani, a od 2006. se kompanija PTA (”Primenjena proizvodnja i tehnika”) zauzela za izmene koje bi omogućavale i invalidima u kolicima da koriste kabinu za snimanje.\nPostojanje Photomaton / Photobooth sistema počiva ne samo na postojanju automatskog fotoaparata koji snimana osoba stavlja u pogon nego, pre svega, na podlozi na kojoj se snima. To je foto-papir koji se preobratno razvija za svega četiri minuta. Bilo je dosta slučajeva da su snimljene osobe tražile negativ radi izrade više slika i dobijale su odgovor da negativa nema. Takvi zahtevi bili su brojni u prošlosti. Danas se digitalnoj fotografiji takvi zahtevi ne postavljaju.\nNegde 1929–1930. pojavio se fotoaparat sličan onome koji se koristi u foto-automatu. Taj fotoaparat davao je 24 snimka na specijalnom foto-papiru, koji se po završenom snimanju u trajanju od deset minuta potpuno procesuirao (razvijao, fiksirao, tonovao), do te mere da je “snimatelj mogao da slike ponudi svojim modelima za manje od deset minuta i po ceni koja je otprilike četiri puta niža od onoga šta koštaju uobičajeni procesi”. Brižljivo čitajući prospekt, nisam zaključio da li su fotografije isporučene u suvom ili mokrom stanju, ali za ono vreme, to nije ni važno, sušenje je bilo brzo.\nFotoaparat je imao svetlosno jak objektiv i ”vremena ekspozicije trenutna sve do stotinke sekunde”, a relativnim otvorom (blendom) regulisala se ekspozicija, zavisno od osvetljenosti.\nFotoaparat se punio i praznio na punom svetlu, a ”po izlasku iz zadnje kupke, dva tuceta slika su bila spremna da se zalepe u album za uspomenu.” Ovaj fotoaparat bio je izložen na izložbi o kojoj pišem, ali o njemu se vrlo malo podataka nalazi na Internetu i u knjigama.\nČini se da poslednjih godina oživljava princip Fotomatona, tj. autoportreta za korišćenje na društvenim mrežama kao što je Fejsbuk. Pojavile su se potpuno moderne verzije automatskih foto-kioska kao, na primer, Photomaton Studio Harcourt, VIP box i slični. Studio ”Harcourt” je od 1934. do 1990. godine bio poznat po snimanju portreta slavnih ličnosti. Godine 1990. bankrotirao je i francusko Ministarstvo kulture otkupilo je pet miliona negativa, od toga oko 1.500 negativa poznatih ličnosti.\nNa Festivalu u Kanu, 2011. godine, grupa poslovnih ljudi rešila je da taj studio podigne u formi foto-kioska u kome se model prvo ponudi da se našminka, zatim se svetlo i pozadina vode kao što je to bio običaj kod ”Harcourta”, pa jedna fotografija formata 10×15 cm košta 10 evra. To je, naravno, povoljno jer seansa od jedan sat, pod imenom ”Instant” u obnovljenom studiju ”Harcourt” košta 900 evra, ili u studiju ”Prestige”, od dva sata snimanja – 1.900 evra. Foto-kiosk se može iznajmiti za neki događaj od važnosti, s profesionalnim šminkerom ili bez njega, po ceni od 5.000 evra za 700 fotografija, bez troškova transporta, razume se.\nNe znam kako ide prodaja, ali već ima ovakvih mašina u Parizu i drugim gradovima. Na slikama nema prestižnog potpisa Harcourt, nego samo ”H”.\nSlično ovom projektu, pojavio se i VIP (Video i Instant Photo Box). Proizvod iz tog automata su fotografije prikazane na VIP Box podlozi u poprečnom formatu. VIP BOX se može naći i na Fejsbuku. Šta je ostalo kad nema foto-kioska? I za tu situaciju se pobrinuo ovaj sve masovniji pokret. Ako imate WEB kamericu na svom kompjuteru (sve više i više kompjutera je imaju), možete da otvorite www.laphotocabine.com i da virtuelno uđete u foto-kabinu i besplatno napravite po četiri fotografije – autoportreta i to onoliko puta koliko želite, tj. dok ne ispadnete dovoljno lepi na snimku. Onaj četvorostruki snimak koji vam se sviđa možete da skinete i eventualno obradite pre nego što ga date da se napravi tačno onako kako bi ga napravio Fotomaton. Četiri fotografije možete da imate u nizu ili u kvartetu, u boji ili crno-belo. Komfor, nema šta!\nJe li ova pojava nepoznata?\n© Gillian Wearing, ljubaznošću Muse de L’Elysee, Lausanne\nMislim da nije. Pred sumrak analogne fotografije pojavila se lomografija – fotografisanje jednostavnim ruskim fotoaparatom Lomo, bez viziranja i uoštravanja. Lomo fotoaparati dostigli su znatnu potražnju i u svetu i kod nas. Da se nije pojavila digitalna fotografija, sigurno bismo i dalje imali lomograme.\nFotografija je davno izašla iz isključivog domena ”umetničke” fotografije i fotografskih izložbi, postala je i igra i sredstvo za razne vrste komunikacija, i to je dobro.\n94foto matonfotografije iz automatafotomatonrefoto 94


U Štutgartu osvojili dvanaest medalja\n8. Februara 2015. Arhiva Visoko.co.ba\nNa izuzetno jakom, internacionalnom Taekwando prvenstvu u Štutgartu, a koje je održano pod nazivom KUKKIWON CUP 2015, a gdje je nastupilo preko četristo takmičara iz sedamnaest država, članovi našeg najboljeg kluba „Bosna“ Visoko, ostvarili su impozantan rezultat. Ekipa je nastupila sa dvanaest takmičara i svi su osvojili medalje. Zlatom su se okitili: Kerim Ahmedspahić, Marina Milanovski, Mubina Klepo, Anesa Pulo, Emina Tabaković. Srebro su osvojili Naida Durak, Nadža Zaimović, Emir Osmanović, Ensar Fejzić, Asmir Hrvat, dok su bronzane medalje osvojili Sajra Kajević i Kadir Ramović, a ekipa je osvojila i pehar za ekipni plasman u ukupnom poretku. O sjajnom uspjehu na ovom značajnom turniru, iz Štutgarta nam je trener ekipe,majstor Edin Kajević – Kaja rekao sljedeće:\n– Svi u našoj expediciji smo oduševljeni rezultatima koje su ostvarili naši takmičari. Konkurencija je bila paklena, svaka medalja koja je osvojena je zaslužena, čista kao suza i produkt našeg svakodnevnog paklenog rada. Ovo je dodatni stimulans za naše naredne nastupe i nova priznanja, a gdje ćemo pokazati još jednom zašto smo najbolji i najorganizovaniji klub u našoj zemlji.\nTunel dobar za regulaciju šećera\nTešanj – grad voda, zaposlenih ljudi i bogate historije


Prekrasna kuća u Fažani, 200 metara od mora, kuća, površina 100m2\nPrekrasna kuća u Fažani, 200 metara od mora\nCijena 295.000€ (2.222.603 kn)\nProdajemo prekrasnu kuću u centru Fažane, udaljenu od mora tek 200 metara.\nLokaciju upotpunjuje blizina predivne plaže i parka te neposredna blizina Pule i Rovinja.\nOva zaista šarmantna kuća je površine 100 m2, a prostire se kroz prizemlje i kat. U prizemlju je prostrani i moderno uređen dnevni boravak, sa kuhinjom i blagovaonom, kupaonicom, hodnikom te spavaćom sobom. Iz prizemlja se izlazi na lijepu terasu okruženu prirodom, a na kojoj možete uživati u mirnome ambijentu.\nNa katu se nalaze hodnik, dvije spavaće sobe te natkrivena terasa. Terasa ima pogled na prekrasnu prirodu koja nadopunjuje ovu izvrsnu lokaciju te na more koje je vrlo blizu kuće, a na njoj ćete zasigurno uživati u prekrasnim zalascima sunca.\nU kući je pregršt svijetla jer su na svakome dijelu iste veliki prozori.\nOvo je zaista idealna prilika za svakoga tko želi živjeti u idiličnome mjestu, tik uz plažu, u miru i zalascima sunca, ali je također i idealna prilika za kupnju kuće za odmor te iznajmljivanje svima koji traže ovakvu idilu i ovakav tip odmora.


Proglašen najbezbjedniji automobil na svijetu: Ovaj model dobio je PET ZVJEZDICA u sva četiri TESTA BEZBJEDNOSTI\nPetak, 05.07.2019 | 12:43\nAko želite najbezbjedniji automobil na svijetu, sada znate šta da kupite.\nTesla Model 3 proglašen je za jedno od najbezbednijih vozila na svijetu danas nakon serije testova koje sprovodi Euro NCAP, nezavisno tijelo koje procjenjuje bezbjednost vozila u Evropi.\nOvaj model pokazao se kao najbezbedniji auto koji je agencija ikada testirala, posebno zbog činjenice da su testovi dodatno pooštreni prošle godine.\nTesla Model 3 dobio je savršenih 5 zvjezdica u sva četiri testa bezbjednosti koji uključuju zaštitu odraslih osoba, zaštitu djece, zaštitu drugih ljudi u saobraćaju i opštu bezbjednost samog auta.\nTesla Model 3 postavio je novi rekord za cjelokupni NCAP skor, 87 odsto (ili 348 poena od 400).\nNa drugo mestu se nalazi Vlokswagen T-Cross koji je ostvario skor od 86 odsto.


The growth and development of Belgrade in the period from 1815 to 1910\nRast i razvoj Beograda u periodu od 1815. do 1910. godine\nVukotić-Lazar, Marta M.\nBelgrade has been devastated and redeveloped for countless times. Various cultures, nations and conquerors left different urban matrices and physical structure. The groundwork for conceptualization and research of the urban matrix as an essential element of Belgrade's urban morphology are graphic presentations the old maps and plans. Appreciating strategic significance Belgrade had up till 19th century, they were mainly elaborating Belgrade Fortress area, while civil settlement the Borough inside the Trench, a small typically oriental town (Kurtović Folić, 2000, pp. 15-21) was presented in general sketches. This paper deals with breakthrough conceptions about planned construction of Belgrade inside and outside of the fortress moat from the beginning of the 19th till the beginning of the 20th century. The ruling period of Prince Miloš Obrenović was especially emphasized, when planned construction of the new, geometrically regulated Belgrade settlement in Western Vračar (outside the Tre...nch) started and was supposed to be connected with the city center of the Serbian Belgrade (inside the Trench) around the current Saborna church, via two already existing streets Abadžijska Street and Fišeklijska Street. Prince Miloš in 1815., obtained from Marašli Ali Pasha the Savamala area with the formed village on so called slope, that was soon to be destroyed and set on fire upon his order, with the goal of building 'a new Serbian Belgrade'. (Krasojević, 2004) The expelled landowners gained the opportunity to settle down on the Danube side, in the village of Palilula. In the third and the fourth decade of the 19th century there started the planned guidance of population of respective urban areas and regulation of some tracings in Savamala and Terazije as far as the Batal Mosque, forming on the slopes of Savamala and Western Vračar a new part of Serbian Belgrade, beyond the Trench with several new 'čaršija''. (Škalamera, 1974. pp.9-14) In the period 1835-38, Prince Miloš began developing some prominent edifices and institutions of the restored Province of Serbia in this Belgrade area, and his son, Prince Mihailo Obrenović, continued with the development of this area after 1860.\nBeograd je rušen i obnavljan nebrojeno puta. Razne kulture, narodi i osvajači ostavili su za sobom različite urbane matrice i fizičku strukturu. Ključni osnov za sagledavanje i proučavanje urbanih matrica, kao bitnih elemenata urbane morfologije Beograda su grafičke predstave stare karte i planovi. S obzirom na strategijsku važnost koju je Beograd imao do 19. veka, grafički prikazi toga perioda uglavnom su bili usmereni na područje Beogradske tvrđave, dok je civilno naselje varoš u Šancu, mala orijentalna varoš, prikazivana samo orijentaciono. Rad se bavi pionirskim zamislima u domenu planske izgradnje Beograda, kako u okvirima, tako i van Šanca, od početka 19. do početka 20. veka. Poseban akcenat je stavljen na period vladavine kneza Miloša Obrenovića, kada i započinje period planske izgradnje geometrijski regulisanog novog beogradskog naselja na Zapadnom Vračaru (van Šanca), koji je trebalo povezati sa centrom srpskog Beograda (u Šancu) oko današnje Saborne crkve, preko već tada tras...iranih ulica Abadžijske i Fišek- lijske. Početkom 19. veka dok su se za prevlast nad Beogradom borili Zapad i Istok, između njih se 'umešala' treća sila : Nova srpska država. Na relaciji između Klemegdanskog polja i Topčidera, Srbi su u doba Miloša Obrenovića zauzeli stratešeke tačke, rasporedili svoje javne ustanove, svoju čaršiju i stambene objekte duž glavnih komunikacija. Izgradnja Novog srpskog Beograda započela je krajem prve četvrtine 19. veka u savskom kraju u okvirima Šanca, a koji se prostirao od današnjeg Kosančićevog venca, Topličinim i Obilićevim vencem do Trga Republike, a onda se Francuskom ulicom spuštao do Dunava. Nova izgradnja je započela u okviru Šanca, ali se vrlo brzo proširila na prostor van njega. Izvan Šanca su se nalazile Savska varoš i selo Savamala, ispod Tašmajdana se prostiralo selo Palilula, a oko Skadarske ulice i Zelenog venca su bile dve ciganske mahale. U periodu od 1835-1938. godine Knez Miloš je počeo planski da podiže u ovom prostoru značajne zgrade i ustanove obnovljene Kneževine Srbije, a posle 1860. godine izgradnju ovog dela grada nastavlja njegov sin Knez Mihailo Obrenović. Planom su već tada predviđene Nemanjina ulica i prvo beogradsko šetalište, ulica Kneza Miloša, a koj a je i danas simbol gradskog života u prestonici. Nakon turske predaje tvrđave srpskoj upravi 1867. godine, oslobođeni Beograd ulazi u novi period urbanističkog i arhitekotnskog razvoja, kao i ubrzanog političkog, ekonomskog, društvenog i kulturnog napredka. Prvi srpski urbanista Emilijan Josimović je rekonstrisao varoš u Šancu, a čije su postavke skoro u celosti realizovane. To je ujedno i period opsežnih transformacija srpske prestonice, a nakon proglašenja Kraljevine 1882. godine uslediće i brojne strane investicije. Na starim planovima i fotografijama moguće je uočiti tu snažnu transformaciju Beograda, tačnije njegovo prerastanje u moderni grad zapadne orijentacije. Presudan događaj ne samo za politički, već i za kulturni razvoj Beograda i Srbije, bila je dramatična promena dinastije 1903. godine. Dolaskom na presto Petra I Karađorđevića, Beograd se sve više udaljavao od austrijskih uticaja, i okretao ka Rusiji, međutim uticaj zapadnoevropskih gradova na srpsku arhitekturu i urbanizam ipak nije jenjavao. Politički i kulturni uticaji Istoka i Zapada, utkani u identitet Beograda, najjasnije su se izražavali upravo na ovom polju i to kroz stalnu borbu tradicionalizma i modernizma, konzervativnih i progresivnih tendencija.\nurban heritage / architecture / history / morphology / urbanističko nasleđe / arhitektura / istorija / morfologija\nZbornik radova Filozofskog fakulteta u Prištini, 2015, 45-3, 51-80\nAU  - Vukotić-Lazar, Marta M.\nUR  - http://raumplan.iaus.ac.rs/handle/123456789/251\nAB  - Belgrade has been devastated and redeveloped for countless times. Various cultures, nations and conquerors left different urban matrices and physical structure. The groundwork for conceptualization and research of the urban matrix as an essential element of Belgrade's urban morphology are graphic presentations the old maps and plans. Appreciating strategic significance Belgrade had up till 19th century, they were mainly elaborating Belgrade Fortress area, while civil settlement the Borough inside the Trench, a small typically oriental town (Kurtović Folić, 2000, pp. 15-21) was presented in general sketches. This paper deals with breakthrough conceptions about planned construction of Belgrade inside and outside of the fortress moat from the beginning of the 19th till the beginning of the 20th century. The ruling period of Prince Miloš Obrenović was especially emphasized, when planned construction of the new, geometrically regulated Belgrade settlement in Western Vračar (outside the Trench) started and was supposed to be connected with the city center of the Serbian Belgrade (inside the Trench) around the current Saborna church, via two already existing streets Abadžijska Street and Fišeklijska Street. Prince Miloš in 1815., obtained from Marašli Ali Pasha the Savamala area with the formed village on so called slope, that was soon to be destroyed and set on fire upon his order, with the goal of building 'a new Serbian Belgrade'. (Krasojević, 2004) The expelled landowners gained the opportunity to settle down on the Danube side, in the village of Palilula. In the third and the fourth decade of the 19th century there started the planned guidance of population of respective urban areas and regulation of some tracings in Savamala and Terazije as far as the Batal Mosque, forming on the slopes of Savamala and Western Vračar a new part of Serbian Belgrade, beyond the Trench with several new 'čaršija''. (Škalamera, 1974. pp.9-14) In the period 1835-38, Prince Miloš began developing some prominent edifices and institutions of the restored Province of Serbia in this Belgrade area, and his son, Prince Mihailo Obrenović, continued with the development of this area after 1860.\nAB  - Beograd je rušen i obnavljan nebrojeno puta. Razne kulture, narodi i osvajači ostavili su za sobom različite urbane matrice i fizičku strukturu. Ključni osnov za sagledavanje i proučavanje urbanih matrica, kao bitnih elemenata urbane morfologije Beograda su grafičke predstave stare karte i planovi. S obzirom na strategijsku važnost koju je Beograd imao do 19. veka, grafički prikazi toga perioda uglavnom su bili usmereni na područje Beogradske tvrđave, dok je civilno naselje varoš u Šancu, mala orijentalna varoš, prikazivana samo orijentaciono. Rad se bavi pionirskim zamislima u domenu planske izgradnje Beograda, kako u okvirima, tako i van Šanca, od početka 19. do početka 20. veka. Poseban akcenat je stavljen na period vladavine kneza Miloša Obrenovića, kada i započinje period planske izgradnje geometrijski regulisanog novog beogradskog naselja na Zapadnom Vračaru (van Šanca), koji je trebalo povezati sa centrom srpskog Beograda (u Šancu) oko današnje Saborne crkve, preko već tada trasiranih ulica Abadžijske i Fišek- lijske. Početkom 19. veka dok su se za prevlast nad Beogradom borili Zapad i Istok, između njih se 'umešala' treća sila : Nova srpska država. Na relaciji između Klemegdanskog polja i Topčidera, Srbi su u doba Miloša Obrenovića zauzeli stratešeke tačke, rasporedili svoje javne ustanove, svoju čaršiju i stambene objekte duž glavnih komunikacija. Izgradnja Novog srpskog Beograda započela je krajem prve četvrtine 19. veka u savskom kraju u okvirima Šanca, a koji se prostirao od današnjeg Kosančićevog venca, Topličinim i Obilićevim vencem do Trga Republike, a onda se Francuskom ulicom spuštao do Dunava. Nova izgradnja je započela u okviru Šanca, ali se vrlo brzo proširila na prostor van njega. Izvan Šanca su se nalazile Savska varoš i selo Savamala, ispod Tašmajdana se prostiralo selo Palilula, a oko Skadarske ulice i Zelenog venca su bile dve ciganske mahale. U periodu od 1835-1938. godine Knez Miloš je počeo planski da podiže u ovom prostoru značajne zgrade i ustanove obnovljene Kneževine Srbije, a posle 1860. godine izgradnju ovog dela grada nastavlja njegov sin Knez Mihailo Obrenović. Planom su već tada predviđene Nemanjina ulica i prvo beogradsko šetalište, ulica Kneza Miloša, a koj a je i danas simbol gradskog života u prestonici. Nakon turske predaje tvrđave srpskoj upravi 1867. godine, oslobođeni Beograd ulazi u novi period urbanističkog i arhitekotnskog razvoja, kao i ubrzanog političkog, ekonomskog, društvenog i kulturnog napredka. Prvi srpski urbanista Emilijan Josimović je rekonstrisao varoš u Šancu, a čije su postavke skoro u celosti realizovane. To je ujedno i period opsežnih transformacija srpske prestonice, a nakon proglašenja Kraljevine 1882. godine uslediće i brojne strane investicije. Na starim planovima i fotografijama moguće je uočiti tu snažnu transformaciju Beograda, tačnije njegovo prerastanje u moderni grad zapadne orijentacije. Presudan događaj ne samo za politički, već i za kulturni razvoj Beograda i Srbije, bila je dramatična promena dinastije 1903. godine. Dolaskom na presto Petra I Karađorđevića, Beograd se sve više udaljavao od austrijskih uticaja, i okretao ka Rusiji, međutim uticaj zapadnoevropskih gradova na srpsku arhitekturu i urbanizam ipak nije jenjavao. Politički i kulturni uticaji Istoka i Zapada, utkani u identitet Beograda, najjasnije su se izražavali upravo na ovom polju i to kroz stalnu borbu tradicionalizma i modernizma, konzervativnih i progresivnih tendencija.\nPB  - Faculty of Philosophy, Kosovska Mitrovica\nT1  - The growth and development of Belgrade in the period from 1815 to 1910\nT1  - Rast i razvoj Beograda u periodu od 1815. do 1910. godine\nIS  - 45-3\nDO  - 10.5937/zrffp45-9251\nUR  - Konv_149\nauthor = "Vukotić-Lazar, Marta M. and Danilović Hristić, Nataša",\nabstract = "Belgrade has been devastated and redeveloped for countless times. Various cultures, nations and conquerors left different urban matrices and physical structure. The groundwork for conceptualization and research of the urban matrix as an essential element of Belgrade's urban morphology are graphic presentations the old maps and plans. Appreciating strategic significance Belgrade had up till 19th century, they were mainly elaborating Belgrade Fortress area, while civil settlement the Borough inside the Trench, a small typically oriental town (Kurtović Folić, 2000, pp. 15-21) was presented in general sketches. This paper deals with breakthrough conceptions about planned construction of Belgrade inside and outside of the fortress moat from the beginning of the 19th till the beginning of the 20th century. The ruling period of Prince Miloš Obrenović was especially emphasized, when planned construction of the new, geometrically regulated Belgrade settlement in Western Vračar (outside the Trench) started and was supposed to be connected with the city center of the Serbian Belgrade (inside the Trench) around the current Saborna church, via two already existing streets Abadžijska Street and Fišeklijska Street. Prince Miloš in 1815., obtained from Marašli Ali Pasha the Savamala area with the formed village on so called slope, that was soon to be destroyed and set on fire upon his order, with the goal of building 'a new Serbian Belgrade'. (Krasojević, 2004) The expelled landowners gained the opportunity to settle down on the Danube side, in the village of Palilula. In the third and the fourth decade of the 19th century there started the planned guidance of population of respective urban areas and regulation of some tracings in Savamala and Terazije as far as the Batal Mosque, forming on the slopes of Savamala and Western Vračar a new part of Serbian Belgrade, beyond the Trench with several new 'čaršija''. (Škalamera, 1974. pp.9-14) In the period 1835-38, Prince Miloš began developing some prominent edifices and institutions of the restored Province of Serbia in this Belgrade area, and his son, Prince Mihailo Obrenović, continued with the development of this area after 1860., Beograd je rušen i obnavljan nebrojeno puta. Razne kulture, narodi i osvajači ostavili su za sobom različite urbane matrice i fizičku strukturu. Ključni osnov za sagledavanje i proučavanje urbanih matrica, kao bitnih elemenata urbane morfologije Beograda su grafičke predstave stare karte i planovi. S obzirom na strategijsku važnost koju je Beograd imao do 19. veka, grafički prikazi toga perioda uglavnom su bili usmereni na područje Beogradske tvrđave, dok je civilno naselje varoš u Šancu, mala orijentalna varoš, prikazivana samo orijentaciono. Rad se bavi pionirskim zamislima u domenu planske izgradnje Beograda, kako u okvirima, tako i van Šanca, od početka 19. do početka 20. veka. Poseban akcenat je stavljen na period vladavine kneza Miloša Obrenovića, kada i započinje period planske izgradnje geometrijski regulisanog novog beogradskog naselja na Zapadnom Vračaru (van Šanca), koji je trebalo povezati sa centrom srpskog Beograda (u Šancu) oko današnje Saborne crkve, preko već tada trasiranih ulica Abadžijske i Fišek- lijske. Početkom 19. veka dok su se za prevlast nad Beogradom borili Zapad i Istok, između njih se 'umešala' treća sila : Nova srpska država. Na relaciji između Klemegdanskog polja i Topčidera, Srbi su u doba Miloša Obrenovića zauzeli stratešeke tačke, rasporedili svoje javne ustanove, svoju čaršiju i stambene objekte duž glavnih komunikacija. Izgradnja Novog srpskog Beograda započela je krajem prve četvrtine 19. veka u savskom kraju u okvirima Šanca, a koji se prostirao od današnjeg Kosančićevog venca, Topličinim i Obilićevim vencem do Trga Republike, a onda se Francuskom ulicom spuštao do Dunava. Nova izgradnja je započela u okviru Šanca, ali se vrlo brzo proširila na prostor van njega. Izvan Šanca su se nalazile Savska varoš i selo Savamala, ispod Tašmajdana se prostiralo selo Palilula, a oko Skadarske ulice i Zelenog venca su bile dve ciganske mahale. U periodu od 1835-1938. godine Knez Miloš je počeo planski da podiže u ovom prostoru značajne zgrade i ustanove obnovljene Kneževine Srbije, a posle 1860. godine izgradnju ovog dela grada nastavlja njegov sin Knez Mihailo Obrenović. Planom su već tada predviđene Nemanjina ulica i prvo beogradsko šetalište, ulica Kneza Miloša, a koj a je i danas simbol gradskog života u prestonici. Nakon turske predaje tvrđave srpskoj upravi 1867. godine, oslobođeni Beograd ulazi u novi period urbanističkog i arhitekotnskog razvoja, kao i ubrzanog političkog, ekonomskog, društvenog i kulturnog napredka. Prvi srpski urbanista Emilijan Josimović je rekonstrisao varoš u Šancu, a čije su postavke skoro u celosti realizovane. To je ujedno i period opsežnih transformacija srpske prestonice, a nakon proglašenja Kraljevine 1882. godine uslediće i brojne strane investicije. Na starim planovima i fotografijama moguće je uočiti tu snažnu transformaciju Beograda, tačnije njegovo prerastanje u moderni grad zapadne orijentacije. Presudan događaj ne samo za politički, već i za kulturni razvoj Beograda i Srbije, bila je dramatična promena dinastije 1903. godine. Dolaskom na presto Petra I Karađorđevića, Beograd se sve više udaljavao od austrijskih uticaja, i okretao ka Rusiji, međutim uticaj zapadnoevropskih gradova na srpsku arhitekturu i urbanizam ipak nije jenjavao. Politički i kulturni uticaji Istoka i Zapada, utkani u identitet Beograda, najjasnije su se izražavali upravo na ovom polju i to kroz stalnu borbu tradicionalizma i modernizma, konzervativnih i progresivnih tendencija.",\npublisher = "Faculty of Philosophy, Kosovska Mitrovica",\ntitle = "The growth and development of Belgrade in the period from 1815 to 1910, Rast i razvoj Beograda u periodu od 1815. do 1910. godine",\nnumber = "45-3",\npages = "51-80",\ndoi = "10.5937/zrffp45-9251",\nurl = "Konv_149"\nVukotić-Lazar, M. M.,& Danilović Hristić, N.. (2015). The growth and development of Belgrade in the period from 1815 to 1910. in Zbornik radova Filozofskog fakulteta u Prištini\nFaculty of Philosophy, Kosovska Mitrovica.(45-3), 51-80.\nVukotić-Lazar MM, Danilović Hristić N. The growth and development of Belgrade in the period from 1815 to 1910. in Zbornik radova Filozofskog fakulteta u Prištini. 2015;(45-3):51-80.\nVukotić-Lazar, Marta M., Danilović Hristić, Nataša, "The growth and development of Belgrade in the period from 1815 to 1910" in Zbornik radova Filozofskog fakulteta u Prištini, no. 45-3 (2015):51-80,


Zajednica Opština Crne Gore » Blog Archive » Predstavljen Javni konkurs Eko-fonda za dodjelu subvencija za realizaciju projekata uklanjanja divljih deponija\nZajednica opština je 25. maja 2022. godine, na poziv Eko-fonda, organizovala info-sesiju za zainteresovane lokalne samouprave i komunalna preduzeća sa ciljem da se predstave uslovi javnog konkursa Eko-fonda za dodjelu bespovratnih sredstava (subvencija) za realizaciju projekta uklanjanja otpada odbačenog u životnu sredinu (tzv. “divlje deponije”).\nPredmet javnog konkursa je podsticaj mjeri eliminacije nelegalnog načina odlaganja otpada, sanacija i remedijacija neuređenih odlagališta (“divljih deponija”) koja je propisana Državnim planom upravljanja otpadom u Crnoj Gori, kao specifični cilj u domenu selekcije otpada, ponovne upotrebe i reciklaže. Dodjela bespovratnih sredstava (subvencija), po ovom javnom konkursu, vrši se u cilju pružanja podrške lokalnim samoupravama i njihovim komunalnim preduzećima za realizaciju projekata sprječavanja nelegalnog deponovanja otpada i prevencije nastajanja novih divljih deponija, odnosno ispunjavanja obaveza predviđenih lokalnim akcionim planovima upravljanja otpadom.\nNakon predstavljanja javnog poziva, u otvorenoj diskusiji dati su odgovori i pojašnjenja u pogledu pojedinih uslova. Predstavnici Eko-fonda su naglasili da je ovo prvi javni poziv koji za korisnike ima lokalne samouprave i njihove javne službe, te da će im povratni komentari biti od velike koristi na prepoznavanju eventualnih administrativnih barijera za konkurisanje. Na sastanku je naglašeno da će se prilikom pripreme budućih poziva razmotriti svi komentari koji su se čuli na današnjoj prezentaciji, a mogu biti od koristi za pojednostavljivanje procedura.\nNa info-sesiji su, pored predstavnika Zajednice opština i Eko-fonda, učestvovala 22 predstavnika organa lokalne uprave i komunalnih preduzeća iz 13 jedinica lokalne samouprave.\nSadržaj javnog konkursa može se preuzeti sa linka: https://www.eko-fond.me/me/javni-konkursi/javni-pozivi/ .


Hajdarević (LDP): DS, SDS i LDP postigli dogovor o mandatima | Autonomija\nHajdarević (LDP): DS, SDS i LDP postigli dogovor o mandatima\nDS i SDS dobili procente koje su tražili?\nČlan Predsedništva Liberalno-demokratske partije (LDP) Kenan Hajdarević izjavio je danas da su ta partija, Demokratska stranka (DS) i Socijaldemokratska stranka (SDS) postigle dogovor o raspodeli mandata na listi za predstojeće vanredne parlamentarne izbore.\n„Konačan dogovor oko mandata“, napisao je Hajdarević na svom nalogu na društvenoj mreži Tviter (Twitter) i dodao da je lider LDP-a Čedomir Jovanović na „pregovorima prekinuo agoniju i žrtvovao LDP da bi DS i SDS dobili procente koje su tražili“.\nTelevizija B92 u subotu je objavila da će te tri stranke izaći zajedno na izbore na listi Demokratska Srbija – DS, LDP, SDS i da će nosilac liste biti Dragoljub Mićunović iz DS-a, ali je predsednik SDS-a Boris Tadić posle toga rekao da dogovor nije postignut i da je ponedeljak krajnji rok.


Nalazite se ovdje: Naslovnica // Politika // Turizam i sport u istom ministarstvu\n01 # Megaministar — Bepo 2020-08-15 08:02\nČudim se što Kapeli nije predložio da se oformi ministarstvo turizma, športa i branitelja. Bio bi idealan ministar takvog mega ministarstva.\n0 0 # dejavu — pjer 2020-08-15 08:10\n0 0 # prijedlog — Mateja 2020-08-15 13:21\n03 # ... — WoW 2020-08-15 13:59


Jačanje utjecaja: Kina gradi ostrvo sa vojnim aerodromom - Klix.ba\nSvijet Jačanje utjecaja: Kina gradi ostrvo sa vojnim aerodromom\nJačanje utjecaja: Kina gradi ostrvo sa vojnim aerodromom\n24.11.2014. u 13:25\nKina gradi prvo ostrvo dovoljno veliko da na njemu instalira vojna postrojenja i jedan aerodrom.\nOstrvo se gradi u Južnom kineskom moru, u vodama koje su dugi niz godina predmet žustrih rasprava. Naime, ostrva Spratly prisvajaju Kina, Tajvan, Malezija, Vijetnam i Filipini.\nTo ipak ne sprečava kineske oružane snage da izgrade tri kilometra dugo i 300 metara široko vještačko ostrvo na kojem se gradi jedan cijeli vojni aerodrom uz dodatne vojne objekte. To potvrđuju satelitske fotografije koje su načinjene u augustu, a koje prikazuju razvoj ostrva na čijem se mjestu nalazio samo morski greben.\nNa području ostvra Spratly nalaze se aerodromi svih zemalja koje prisvajaju sporno područje, a jedino Kina do sada nije uspjela izgraditi jedan takav objekat. Ipak, ako je suditi prema najnovijim fotografijama, Kina je na korak od potpune kontrole nad više od 750 manjih i većih ostrva na tom području.\nPukovnik kineske vojske Jin Zhirui odbio je potvrditi postojanje planova za izgradnju aerodroma, ali je konstatovao da Kina ima plan "graditi potrebne objekte kako bi se zadovoljile strateške potrebe".\n1h 9min 89\n1h 16min 22\n1h 32min 114


Pileće pljeskavice sa ovsenim pahuljicama - Klub Zdravih Navika\nPileće pljeskavice sa ovsenim pahuljicama\nMame, da li u pripremi jela koristite mleveno pileće i ćureće belo meso ili se držite tradicionalnih recepata sa crvenom, odnosno svinjsko-telećom kombinacijom? Razlog zbog kojeg se žene retko odlučuju na mleveno belo meso je zbog predrasude da će im obrok ispasti suv ili suviše neutralan. Međutim, jela sa mlevenim belim mesom su laganija, zdravija i barem podjednako ukusna, ako ne i ukusnija.\nDanas sa vama delimo jedan veoma interesantan recept za pileće pljeskavice sa ovsenim pahuljicama. Namenili smo ga mamama koje žure pa žele da ekspeditivno pripreme ukusan, jednostavan i zdrav porodičan ručak. Pored neodoljivog ukusa, ove pljeskavice sadrže baby spanać koji ih čini hranljivijim i bogatijim. Zato mame, otvorite vidike, probajte ovaj moderan recept za pljeskavice koje su podjednako ukusne kao one tradicionalne a neuporedivo su zdravije, imaju manje kalorija i lakše su za varenje.\n– 1 pileći file\n– 2/3 šolje ovsenih pahuljica\n– 1 šolja baby spanaća ICEBERG SALAT CENTRA\n– 3 grančice svežeg peršuna ICEBERG SALAT CENTRA\n1. U seckalici usitnite ovsene pahuljice.\n2. Dodajte ostale sastojke i mutite dok se smesa ne ujednači.\n3. Pomoću dlanova, oblikujte pljeskavice manjeg formata i pecite na gril tiganju tako da budu zlatno bron boje sa obe strane.\nNapišite nam u komentarima kako su ispale vaše pileće pljeskavice sa ovsenim pahuljicama i prijavite se na naš newsletter kako biste dobijale najnovije recepte i savete o ishrani direktno na vašu e-mail adresu.\nbaby spanaćIceberg Salat Centarobrokpileće mesopljeskavicereceptručak\nStarije Sledeći post Pečena leblebija sa povrćem\nNovije Previous post: Ko će pobediti?


Kada i zašto se obratiti dečijem psihologu? – Brankica Stanojević\nKada i zašto se obratiti dečijem psihologu\nTokom rasta i razvoja svakog deteta pojavljuju se različite teškoće i problemi. Neki od tih problema su vezani za uzrast i sazrevanje deteta i javljaju se po razvojnom pravilu pa se i zovu razvojni.\nDruga vrsta problema proizlazi iz životnih okolnosti ili trenutnih situacija u kojima se dete i njegova porodica nađu.\nI na kraju, treću grupu problema čine oni vezani za postojanje urođenih ili stečenih oštećenja ili bolesti.\nVeliki deo navedenih problema roditelji ili deca rešavaju sami. Ipak, za mnoge od njih potreban je savet ili pomoć stručnjaka. U kojim situacijama bi bilo od velike koristi i za dete i za roditelja da se obrate psihologu?\nOd rođenja do predškolskog perioda\nU periodu razvoja od rođenja do predškolskog perioda deteta razlozi za obraćanje psihologu mogu biti:\nkašnjenje u uspostavljanju određenih funkcija ili aktivnosti u odnosu na razvojne norme (progovaranje, navikavanje na čistoću, hvatanje, žvrljanje,…)\nnepostojanje ili neadekvatno uspostavljanje emocionalnih ili komunikacijskih reakcija sa bliskim osobama (nereagovanje na direktno obraćanje, izostajanje osmehivanja bliskim osobama, izostajanje praćenja pogledom i uspostavljanja kontakta očima, nezainteresovanost za bili kakvo komuniciranje, povlačenje u sebe…)\nrepetitivno ponašanje (intenzivno i često ponavljanje u kontinuitetu potpuno iste aktivnosti)\nnezainteresovanost za kontakt sa vršnjacima\nteškoće u održavanju pažnje, nemogućnost da se kraće vreme bavi jednom aktivnošću\nteškoće u učenju uzrasno primerenih veština ili informacija (ređanje kockica, recitovanje nekoliko dečijih stihova,…)\nnezainteresovanost za predmete iz okoline ili izuzetna vezanost za samo jedan predmet\nnekontrolisana fizička aktivnost (stalno u pokretu, ni malo ne miruje, stalno menja aktivnost)\nčesti intenzivni napadi besa ili jaka iritiranost (neprimereno plakanje ili bezrazložna uznemirenost)\nproblemi sa spavanjem i ishranom\nregresivno ponašanje (vraćanje na ponašanje karakteristično za predhodne periode razvoja ili gubljenje nekih već stečenih oblika ponašanja – napr. dete koje je govorilo prestaje da koristi govor)\nsvaka uspostavljena dijagnoza vezana za probleme u razvoju (problemi sa vidom, sluhom, motorikom, razvojem govora, autizam , Daunov sindrom,…)\ndugotrajni medicinski tretmani\nŠkolski period i adolescencija\nU školskom i adolescentskom periodu problemi koji zahtevaju pomoć psihologa su:\nemocionalne teškoće (strahovi, fobije, depresivna ponašanja, intenzivna ljubomora, nagle i neuobičajene promene raspoloženja, uznemirenost …)\nproblemi u učenju (stalne teškoće u savladavanju redovnog gradiva, iznenadni loš školski uspeh, bežanje i neopravdano izostajanje iz škole,…)\nproblemi u ponašanju (agresivno ponašanje, povlačenje iz društva ili izolacija, gubitak interesovanja za važne aktivnosti,…)\nnagle izrazite promene apetita\ndugotrajna nesanica ili preterana pospanost\nčesti fiziči simptomi bez medicinske osnove (glavobolje, mučnine,…)\nPsihološka pomoć u vanrednim situacijama i okolnostima\nBez obzira na uzrast neke okolnosti ili situacije u kojima se dete ili roditelj nađu mogu da dovedu do problema u ponašanju deteta. To su, među ostalima i:\nrođenje brata ili sestre\npreseljenje u drugu školu ili mesto\ngubitak važne osobe\nprirodne katastrofe (poplave,…)\nPsihološka pomoć u svakodnevnim životnim situacijama\nPostoji veliki broj uobičajenih životnih situacija i okolnosti u kojima nismo uvek sigurni da li ispravno postupamo ili kakvu odluku da donesemo.\nU tom slučaju nije reč o postojanju patologije već o želji ili potrebi da se neki oblik naše aktivnosti unapredi, postigne bolji rezultat, ostvare postojeći potencijali ili kvalitetnije življenje.\nObraćanje psihologu u tom slučaju odnosilo bi se na pomoć u sagledavanju jedne tematike iz nekih novih uglova, ukazivanje na dodatne mogućnosti, optimalizaciju korišćenja postojećih snaga i prednosti osobe i donošenje najadekvatnijih odluka. Neke od oblasti u ovom domenu obraćanja psihologu su dileme u vezi načina i postupaka vaspitanja dece, profesionalna orijentacija i karijerno vođenje i sl.\nAko vas interesuje i tema koliko treba čekati pre javljanja psihologu pročitajte ovaj tekst.\nTu sam za sva vaša dodatna pitanja.


STVARAOCI ZA DECU Archives - Page 18 of 19 - Detinjarije\nDejan Aleksić se smatra jednim od najznačajnijih književnih stvaralaca mlađe generacije. On izuzetno uspešno piše i za najmlađe čitaoce, i za tu vrstu literature dosad je dobio brojne nagrade.\n15. 05. 2013 | KNJIGEPOKLANJAMO!STVARAOCI ZA DECU\t| 1 ✎\t|\nNjegove knjige logičkih zagonetki teško ispuštaju iz ruku i deca i odrasli, a nastupi i druženja sa mladim čitaocima, sve su samo ne uštogljeni književni susreti.\n15. 10. 2012 | KNJIGEPOKLANJAMO!STVARAOCI ZA DECU\t| 1 ✎\t|\nEtjen Deleser (Etienne Delessert) je proslavljeni ilustrator koji je dva puta osvojio nagradu Premio Grafico Međunarodnog sajma knjiga u Bolonji.\n15. 10. 2012 | KNJIGESTVARAOCI ZA DECU\t| 0 ✎\t|\n“Psiholozi nam stalno poručuju da se deca ne vaspitavaju rečima nego ličnim primerima. Ako roditelj čita knjige, čitaće knjige i njegovo dete. Ljubav prema knjizi razvija se tokom celog života, ali su najvažniji kontakti s knjigom u najranijem detinjstvu.”\n29. 06. 2012 | KNJIGEPOKLANJAMO!STVARAOCI ZA DECU\t| 3 ✎\t|\nGus Kuijer dobitnik prestižne nagrade “Astrid Lindgren”\nNagradu za književnost za decu “Astrid Lindgren” za 2012. dobio je holandski pisac Gus Kuijer.\n21. 03. 2012 | STVARAOCI ZA DECUVESTI\t| 0 ✎\t|


18-05-2020 17:26 Svet Planeta Video\nDve tinejdžerke su ubijene u Pakistanu "iz časti", nakon što se na društvenim mrežama pojavio snimak na kom se nalaze sa jednim mladićem.\nDevojke pre nego što su ubijene (Foto: Jutjub)\nPretpostavlja se da su dve devojke ubili članovi njihovih porodica, a dva muškarca su uhapšena u nedelju.\nReč je o ocu jedne od žrtava, i bratu druge devojke, rekli su policijski zvaničnici.\nRazlog ubistva 16-godišnje i 18-godišnje devojke je najverovatnije video koji je snimio mladić, na kom se nalaze on i tri devojke. Na snimku se vidi kako se oni ljube.\nTreća devojka koja se pojavljuje u videu je živa, rekli su u policiji, ali iz bezbednosnih razloga nisu naveli gde se nalazi.\nMladić sa snimka je uhapšen prilikom bega.\nIzgleda da je video snimljen pre gotovo godinu dana, a tek pre nekoliko nedelja se raširio društvenim merama.\nŠirom Pakistana, svake godine se izvrši oko 1.000 "ubistava iz časti" - ubistvo člana porodice, kada se smatra da je ukaljao ugled rodbine.\nPročitajte OVDE zašto Amerikanci više nisu vojno moćni.


NOĆ ISTRAŽIVAČA 2019 - Čačak\nCentar za stručno usavršavanje Čačak\nOve godine, deseta po redu Evropska noć istraživača, održaće se u petak 27. septembra i u Čačku. Naučni klub Regionalnog centra za profesionalni razvoj zaposlenih u obrazovanju Čačak, jedan od 14 koje je Centar za promociju nauke otvorio 2016. godine biće domaćin istraživačima i svim ljubiteljima nauke iz Čačka i okoline od 23. do 27. septembra 2019. Kroz slogan Evropske noći istraživača „Deseta noć, kroz znanje daje moć“ na svim punktovima dozivaće vas nauka. Put do naučnog petka menja fokus i promoviše vrednosti kulturnog nasleđa i prirodnih resursa u društvu, ističući značaj uloge koje zajednice igraju u očuvanju kulturnog nasleđa.\nPartneri: Narodni muzej u Čačku, Međuopštinski istorijski arhiv, Hotel Beograd i Centar za vizuelne umetnosti "Krug" u Čačku\nOčuvanje kulturnog nasleđa kroz oživaljavanje starina\nNaučni klub Čačak\n23.09.2019. 12:00 - 14:00\nStare stvari su svuda oko nas. Mnoge stvari nas vezuju za neke uspomene i lepa sećanja zbog čega ne želimo da ih pošaljemo na deponiju iako su odavno odslužile svoje... Kroz kreativnost se može rešiti mnogo toga. Uz izmene...\nMatematika i biologija oko nas\n23.09.2019. 16:00 - 18:00\nIdeja je da učenici od prvog do četvrtog razreda nauče zakonitosti iz matematike i biologije na primerima u prirodi. Konlkretno mesto dešavanja i okupljanja je Park znanja Centra za stručno usavršavanje u Čačku.\nKrajputaši i dragačevska klesarska škola\nDragačevska sela bogata spomenicima krajputašima i Mašinsko saobraćajna škola Čačak\n24.09.2019. 12:00 - 14:00\n"Nema pouzdanih podataka od kada datira kamenorezački zanat u Dragačevu, ali se sa sigurnošću može utvrditi da je tokom 18, a naročito 19. veka ovaj zanat doživeo svoj procvat. To je period kada kameni spomenici počinju masovno da se...\nMoć vetra i vazduha\n24.09.2019. 15:00 - 17:00\nRadionica za decu “Moć vetra i vazduha” će na praktičan način dočarati učenicima od petog do osmog razreda osnovnih škola koja je moća vazduha, odnosno vetra. Planirano je povezivanje tema mase, sile i vazduha kao i njihov...\nKroz poeziju Branislava Brane Petrovića\nOkrugli sto koji će za jedinu temu imati rad i delo istaknutog srpskog pesnika Branislava Petrovića. Razgovaraće se o idejama vodiljama za njegovo stvaralaštvo. Šta je to imalo najveći uticaj na pesnika, čime se vodio i kako je on...\nSa Nadeždom kroz vreme\nGalerija ''Nadežda Petrović'' Čačak\n25.09.2019. 10:00 - 11:00\n"Delo Nadežde Petrović, u celini, zrači strašnom ekspresijom, snagom i hrabrošću ove jedinstvene žene - slikara sa Balkana. Zahvaljujući njenom duhu koji je, iz male Srbije, stremio modernom svetu, ali i srećnim okolnostima da se,...\nHemija i fizika to su sestre dve\nGradska biblioteka ''Vladislav Petković Dis''\n26.09.2019. 18:00 - 21:00\nIdeja je da kroz interaktivne radionice hemije i fizike učenici shvate povezanost ove dve nauke kroz izvođenje ogleda, interakciju i korišćenje prirodnih materijala. Realizatori: "Dragana Babović, nastavnica...\n27.09.2019. 10:00 - 11:00\n27.09.2019. 12:00 - 14:00\nEh ta zanimljiva matematika\n27.09.2019. 18:00 - 21:00\nU okviru radionice za decu "Eh ta zanimljiva matematika" učenici će imati priliku da kroz zanimljive zadatke, rebuse, upoznaju ovu nauku iz drugog ugla. Na ovaj način se podstičemo kreativnost, dosetljivost, budimo vijugice i razmišnjamo o...


Moto GP trka u Muđelu\nDan za nadmetanje je počeo sa 69 sekundi ćutanja, čime je odata počast nedavno preminulom Nikiju Hejdenu, a na kacigama mnogih vozača se našao i broj 69, koji je nosio svetski šampion iz 2006. godine. Žuta boja razlivala se pojedinim krivinama staze u Muđelu, a poticala je od brojnih dimnih bombi, transparenata i zastava sa brojem 46.\nPubliku je obuzeo apsolutni trans kada su se crvena svetla ugasila, pošto je Valentino Rosi odmah preuzeo vodeću poziciju startujući sa drugog mesta, ostavivši iza sebe Maverika Vinjalesa. Koliko god da je komplikovana nova sezona na Dukatiju za petostrukog svetskog šampiona, Horhe Lorenco nije dozvolio da se zaboravi zašto je na ovoj stazi trijumfovao čak pet puta. Na početku trke, uspeo je da se domogne trećeg mesta, a potom i da pripremi nekoliko sjajnih napada na Rosija i da na kratko povede Moto GP povorku, demonstrirajući koliko je Dukati dominantan na startno-ciljnom pravcu.\nIpak, činilo se da Lorenco nije uspeo da pronađe pravi odgovor na vožnju vozača fabričke Jamahe, pa je lagano gubio pozicije, za razliku od timskog kolege, Andree Dovicioza, koji je strpljivo čekao priliku za napad. Vinjales se vratio na čelo kolone, dok je Doviciozo uspeo da zaobiđe Rosija i tako otvori put ka borbi za prvu pobedu u sezoni.\nMotoGP : Italy Race G. Meda Highlights- Mugello 04.06.17\nVozači fabričke Honde bile su u velikim problemima, pošto je Marka Markeza na četvrtoj poziciji zaobišao još jedan Italijan, Danilo Petrući, koji se ubrzo priključio vodećem triju, čineći da se prva četiri vozača nađu u okviru jedne sekunde. Ubrzo je Doviciozo uspeo da izbije na vodeću poziciju, dok se Vinjales mučio da održi tempo koji je nametao Dukatijev vozač. Senzaciju je priredio Petrući pošto je zaobišao Rosija, a potom i Vinjalesa, ali su ipak umeće vožnje i talenat mladog Španca presudili da se Petrući zadovolji trećim mestom, što je ujedno i njegov drugi podijum u najvišoj kategoriji.\nTako je Doviciozo odneo pobedu „kod kuće“, drugu u kategoriji od 1.000 kubika, na dvotočkašu italijanskog proizvođača i učinio da se treći put ovog nedeljnog popodneva začuje italijanska himna. Vinjales je drugim mestom učvrstio lidersku poziciju u generalnom plasmanu sa 105 bodova, 26 više u odnosu na Dovicioza, odnosno 30 više u odnosu na „Doktora“. Da li je povreda koju je zadobio prilikom vožnje na motokrosu uticala na učinak Valentina Rosija u ovoj trci, ostaje da se sagleda, ali je činjenica da mu je četvrto mesto u Muđelu donelo važne poene u nastavku bitke za šampionsku titulu.\nBranilac titule, Mark Markez, razočarao je nesigurnom vožnjom u Toskani i priliku da popravi utisak imaće već za nedelju dana, u blizini rodnog mesta gde će 11. juna u Barseloni biti održana trka za Veliku nagradu Katalonije.


Republika / (FOTO) Glumica objavila fotku kako hrani bebu u parku: Poslala snažnu poruku, pa dobila OGROMNU PODRŠKU!\n(FOTO) Glumica objavila fotku kako hrani bebu u parku: Poslala snažnu poruku, pa dobila OGROMNU PODRŠKU!\nutorak, 6. 4. 2021.| 12:56\nMarina Ćosić dobila je ogromnu podršku nakon što je hranila bebu u parku.\nGlumica Marina Ćosić nedavno je postala majka devojčice kojoj je dala ime Sofija.\nLepa glumica je juče na svom Instagram nalogu podelila fotografiju na kojoj svoju mezimicu doji u parku, pa podržala sve majke u dojenju beba na javnom mestu, napisavši:\n- S obzirom na to da su krenuli lepi dani, nas dve ili nas troje se dosta češće šetamo. Počela je da voli da spava u kolicima, pa često produžim šetnju jer vidim da joj prija truckanje. Tako smo pre neki dan dosta odmakle, pa se gospođica probudila gladna. Do sad nisam imala priliku da dojim u javnosti, ali s obzirom na to da imam malu bebu kojoj prija vazduh i voli da se šeta, trenutak kad je gladna je bio idealan da sednem u park i da je nahranim, ne da joj dam flašicu nego da je podojim. Bilo mi je neprijatno jer sam očekivala da će da me osuđuju, zašto ne odem kući ili se sklonim negde dalje od oka javnosti, ali onda sam u sledećem trenutku pogledala u nju koja je najsrećnija na svetu što može da klopa baš sad kada je gladna, a ne da gladuje još 30-45 minuta dok ne stignemo kući - napisala je glumica u opisu svoje fotografije na Instagramu.\n- Da sam je pustila da gladuje bila bi nervozna i verovatno bi postala neutešna. Tako sam prelomila. Stanje mog deteta mi je mnogo bitnije od nekih osuđivačkih pogleda. Zato sam sela i uzela da je nahranim. Znate šta je najzanimljivije? Nit je bilo osuđivačkih pogleda, nit je bilo pogleda uopšte. Ona je pojela svoje. Ja sam se opustila, a posebno zato što sam shvatila da se ništa i ne vidi, i da i njoj i meni odgovara da možemo na duži period da izađemo, šetamo se i nagranim je, a da nas niko ne zagleda. Želim sa svojom pričom da vas sve pozovem da podržite dojenje u javnosti kao najnormalniju i najprirodniju stvar na svetu - dodala je Marina Ćosić na svom Instagram profilu.\nIspod ove fotografije Marina je dobila pregršt pozitivnih komentara i podršku drugih majki.\nEstrada Glumica Kultura Zabava Marina Ćosić


Memorijalni centar u Srebrenici predstavio program uključivanja bh. zastupnika - Interview.ba\nMemorijalni centar Srebrenica-Potočari danas je predstavio javnosti program “Zastupnici/e za Memorijalni centar”, u okviru kojeg planira značajnije uključivanje izabranih predstavnika u državnim, entitetskim i kantonalnim zakonodavnim tijelima u aktivnosti ove institucije.\n– U toj saradnji je od posebne važnosti zagovaranje donošenja zakonske regulative o zabrani negiranja i minimiziranja genocida, zajedničko djelovanje na borbi protiv govora mržnje, te povezivanje s različitim međunarodnim partnerima koji će doprinijeti podizanju svijesti o činjenicama vezanim za genocid u Srebrenici – poručuju iz Memorijalnog centra Srebrenica-Potočari Spomen obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995. godine.\n– Parlamentarci koji se uključe u ovaj program, podržavat će Memorijalni centar Srebrenica-Potočari izdvajanjem redovne simbolične mjesečne donacije od 100 KM od svoje naknade za rad (paušala), a ova sredstva će biti iskorištena za namjensku podršku aktivnostima posebnih programskih aktivnosti rada sa domaćim i međunarodnim partnerima, te uključivanja mladih na istraživanju genocida u Srebrenici – dodali su iz Memorijalnog centra.\nU posljednjoj sedmici augusta 2020. godine, Memorijalni centar će upriličiti poseban događaj i zajedničku posjetu inicijative “Zastupnici/e za Memorijalni centar”, kada će javnosti biti prezentirani rezultati rada inicijative.\nPočela tematska sjednica Predstavničkog doma Parlamenta FBiH, prisutan Janez Kopač


koliko pjevaci zaradjuju od jutjuba\nCECA ZARADILA MILION, A BUBA I DŽALA 2,5 MILIONA EURA?! Pjevači se RAZBIJAJU od love - evo koliko je uzela Karleuša! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n17.10.2021. / 10:34\nPjevači i pjevačice od pregleda na Jutjubu zaradili na stotine hiljada, neki i miliona eura!\nPjevači i pjevačice zarađuju više od prosječnog građanina, ali zbog Jutjuba i digitalnih muzičkih platformi, mnogi od njih su proširili svoj biznis i dobili dodatni izvor prihoda. On često dostiže i vrtoglave sume od nekoliko stotina hiljada, pa do nekoliko miliona eura.\nAko se uzme u obzir da je zarada na Jutjubu u prosjeku na milion pregleda oko hiljadu eura (u zavisnosti iz koje države se gleda video), može se reći da su njih dvojica od ovog sajta dosad zaradili preko dva i po miliona eura! Treba uzeti u obzir da se na njihovom kanalu nalaze i spotovi drugih izvođača sa kojima su sarađivali, pa su dio kolača delili sa njima. Poznato je da dio zarade ide i izdavaču, ali u slučaju sarajevskog dvojca, koji imaju svoj studio i Jutjub kanal, nema potrebe da dio prihoda daju drugima.\nMaja Berović na Jutjubu ima skoro 400 miliona pregleda i zaradu višu od 300.000 eura.\nBrojni izvođači trep muzike, poput Cobija, Raste i Senide, na kanalu Bassivity Digital, koji ima preko 1.000.200.000 pregleda, pa se ne zna tačna zarada svakog ponaosob, ali je ukupna suma oko milion eura.\nNjene pjesme na Jutjubu imaju preko 1.000.700 pregleda, ali i nešto manju zaradu, jer, po riječima izvora Kurira, ona kanal nije monetizovala odmah. Uprkos tome, od jutjuba je do sada zaradila približno milion eura. Baš poput Bube i Jale, i Ceca je svoj izdavač, pa tako zaradu ne dijeli sa drugima, osim kada je u pitanju porez koji svi izvođači moraju da plate.\nNa vrhu liste se nalazi i Lepa Brena sa 573 miliona pregleda na jutjubu i zaradom od oko 500 hiljada eura do sada, a odmah iza nje je Zdravko Čolić sa 500 miliona pregleda i zaradom preko 450 hiljada eura.\nJedna od popularnijih na ovom kanalu je i Ana Nikolić sa 266 miliona gledanja i približnom zaradom oko 200 hiljada eura do sada.\nNa petom mjestu je Jelena Karleuša koja je do sada od jutjuba zaradila više od 200 hiljada eura sa 257 miliona prikaza.\nNjena koleginica Dara Bubamara je na visokom šestom mjestu sa 206 miliona pregleda i zaradom od oko 180 hiljada eura.\nVeliku zaradu muzičari imaju zahvaljući strimingu, odnosno digitalnim platformama sa kojih se daunloaduju njihovi hitovi. Cijena za milion strimova kreće se u prosjeku od 3.000 do 3.500 eura, a kao što se može vidjeti na fotografiji sa jednog od tih striming servisa, najslušanija je slovenačka zvijezda Senidah sa skoro 80 miliona strimova. To znači da je do sada zaradila samo 280 hiljada eura zahvaljujući ovoj platformi.\nIza nje se nalazi Buba Koreli sa 77 miliona strimova i zaradom od 270 hiljada eura, a na trećem mjestu je Stefan Đurić Rasta sa 53 miliona i 185 hiljada eura.\npjevači estrada zarada\nUpravo gledate PROTEST UGOSTITELJA PROFESORSKIH ZGRADA U CITY KVARTU: "TRAŽIMO ISTA PRAVA KAO SVI!" 0 Video Prije 47 min Razgovarali smo sa vlasnikom jednog od 22 lokala u City kvartu koji nam je obrazložio svoje nezadovoljstvo radnim...


Uz protivljenje hrvatskih i srpskih zastupnika: Zastupnički dom PBiH podržao hitni postupak o prestanku mandata VSTV-a | Dnevnik.ba\nBez ruku SNSD, HDZ-a i Srpskog kluba zastupnici u Parlamentu BiH podržali su hitnost procedure prijedloga zakona o prestanku mandata VSTV u sadašnjem sastavu. Stava su da sve što u BiH počinje s VSTV-om treba rješavati hitno. Trenutni sastav VSTV kažu i treći stup vlasti ne osigurava pravnu sigurnost BiH.\nHDZBiH, SNSD i Srpski klub nisu za brzo skidanje glava te izražavaju sumnju u povod prijedloga ovog zakona, te da ne treba donositi ishitrene odluke i da temu VSTV ostave za tematsku sjednicu o pravosuđu koja bi trebala biti održana u ožujku. O ovom zakonu se raspravlja na zahtjev zastupnika Dragana Mektića, a ukoliko zastupnici budu glasali kao u slučaju hitnosti procedure on bi mogao dobiti podršku Zastupničkog doma.\nPred zastupnicima će se naći i Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o ombudsmenu za ljudska prava BiH, čiji je predlagač Vijeće ministara BiH.\nBit će razmatran i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija BiH, koji je također predložilo Vijeće ministara BiH, a kojim se predviđa uspostava proračunskog inspektorata u okviru Ministarstva financija i trezora.\nIzmeđu ostalog, na dnevnom redu su i prijedlozi izmjena i dopuna Zakona o patentu, Zakona o Sudskoj policiji BiH te Zakona o sustavu državne pomoći u BiH, koje je predložilo Vijeće ministara BiH.\nZastupnici će u prvom čitanju razmatrati Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona BiH o izvršenju kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera, koji je predložilo Vijeće ministara BiH, kao i Prijedlog zakona o dopuni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima, čiji su predlagači zastupnica Mirjana Marinković Lepić i Predrag Kojović.\nPred zastupnicima će se naći i Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH, predlagača Mirjana Marinković Lepić i Predrag Kojović, s mišljenjem Komisije za financije i proračun, kao i Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, predlagača zastupnik Damir Arnaut, s mišljenjem Ustavnopravne komisije. Nadležne komisije nisu podržale ova dva zakonska prijedloga.\nPredviđeno je i razmatranje više izvještaja, informacija, odluka, zastupničkih inicijativa kao i davanje suglasnosti za ratifikaciju nekoliko sporazuma i ugovora.\nPredsjedavajući Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Denis Zvizdić jučer je kazao da će danas na dnevnom redu biti sporazumi kojima se prihvaća više od 140 milijuna eura granta za različite projekte iz oblasti infrastrukture, komunalnog gospodarstva, obnove bolnica na teritoriji RS.\nPojasnio je da je riječ o više od 100 milijuna eura koji su namijenjeni za rekonstrukciju zdravstva na teritoriji RS, od čega 30 milijuna eura za izgradnju nove bolnice u Bijeljini, rekonstrukciju Kliničkog centra u Banja Luci, 24 milijuna eura granta od čega 14 milijuna za energetsku efikasnost i 10 milijuna eura granta za tretman i odvođenje otpadnih voda Gradiška, prva faza…\nNa kraju današnje sjednice pred zastupnicima bi se trebalo naći nekoliko materijala s oznakom „povjerljivo“, prenosi FENA.\nZastupnica u Parlamentu BiH: "Za mene je Milorad Dodik bog"\nSljedeći tjedan sjednica Zastupničkog i Doma naroda PSBiH


Posted On 06 svi 2022\nPosted On 04 svi 2022\nPosted On 03 svi 2022\nPosted On 10 stu 2021\nPosted On 02 lis 2021\nPosted On 15 kol 2021\nPosted On 14 kol 2021\nPlanete Saturn i Pluton njihova konjunkcija dogodiće se krajem decembra 2019. i u januaru 2020. godine. Ovo je izuzetno nezgodna konjukcija dve teške planete sa otežavajućim uticajem, tokom trajanja ovog tranzita moguće je javljanje brojnih otežavajućih i sputavajućih okolnosti tako d\nTalenat je genetski nasledjen dar koji se u astrologiji posmatra kroz : 5 kuća – kreativnost, darovitost 4 kuća . genetsko nasledje 9 kuća (5 od 5-e kuće) čiji vladar pokazuje da li će se i gde talenat ispoljiti 12 kuća- kontakt sa nesvesnim delom licnosti, uticaj prošlih inkarn


Hoće li Islamska država Evropu približiti Putinu ili Obami? - Sputnjik Srbija\n09:29 22 Oktobar 2020\n18:00 22.11.2015 (osveženo 21:04 22.11.2015) Preuzmite kraći link\nNekoliko dana posle terorističkog napada koji je u Parizu izvela Islamska država, predsednik Francuske Fransoa Oland došao je do otkrića da je ID, a ne predsednik Sirije Bašar el Asad, neprijatelj Francuske. Ne samo da Francuska prestaje da zahteva Asadov odlazak, već mu pruža i posrednu podršku u njegovoj borbi protiv ID uz pomoć Rusije i Irana.\nNekoliko dana posle terorističkog napada koji je u Parizu izvela Islamska država, predsednik Francuske Fransoa Oland došao je do otkrića da je Islamska država, a ne predsednik Sirije Bašar el Asad, neprijatelj Francuske. Ovo otkriće — ma koliko delovalo očigledno, jer su Francusku napali islamisti, a ne Asadovi lojalisti koji se uostalom i sami bore protiv istih islamista — već je počelo da proizvodi ozbiljne posledice u vidu neočekivanog približavanja Francuske i Rusije. Kako će reagovati Sjedinjene Američke Države?\nFrancuska je bila najvatreniji evropski zagovornik Asadovog odlaska sa vlasti u Siriji, sasvim na liniji tog beskompromisnog stava koji zagovaraju i SAD, Turska, Saudijska Arabija… A onda obrt — Oland u Parlamentu Francuske:\n„U Siriji, mi tražimo političko rešenje problema. Naš neprijatelj u Siriji nije Bašar el Asad, nego Islamska država.“\nTo Olandovo otkriće koje Francusku najednom izuzima iz hora Asadovih oponenata koji nastavljaju da ponavljaju, kao predsednik SAD Barak Obama ovih dana, kako sirijski predsednik mora da ode, pa čak i govore da je on, rečima predsednika Turske Redžepa Tajipa Erdogana, „glavni razlog humanitarne krize i rastućeg terorizma u regionu… Asad je državni terorista…“\nFrancuska: Rusija izvodi veoma moćne napade na ID\nŠtaviše, ne samo da — pritisnuta terorističkim napadom Islamske države i neposrednom pretnjom ove organizacije — Francuska prestaje da zahteva Asadov odlazak, već mu pruža i posrednu podršku u njegovoj borbi protiv Islamske države uz pomoć Rusije i Irana. Reč je o rezoluciji Saveta bezbednosti o globalnoj borbi protiv Islamske države, Al Kaide i ostalih islamističkih terorista, koja je usvojena 20. novembra na predlog Francuske i uz sugestije Rusije (otkrio je to ruski predstavnik u Savetu bezbednosti Vitalij Čurkin, rekavši da je predlagač rezolucije, Francuska, usvojila neke „važne ispravke koje je predložila Rusija“).\nOva rezolucija, u svom članu 5, „poziva sve članice (Ujedinjenih nacija) koje to mogu, da preduzmu sve neophodne mere“ protiv Islamske države, Al Kaide i ostalih terorističkih grupa na teritoriji Sirije i Iraka, a među takvim članicama Ujedinjenih nacija je nesumnjivo i sama Sirija, čiji je legitimni predsednik Bašar el Asad.\nFrancuska rezolucija ima još barem dva itekako važna detalja sa ozbiljnim (geo)političkim implikacijama: Al Kaida i organizacije povezane sa njom proglašeni su, nalik Islamskoj državi, za „pretnju međunarodnom miru i bezbednosti“ i zatražena je od članica Ujedinjenih nacija (tačka 6 usvojene francuske rezolucije) da stupe u ozbiljnu borbu protiv „finansiranja terorizma“. I jedan i drugi detalj udaraju po SAD i njenim saveznicima.\nDepeša američke diplomatije 09STATE131801 (30. decembar 2009. godine), naime, eksplicitno navodi da „Saudijska Arabija ostaje glavna baza finansijske podrške Al Kaidi (…) i drugim terorističkim grupama“. Dokument obaveštajne službe američkog Ministarstva odbrane (Defense Intelligence Agency — DIA) iz avgusta 2012. godine priznaje da, uz Saudijce i ostale zalivske države, i SAD i Turska podržavaju sirijsku opoziciju čiju okosnicu čine Al Kaida i ostale sunitske džihadističke organizacije, a baš ovih dana Džabhat al Nusra, sirijska podružnica Al Kaide, javno, putem Jutjuba, zahvaljuje kolegama iz Slobodne sirijske armije što su sa njima podelili isporuku američkih antitenkovskih raketa iz Saudijske Arabije i Katara…\nAli ne samo što se usvojenom rezolucijom zapravo udara na Amerikance i njihove saveznike koji finansiraju i naoružavaju sirijske pobunjenike protiv Asada, već je to učinjeno u mogućoj koordinaciji sa Rusijom. Samo četiri dana pre usvajanja francuske rezolucije u Savetu bezbednosti, na skupu G20 u Turskoj, predsednik Rusije Vladimir Putin javno je progovorio o temi koja je možda i od ključnog značaja za razumevanje fenomena Islamske države, a o kojoj se do sada nije govorilo uopšte — o finansiranju Islamske države od prodaje nafte sa okupiranih teritorija (Putin je pritom optužio neke članice G20 da u tome učestvuju i time faktički finansiraju Islamsku državu), što je Francuska potom i uvrstila u svoju rezoluciju koja će biti usvojena u Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija.\nBritanski „Gardijan“ u međuvremenu navodi, pozivajući se na neimenovane francuske diplomate, da će Oland od Baraka Obame u Vašingtonu ovog utorka zatražiti da se SAD žešće uključe u borbu protiv Islamske države zato što Evropa — pritisnuta istovremeno i terorističkom pretnjom i izbegličkom krizom — više ne može da čeka, što je pristojan način da se kaže da je Evropa zapravo nezadovoljna načinom na koji se SAD bore protiv Islamske države. Pravi smisao pak ovim navodima daje ocena ruskog šefa diplomatije Sergeja Lavrova da SAD zapravo i ne žele uništenje Islamske države, jer im ova teroristička organizacija koristi za slabljenje Asadovog režima… Evropi je to, naravno, potpuno jasno već duže vreme, a sada zbog terorizma i izbeglica, zato što trpi posledice ovakve američke igre, Evropa više ne sme da ćuti.\nA posle Vašingtona Oland u četvrtak putuje u Moskvu, da sa Vladimirom Putinom dogovori nastavak vojne saradnje u, ispostavlja se sada, zajedničkoj borbi protiv Islamske države. Uspeh ove borbe mogao bi da reši, ili makar dobrano ublaži, spomenuta dva glavna evropska problema, terorizam i izbegličku krizu.\nFrancuskoj bliži „fajter“ Putin od filozofa Obame\nVojna saradnja Rusije i Francuske i ostatka „stare Evrope“, po prirodi stvari, morala bi da izazove i njihovu dublju političku saradnju i približavanje. To je scenario u čije je sprečavanje Vašington do sada uložio mnogo. I u tome imao poprilično uspeha zahvaljujući, pored ostalog, i nemoći Evropljana da se odupru svom velikom bratu sa one strane Atlantika. Hoće li krize, teroristička i izbeglička, a obe imaju isti uzrok, Evropu okuražiti da se zauzme za sopstveni interes, čak i ako je on suprotan američkom? Ili će saradnja Francuske i Evrope sa Rusijom ostati ograničena na sirijsku krizu, bez sposobnosti da dovede do ozbiljnijih pomeranja u globalnim geopolitičkim relacijama?\nKao značajan test, ispostavlja se najednom, poslužiće naredni ministarski sastanak NATO–a početkom decembra, kada će se donositi i odluka hoće li, ili ne, u sladu sa željom Vašingtona Crnoj Gori biti upućen poziv da se pridruži ovom vojnom paktu. Ruska Duma je i javno izrazila svoje protivljenje ovom pozivu, što je poruka koja nije bila toliko upućena Crnoj Gori, koliko onima koji će o tome odlučivati u okviru NATO–a…\nSarkozi Olandu: Treba formirati koaliciju sa Rusijom protiv ID\nDevet od deset Francuza podržava Olandove mere\notkriće, Asad, napad, islamska država, Evropa, Francuska


Razgovarao: Mladen Savkoviæ utorak, 1.01.2013. | 09:15\nJa sam tek sada odgledala film. Ne mogu da prestanem da razmisljam o njemu, pa sam naletela i na ovaj intervju sa Majom.\nHvala Majo na ovom filmu, pomogla si mi da se zagledam dublje u mlade osobe, nalik junacima Klipa, koji su po meni dominantna vecina medju mladima u danasnjem drustvu. Imam dete, jos malo, al mi frka kad pomislim sta me ceka za 10ak godina, i u sta ce izrasti... Ovaj film me je na neki nacin rasteretio, i pomogao mi da se zagledam u takvu mladost.\nA da li neko od Vas sablaznjenih kritikuje medije, politiku vodjenja kulture i obrazovni sistem ove zemlje, koja i doprinosi stasavanju ovakve maldosti, totalno hermeticne i u korov dusevne bede obrasle. Kakva kulturna bastina i odlikasi, kad ja ovo svakog dana gledam i tesko mi je sto u takvoj mladosti vidim i buducnost nase planete. Duboko saosecam sa mladima, ali tek nakon odgledanog Klipa!\nHvala Majo jos jednom!\n(Ana, 6. januar 2015 00:37)\nsrbijo nikada se neces iz blata izvuci. tuzno koliko ljudi je neobrazovano, neosvesceno....svaki put me iznenadjuju komentari citalaca i iznova unistavaju svaku nadu za neko bolje sutra. majin film je daleko najbolji domaci film u poslednjih verovatno i vise od deset godina.\n(marija28, 12. april 2013 00:45)\nOvako je sve pocelo, ne tako davne 2005. godine :\n(Joalexander, 18. februar 2013 11:21)\nMene film nije odusevio, naprotiv. Gledam komentare ovde i ocene istih, vidim da, sto inace nije slucaj, delim misljenje vecine. Ali pravo je pitanje - kakav je background ove autorke? Iz kojih slojeva drustva ona doplovljava? Koliko znam iz dobro situiranog, u kome nicega ne manjka, gde se u mnogocemu uziva iz obesti i hedonizma. A onda ministarstvo i grad Beograd daju 32.000.000,00 dinara za dodatnu igrariju. Lepo. Onda pogledam sajt ministarstva i konstatujem da toliko nije za godinu dana ulozeno u sve projekte zastite kulturne bastine zajedno. Jos lepse. Drage filmadzije, vase igranje jako puno kosta, a koliko donosi? Nagradu i samoreklamu autorki, ponizavajucu sliku koju saljemo o sebi u svet. Svugde ima problema, strasnih stvari, ali se drzavne pare nigde ne trose u takvoj nesrazmeri na licno samoreklamerstvo u odnosu na opsti interes. Film nije jedini segment kulture, ali zauzima previse mesta u nasim medijima. Nagrada na jednom od par stotina festivala? A naucni clanak u o bastini u jednom 10 najprestiznijih casopisa u svetu za datu oblast (tu postoje jasna merila), kao rezultat visegodisnjih istrazivanja? Ni ovaj, niti jedan drugi sajt tome nikada nece dati ni dva retka.\n(Singidumljanin, 19. januar 2013 18:05)\nU ovom drustvu je sve moguce.. od sado-mazo seksa, masakriranja, pljacki stoljeca, nasilja, pa zasto je onda cudno i da jedna Maja Milos snimi film o svakodnevnici omladine serpske, bez poruke i resenja i jos zadobije nesluceni publicitet?! Tzv. "Sok" kao sredstvo uspeha i skretanja paznje, svaki marketing,i onaj negativan, je vrlo koristan u te svrhe..\nSorry Majo, sve cega si se dohvatila i prikazala, bio sam svestan davno pre, samo ne znam da li licno gajis voajerske sklonosti ili si i sama bez mnogo promisljanja uletala u sex. iskustva i ostala isfrustirana posle svega.. a snimanje ovog filma onda moguce da dodje kao svojevrsna katarza!\nLjubav!! -kako je to nezahvalan termin danas za upotrebu, a u ovom kontekstu jos posve groteskno zvuci!\nZivela anrhija i vreme licemerja!\n(emigrant, 16. januar 2013 14:50)\nIzvesni Zile je pitao kako je rediteljka pronasla finu decu kada je sva omladina ogrezla u drogu seks i alkohol.\nDa li ste svesni da u ovoj nasoj tuznoj, pretuznoj zemlji seks svrstavaju u grupu bolesti zavisnosti. Zato je plemenita gospodjica Milos i snimila ovaj film. Hvala joj!\nMajo draga, mislim da od frustriranih niko ziv nece da prizna koliko je KLIP veliko i znacajno delo. Hvala na filmu!\nA ostali nek nadju nekog da ga vole!\n(WR, 8. januar 2013 20:38)\nDrago mi je da uvažavate razliku površnog i suštine. Ako sam razumeo, nismo se složoli da li Trir govori prvenstveno o suštini M ili Ž biæa\nÈulnost je i životinjska- duhovnost je ekskluzivna suština ljudskog biæa. Oba filma govore o „grehu“, o životinji u nama kao delu biæa nasuprot suštini. Tipièan M greh, njegov demon, je predaja zloèinu/nasilju kome Ž nije sklona. Filmovi znaèi ne govore o M, veæ o nepostojanju M- o nesvesnom,relativno zavisnom M, upravljivom i predatom ženi. O M ne možete uèiti iz njih, iako "He" na kraju "Antihrista" spoznaje i izbavlja se (dok Klip2 u kojem Djole uviða šta ga je snašlo Maja tek treba da snimi)\nDakle, oba filma govore o pospoljenosti, telesnosti, èulnosti i strasti u kojima Žena (She/Jasna) doseže „vrhunce“ predanosti svom demonu. O Ženi možete uèiti iz njih.. naèinu na koji "upravljaju"\nPrimetite, „Hi“ iako priznati psiholog, do samog kraja ne uspeva da prepozna "She". Istina mu je skrivena- šta oèekujete od današnje dece..?\nŽena „zna“, muškarac mora da nauèi\nU modernom feminizovano-jevreizovanom društvu sve je dozvoljeno osim svesti. Potreban je uspavan,sugestibilan, pospoljen M slièan ženi, koja je zlopupotrebljena u svrhu kontrole. Probuðen je neupotrebljiv, neupravljiv..\nŠta je uzvišeno- šta uniženo, pitanje je društvene paradigme. Novi hipotetièki koncept Effemat, uzvisuje ženska naèela i principe.\nŽivot se odigrao, filmovi snimljeni, knjige napisane.. treba SAMO prodreti do suštine. Svest je M put)\n(hvala na replici Ana, 4. januar 2013 13:14)\nnatera me da pogledam), 3. januar 2013 14:20)\nNemojte tako olako o Trirovom "Antihristu", molim vas. "Antihrist" je film koji objasnjava sustinu muskog, a ne zenskog bica, kako vi rekoste. Odnosno, ono sto prvo gledalac poima dok gleda "Antihrista" je upravo suprotno od onog sto je autor hteo da kaze. Ali to je malo ko shvatio. Da je "Antihrist" toliko lako citljiv, da u njemu nema bezbroj slojeva, ne bi Trir bio toliki genije koliki fakticki jeste.\n(Ana, 4. januar 2013 01:16)\n“Vrednost” filma èini samo èinjenica da je žena autor. Da je isto potpisao muškarac, umesto etikete “visoka umetnost”, ušao bi u konkurenciju najslabijih ostvarenja sa najbanalnijom samoreklamom.\nTelesnost i sex su najlakši (jedini) put na kome žena može probiti granice umetnièkog izraza. Maja nudi i objašnjava svoju dušu istim sredstvima kao i M.Abramoviæ. Zapad to podržava i lagano i suštinski demontira ovo društvo.\nŽensko nametanje pospoljenosti, telesnog “greha”, propagiranje i zavisnost od njega, su stvarnost/èinjenica i po meni poruka filma. Èulnost, nasuprot duhovnosti - i èovek nestaje. Gde ste ga videli u ovom filmu? Nigde osim u maloj Stani (i delimièno Jasninoj majci kao protivteži). Ljudi nema. Nije li i sam autor upravo to što je prikazao - manje ili više ispoljena Jasna?… Moramo li da prihvatimo vrednosti koje zapad finansira, nagraðuje i propagira? Želite li? Ja više ne, raðe bih ostao ove “pameti”, ali èinjenica je da najmanje pola nacije (Ž) ne misli tako. Vlada ovo nije finansirala bez razloga..\nOd ind.revolucije i korena emancipacije, svet srlja i tone ka ženskim principima. Muškarac je davno prihvatio nasije kao greh svog demonskog biæa, a Djole èak i u njemu zadržava trun duha i nije nesimpatièan. Ali, iako žena još uvek nije prihvatila telesnost, pospoljenost i èulnost kao sopstveni greh - kome je Jasna simpatièna? Njeno nebiæe, Maja je predivno istakla. Kao i rezultat - današnje društvo.\nAntichrist von Trier-a za objašnjenje suštine ženskog biæa\n(natera me da pogledam), 3. januar 2013 14:20)\nZa one kojima je dosta komentara koji kritikuju ovaj "film" i "rediteljku": meni je dosta takvih komentara koji omalovazavaju svaku kritiku! Realno, da film nesto vredi, diskutovalo bi se o tim vrednostima filma. Ako vam je glavni argument da ne treba da se cuti o problemu i da treba pricati, zasto odbijate pricanje o nekvalitetu i losem uticaju ovog "filma". I to je razgovor, i to je kritika, i ako o tome budemo razgovarali, pare iz budzeta ce ici na projekte koji to vise zasluzuju.\nDa joj je samo palo na pamet da snimi kako se mladi talentovani matematicari, fizicari, informaticari i njihovi mentori snalaze da obezbede novac da uspeju da odu na takmicenja sa kojih nam, bez izuzetka, donose medalje. Koliko je samo potrebno truda i rada da bi se pripremili za takvo takmicenje? Ili mozda film o mladim sportistima, koji treniraju u uzasnim uslovima, ali ne sa smanjenom zeljom, pa i oni osvajaju prva mesta na takmicenjima? Ne, uvek se bira drustveni talog, cija promocija ima vise loseg uticaja nego dobrog, ali to se nikad nece priznati.\n"Ja kao masinski inzenjer" smatram da ne treba gubiti vreme na prazne price o problemu, vec ga treba resavati!\n(jeja, 2. januar 2013 18:30)\nVidim da gospodja radi na svom imidzu. Slika sve govori. Nije vazan film, vazno je da se ona eksponira kao reziser, model, glumica ili femme fatale. Sta li je sve od toga, da mi je znati?\n(Dejan, 2. januar 2013 12:49)\nDrzim se pravila, prvo pogledati, zatim kritikovati. Moram priznati da je gledanje bilo uz FF (fast forward), buduci da me iritira muzika koja dominira u filmu. Kao sto su mnogi vec rekli, film bez ikakve price, poruke, zakljucka, resenja, alternative. Sok efekat? Odavno sam gledao Kids. Fish tank, film sa slicnom tematikom, u svakom smislu kvalitetniji. Nemoguce je da glavni lik nema snove, i verujem da se snovi ne vrte oko toga da usavrsi BJ (blow job). Majo, jako plitko. Ako si vec zelela da nam preneses slike iz zivota mladih ljudi u Srbiji, mislim da bi to bilo mnogo bolje u formi dokumentarnog filma. Ovako sam ocekivao vise slojeva, dubinu, pecat reditelja. Nista od toga...\n(Marinko, 2. januar 2013 12:21)\nУ реду, схватили смо. "Sex sells any product"?\n(Oddball, 2. januar 2013 10:45)\nKomentatori, opljucvaste Maju.\nSad brzo uzmite kamere u ruke pa pokazite svima kako se pravi bolji film.\nMozda neko od vas pokupi koju nagradu u Kanu, Rotterdam je Maja vec uzela.\n(MIrko, 1. januar 2013 16:10)\nMozda to i treba da uradimo jer ce Milos sve sto nije nagrada shvatiti kao "komantar na YouTube-u", a ne kao kritiku. Prikazala je probleme sa kojima mladi ljudi mogu da se susretnu, odabrala je one mlade ljude koji su ogrezli u njima i nista nije ponudila kao resenje. Da je film uspeo, diskutovali bismo sada o tim problemima koje je prikazala o ne o njenom uspelom pokusaju da skrene paznju na sebe.\nPo meni ovaj film nije mnogo razlicit od onog Severininog kucnog snimka. Mnogo ljudi je gledalo "Klip" jer je culo da je "skoro pornografija" koja je dobila prestizne nagrade.\n(Katarina, 2. januar 2013 09:04)\nPosle ovih komentara morao sam da pogledam film i moram da priznam da sam i ja iznenadjen da je ministarstvo finansiralo ovako nesto s obzirom da je ovo najbolji domaci film koji sam gledao u zadnjih 10 godina a misnistarstvo obicno finansira gluposti. Nikakvo iznenadjenje sto je dobila nagrade po svetu a od komentatora b92 foruma mi se zaista gadi. Zavrsio sam umetnicki fakultet pogledao 1000 filmova jako sam dobro upuicen u materiju i mogu sa sigurnoshcu da tvrdim da je ovo visoko kvalitetno umetnicko delo. Generalno ljudi na ovom forumu su teski kompleksasi u zargonu filma bi se reklo fejkeri. To sto pratite b92 vas ne cini intelektualcima za to je potrebno mnogo vishe.\n(milodar budimirkovic, 2. januar 2013 06:16)\novaj film je za umetnost isto sto i numerologija za kompleksnu analizu.\ni opet cu postaviti pitanje: ko finansira promociju ove rediteljke i njenog ostvarenja? film niti je gledan niti popularan niti ima neku vrednost. nije bio ni gledan kada je izasao, samo su ga gurali po festivalima. zasto i posle godinu dana neko forsira pricu o njemu. dajte nesto na sta vredi potrositi vreme.\n(zzz, 2. januar 2013 03:23)\nIma mesta za sve.I svacije vidjenje i ukus i afinitete.Ne znam zasto ne bi ministarstvo i dalje finansiralo ovakve filmove.Ajde ne budite fasisti.Sta vas ovde ugrozava,pogledajte sebe malo bolje,ako smete ili ste u stanju.Pored toliko serija gde su svi fini sta ima da smeta vidjenje omladine od strane autorke(a koje je po meni vise nego tacno).Meni ta vrsta strasti i ljubavi opisana u filmu licno nije bliska,ali i tu ima njihove strasti na njihov nacin, koji iskreno ne bih volela da moje dete preferira,ali ja sam osetila koren njihovih potreba preko tog filma cak ih bolje i razumem.Zivis na nekoj periferiji,otac ti umire,rodjaci gledaju slike sa sahrana,majka ne zna gde je,para nema,skola se raspada,a profesori su nezainteresovani,a nisi bas ni genetski potkovan za knjige i filozofiju i duhovnost,nit znas za bolje,ne putujes ,a drustvo je vise nego alavo,novokomponovano i agresivno...ta deca jedino nesto osecaju preko tog seksa i alkohola i stimulansa i te agresivne muzike,nazalost...ali moram priznati da ja strast i ljubav,opet kazem na njihov nacin,jesam osetila,zivotinjski porivi,ali tacni,iz njihovog sveta.Jao koliko ih znam sto su fakultetski obrazovani iz ne znam kakvih porodica pa se drogiraju,slusaju agresivni trans rejv i ne mogu da ostvare duzu vezu sem kratko seksualne,a citaju sopenhauera.I o njima treba praviti filmove.Sta ste se izljutili ,sta vam smeta film.O svemu treba da se pise i snima i da se razgovara!\n(nina, 2. januar 2013 00:17)\nJao, kako rediteljka izgleda turbo. Vidi se da se ubi od drustvene kritike i analize.\n(ma daj, 2. januar 2013 00:07)\nНеко гадно форсира ову жену. Оно што она каже, једнако је релевантно са изјавама Маје Николић или Милоша Бојанића. Не видим да њих преносите.\nА филм је грозота, класични порнић. Престаните да је више рекламирате.\n(XN62, 1. januar 2013 23:38)\nprva fotka-jel to glumica iz filma ili rediteljka? ortak mi kaze da je rediteljka.ako je tako, sve je jasno.\n(golum, 1. januar 2013 23:31)\njel moze neko da aploudeje pismeni eng prevod, pokazivo sam film nakim svabicama i izblamiro sam se, prevod nema veze ne moze nista da se povata, aj znam da vam dole nemacki slabo ide al smo u engleskom uvek bili jaki\n(gaster, 1. januar 2013 23:19)\ndo jaja film, ko moje drustvo iz MOC-a 92, samo mi nismo imali mobilne da to ovekovecimo, a ni pare za koks samo brlja\n(rakovica, 1. januar 2013 23:12)\nJa ne živim u Beogradu i omladina koju ja poznajem nije ovakva niti je ikada bila, moja generacija nije bila takva i ne znam nikog ko je kroz tako nešto prolazio. Ne živi cela Srbija na Novom Beogradu i ne možete junake filma poistovetiti sa današnjom omladinom. To nije taèno.\n(Aleksandar, 1. januar 2013 22:36)\nIma samo jedna gora i opasnija od nebavljenja velikim i važnim temama, problemima i fenomwnima:\nA to je bavit se njima na pogrešan naèin!\nOvaj film je jedna velika greška koja mlaðanoj netalentovanki dobavlja nezasluženu pažnju i neophodnu hranu za sujetu koja sudeæi po slici ima popriliène razmere.\nDokle æe se umetnošæu baviti šarlatani i njeni lažni proroci?\n(Zenomil, 1. januar 2013 21:55)\n" Klip" je uz " Tilva ros" najbolji domaci film unazad 10 godina.\nBravo za ekipu filma i naravno bravo za Maju Milos.\n" Klip" mo je posebno drag jer ga je radila redateljka sto je retkost i u svetskim okvirima, da zena radi film, a ne u okvirima periferije normalnog sveta kakav je na zalost Balkan.\nTko voli holivudske filmove ne voli ovaj film, tko voli autorski, nezavisni film, taj voli ovaj film. Nije tesko.\n(Pedja, 1. januar 2013 21:17)\nVeæ decenijama filmovi koji se ovde prave, predstavjaju našu naciju u zaista ružnom svetlu - kao gomulu primitivaca, neoobrazovanih spodoba voðenim najnižim strastima, prljave, neuredne ružne, prevarante i... I ok je to, ali postoji i druga strana onik koji su potpuno suprotni, imamo i one koji imaju drugaèije i naprednije sisteme vrednovanja. Ali, filmova o njima nema. Kada sta poslednji put gledali film koji nije "prljav"? Filmski stvaraoci jednostavno daju lažnu sliku realnosti forsirajuæi samo onu "dno" stranu, tako upravo prenebregavajuæi realnost. Isto kao kada bi decenijama pravili filmove u kojima glume samo muškarci - to bi ugrozilo poimanje realnosti u kojima je 50& žena.... Pitam se samo kako da za ovoliko vremena nikome nije palo na pamet da napravi drugaèiji film od ovoga što gledamo toliko dugo i što je sasvim, sasvim dosadno. Izbegavam da gledam domaæe filmove, jer šta zaista realno da vidim!\n(Marina, 1. januar 2013 20:03)\nVrlo sam otvorena za svaki 'svez dasak" u filmu kao i u ostalim umetnostima, pa sam pogledala ovaj film, a imam sina koji je tinejdzer i stariju cerku, pa sam s njima posle o filmu razgovarala i evo, po njima to jeste tako u odredjenim krugovima njihovih vrsnjaka. Dakle, ako je Maja htela da nam kaze otvoreno da toga ima, rekla je, ali je mnogo znacajnije ono sto nije rekla, a to je da ima i druge dece tog uszrasta koji imaju zurke, koji se zabavljaju, ali slusaju i drugu muziku i ne ophode se jedni prema drugima kao ovi na filmu. Seksa ima i medju njima naravno, ali (kazu moja deca) nema te vrste izivljavanja i agresivnosti. Sam zaplet price, koji je mo meni vrlo labav i neuverljiv, trebalo je da problematizuje Majinu pricu sa onom koju nije ispricala, da vidimo borbu za izlaz iz neke situacije, svetlo na kraju tunela. Ovako nam je pokazala ono sto na nekom planu svi znamo o jednom delu omladine, a okrecemo glavu od problema jer mu ne vidimo resenje. Nije ga na zalost videla ni rediteljka ovog filma pa zato ne vidim zasto se stavlja u ulogu nekog ko je o tome pozvan da govori. Domet filma je ogranicen; naprosto, mnogo buke oko malo toga.\n(necija mama, 1. januar 2013 19:20)\nZnamo samo jedno a to je da Maja Milos nece vise snimiti ni jedan film drzavnim sredstvima zbog nakaradnog predstavljanja drzave Srbije u svetskoj javnosti. I to je se desilo zahvaljujuci nakaradnoj vlasti koju smo do skora imali. Ona i Srdjan Dragojevic su sahranili srpsku kinematografiju u svetu.\n(Slavko, 1. januar 2013 19:13)\nNiisam gledao film, ali mi intervju deluje delimièno pristojan no svakako-impotentan!\nNažalost fotografija autorke je totalno prepotentna i to me odbija da je doživim ozbiljno.\nRoterdam je znaæajan festival ali prikaže se tu kojekakvog djubreta. Holandjanima bestijalije i perverzije nisusfrane, ali meni je više muke ksd neko prikaže "stvarnost kakva jeste". Daj ne mi neko ulije snago da se i borim sa sfvarnošæu za koju znam kakva je :(\n(Negledac, 1. januar 2013 17:50)\nbravo za maju milos!\novo je odlican film i prekinite vise da merite velicine falusa i da brojite sekunde u kojima je neko go.... kad god uhvatite sebe da to radite budite sigurni da ne gledate film nego se bavite sopstvenim tashtinama.\nSrbiju sahranjuju "moralisti" koji se nikada nisu pogledali u ogledalo!!!!\nMajo svaka cast, rediteljski ovaj film je zaista dah svezine na ovim prostorima! igra sa ocekivanjima od "srpske drame", fenomenalna gluma i nula kicha i patetike, umerenost, minimalizam pa u nekoj meri i humor!!! ovo je film posle koga mora da se odcuti barem pola sata!!! jedva cekam nesto novo!\n(jovana, 1. januar 2013 17:49)\n"Svi su ti glumci razlièiti od junaka koje igraju, iz finih i obrazovanih porodica, mladi ljudi koji su imali potrebu da prièaju o problemima svojih generacija."\nPa kako ste uspeli da naðete te fine mlade ljude, kad je sudeæi prema filmu, sva omladina ogrezla u drogu, seks i alkohol?\n(žile, 1. januar 2013 17:27)\nja sam ziveo ko u klipu, film mi je otvotio oci, sad redevno idem u crkvu postim, a kad izlemam par ... primece me u obraz,\n(studen prava, 1. januar 2013 17:13)\nja ljudi stvarno ne znam sta vi vidite poucno ili nekakvu poruku u ovom filmu, a i od same Maje??!!! NISTA, ama bas NISTA pametno od nje ja nisam procitao! NIKAKVO rijesenje ona nije ponudila ni u filmu ni u interview! film nam NISTA nije rekao sto vec ne znamo! gosn. Aleksa i decko jos ispod njega.. prilicno su lijepo sve objasnili! apsolutni promasaj od filma sa puno turbo folk, new diesel decaka i devojcica, kokaina, sexa, i opet jos malo sexa, i opet jos malo folka... da je bar na kraju filma devojka izasla na pravi put i pokazala kako to sto je radila ne valja.. OK! medjutim.. NISTA nam Maja nije pokazala u svom filmu sto bi moglo da bude poucno za te iste roditelje i mlade ljude koji su ga gledali! s toga.. okrenite se tradicionalnom vaspitanju dijece, kad debelo za'ebe, zveknite mu jednu! kad krene pogresnim putem, ako treba DOVUCITE ga na pravi! ima nacina...\n(seaman, 1. januar 2013 16:26)\nDosta dobar intervju. Svaka cast u svakom slucaju za film koji prikazuje realno stanje omladine, i probleme sa kojima se treba suociti. Naravno da ovakav film ima toliko kritika i na ovom portalu, a i svuda po internetu, kada je najlakse zatvoriti oci pred problemima i kriviti eksplicitne scene, a ne to sta je dovelo do takve realnosti. Kroz kraj osnovne i tokom cele srednje skole nagledao sam se mnogo ovakvih scena, i ko god je odrastao u Srbiji u zadnjih 20-25 godina, lako ce prepoznati scene iz ovog filma u stvarnom zivotu. Samo sto je svakako u nasem drustvu mnogo lakse da se sablaznjavamo time sto ne znam postoje neke eksplicitnije scene, a realnost nam je milion puta gora, i to se ignorise.\n(Kendall Sq., 1. januar 2013 14:46)\nSeks+alkohol+kokain+nasilje+turbo folk zurke-gotovo nijedan smisleni dijalog=Klip. Ovo bi bila matematicka formula ovog tzv. "umetnickog filma".\nMa koga zeza ova autorka. Ovaj film ne nosi nikakvu poruku ma koliko se ona trudila da nam je prenese. Tragicno je sto iza ovog nazovi filma stoji ministarstvo kulture. Kad je vec tako neka ga neko emituje ako sme u udarnom terminu na nekoj od nacionalnih televizija. Izazvao bi pravu pometnju od strane institucija, politicara, crkve... I sve te nagrade koje je dobio na nekim nepoznatim festivalima ne zavredjuju paznju.\n(Aleksa, 1. januar 2013 14:32)\nKLIP je promašen film sa dramaturške strane. Glavna junakinja nema sukob prema onome što je rediteljka htela da predstavi kao problematièno, i tako filmski gledalac ne može da se poistoveti sa junakom. Glavna junakinja bi morala biti autsajder koja, zbog okolnosti, pokušava da se uklopi u društvo pogrešnih vrednosti. Nažalost, nije prikazana alternativa tom nakaradnom društvu, ili, još bolje, NEDOSTATAK alternative. Ako Maja tvrdi da drugaèiji svet NE POSTOJI - odakle onda ona dolazi i zašta se zalaže? Ispada da ona prihvata vrednosti koje ona u svom filmu pokušava da osudi.\nRecimo da se u filmu pozabavilo tom temom o nedostatku pravih vrednosti na obe strane: bio bi nam jasan izbor junakinje. Igralo se na kartu sa prièom o bežanju od oca na samrti. Loše, jer to je još jedan minus za glavnog lika, bez obzira na njenu adolescenciju. Junakinja je morala biti uz oca, a biti odbaèena od društva koje emocije doživljava kao slabost. Tada bi postupci glavnog lika imali motiv, i jasna bi bila želja da se prikloni okolini. (Takvih scena ima: kada junakinja izjavi ljubav njenom (seksualnom) partneru, i biva odbaèena. Nažalost - nakon odbacivanja se junakinja ponovo prikloni nasilniku - i mi je opet doživljavamo kao nekoga ko se savršeno uklapa u to društvo.)\nFilm ne želi da osuðuje, ali želi da šokira. To je velika mana. Do kraja filma ima mnogo ponavljanja, i dešava se neoprostivo: film postane dosadan, posebno "vulgarne" scene.\n(V. B., 1. januar 2013 14:06)\nBravo za rediteljku!!! Bravo!!!\nKomentatori, o tugo jesenja...\nNe brinite, nema u Srbiji bolesne dece, laže rediteljka....\nTo je sve u Americi!\nA Amerika je tamo mnogo daleko, pa ima još da se ide peške posle....\n(leo, 1. januar 2013 14:03)\nIz ugla obiènog gledaoca mogu da kažem da je film dobar. Poštujem izbor i teme i glumaca i naèin na koji je sve obraðeno.Poruka filma je jasna i nedvosmislena. Jedino što mi je zasmetalo je velièina onog plastiènog falusa koji je korišæen u scenama eksplicitnog seksa, deèko izgleda kao karikatura sa zalepljenim onim èudom za prepone.\n(Siniša Petroviæ, 1. januar 2013 13:59)\nНепознат редитељ покушава да се пробије у свет, и како то најбрже урадити - направити апсолутну бљувотину, коју пола популације не разуме, али то је ипак уметничко дело (тако рекао неку полупсимени жири на неким скроз непознатим фестивалима). Што не проба у Берлину или Кану?\n(Реалан, 1. januar 2013 13:22)\nOvaj film uopste nema nikakvu pricu sto je najveci problem. Uistinu, na ivici je hard core pornografije. Vise sam video dijaloga i smisla u nekim pornografskim filmovima nego u ovom tzv. "umetnickom delu". Nisam sigaran da li su lica u pornografskim scenama istovremeno i glavni glumci ili je rediteljka zaista angazovala pornografske glumce kao sto je navedeno na kraju filma. Pre bih rekao da je ovo prvo. Preporucio bih autorki da pogleda belgijski film Ex Drummer ili cak francuski film Baise Moi koji se bavi slicnim temama na daleko ozbiljniji nacin. Ovako pornografija bez ikakvog smisla nema nikakvu umetnicku vrednost tako da film daje utisak povrsnosti bez zalazenja u sustinu problema. Ove nagrade koje je primila su pre izraz sazaljenja onih koji su ih dali nego izraz kvalitetnog umetnickog rada obzirom da je zemlja u kojoj zivimo odavno izgubila kolektivni sistem vrednosti sto se odrazava i na pojedinca. Ne bih na kraju rekao da nemamo kinematografiju,fc vec imamo lose filmove.\n(Andy, 1. januar 2013 13:04)\nAjvar moje babe ima veæu umetnièku vrednost od Klipa. Toliko.\n(The Mad Hatter, 1. januar 2013 11:16)\nGledao sam Vas film i mogu reci da ste apsolutno prikazali realno stanje danasnje omladine (dece) jer sam i sam svedok nekih dogadjaja iz filma. Mislim da je ovaj film pretezno namenjen roditeljima da shvate u kakvom okruzenju zive njihova deca, pa cak i da su akteri istog a da to oni kao roditelji ne znaju. Tek kada to shvate i budu samokriticni prema svom vaspitanju i prema svom detetu, mozemo ocekivati neki pomak na bolje. Film nije namenjen mladjima ispod 18 godina jer Vas uveravam da su njima u filmu najzanimljivije scene eksplicitnog seksa,zbog koga ce i gledati film a ne da izvuku pouku. Ne bih se slozio sa Vama u intervjuu da se svakom detetu prilazi kao da ono ima problem i da ga treba razumeti. Mnogo je dece i ljudi izgubilo glave zbog npr.ubice iz rasturene porodice,zrtve porodicnog nasilja...itd. Sta je sa njihovim pravom na zivot? Nikome ne moze biti opravdanje da oduzme zivot drugom samo zato sto je maloletan ili imao lose zivotno iskustvo i komplekse.\n(Diplomirani, 1. januar 2013 10:15)\nTrebala si da budeš iskrena do kraja i predstaviš sam seks kao sredstvo, sa gledišta devojka, ali ti si ipak samo žena reditelj..\n(Žena i iskrenost, 1. januar 2013 09:43)