Glavni cilj digitalizacije u poljoprivredi povećanje prinosa i optimizacija procesa | Biznis.rs\nUpotreba najmodernije tehnologije u agraru\nGlavni cilj digitalizacije u poljoprivredi povećanje prinosa i optimizacija procesa\n4.11.2021 18:55 Autor: Stanislav Stanišić 1\nDigitalizacija je involvirana u sve segmente društva i privrede, a potencijali primene informacionih tehnologija u poljoprivredi su u najvećoj meri još uvek neiskorišćeni. Spajanjem...\nDigitalizacija je involvirana u sve segmente društva i privrede, a potencijali primene informacionih tehnologija u poljoprivredi su u najvećoj meri još uvek neiskorišćeni.\nSpajanjem informacionih tehnologija i poljoprivrede novosadski Institut Biosens, čiji je osnivač AP Vojvodina, kao jedna od značajnih istraživačkih institucija u Evropi i regionalni lider procesa digitalizacije, nastoji da podigne srpski agrar na jedan viši nivo. Naučne grupe, među kojima su one za bioarheologiju, nanoelektroniku i mikroelektroniku, biosisteme, robotiku i mehanotroniku, konstantno rade na novim rešenjima u okviru ovog instituta.\nI kompanije koje posluju u agrarnom sektoru intenzivno rade na digitalizaciji svog poslovanja.\n„Nosioci digitalizacije su ljudi, pa je iz tog razloga MK Group pokrenula program „Digitalni agronom“ sa ciljem da se našim talentima pruži mogućnost da se upoznaju sa najmodernijom tehnologijom u poljoprivredi, ali i da kroz obuku upravljanja projektima, poslovnim procesima i finansijskim menadžmentom, unaprede agronomska znanja i menadžerske veštine“, kaže za Biznis.rs Miloš Mijović, direktor kompanije MK Agriculture koja je u sastavu MK Group.\nMijović naglašava da su na praktičnim radionicama polaznici unapređivali veštine korišćenja programa koji su neophodni u radu digitalnom agronomu, poput upotrebe bespilotnih traktora, kao i praćenja useva uz pomoć satelita kroz prognozirani rast, razvoj i prinos.\nMK Group je u prethodnom periodu postigla zavidne rezultate po pitanju precizne poljoprivrede i digitalizacije.\n„Tome je prevashodno doprinela konsolidacija i optimizacija zemljišta na kome MK Group zasniva proizvodnju. Strateškom odlukom smo se fokusirali na zemljište prve klase koje je grupisano, što je omogućilo jednostavniju organizaciju proizvodnje i jednostavniju digitalizaciju agrara. Zajednički cilj projekata digitalizacije je povećanje prinosa i optimizacija procesa“, objašnjava Mijović.\nOn ističe da u ratarskoj proizvodnji implementiraju najsavremenija rešenja, kao što su autopilot navigacije u traktorima, meteo stanice sa senzorima koji prate vlažnost, temperaturu i ostale parametre koji su važni za obradu zemljišta i koje se daljinski očitavaju.\n„Uz varijabilno đubrenje koje primenjujemo, ove godine smo po prvi put realizovali i varijabilnu setvu u cilju optimizacije troškova sa jedne, a maksimizacije prinosa sa druge strane. U ovakim projektima ukrštamo senzorske i informacione tehnologije sa višegodišnjim iskustvom agronoma, kako bismo primenili tačno određene količine repromaterijala u zavisnosti od lokacije i uskladili gajenje useva sa produktivnošću zona na parceli. U govedarstvu radimo na uvođenju robota za mužu, a sve ove inovacije za cilj imaju dolazak do optimalnog modela za postizanje najboljih rezultata u proizvodnji“, precizira Mijović.\nOn objašnjava da se parcele snimaju dronom, korišćenjem veštačke inteligencije snimci se potom pretvaraju u informacije o površinama i kulturama, što omogućava analize i projekcije prinosa sa najvišim mogućim nivoom tačnosti primenom mašinskog učenja.\nCene hrane na desetogodišnjem maksimimu\nSporazum o organskoj proizvodnji jača tržišta Srbije i Republike Srpske\nNovi podsticaji za poljoprivrednike i veći agrarni budžet\n„Prvi u Evropi smo implementirali SAP Hanu, najnovije tehnološko rešenje koje omogućava maksimalnu mobilnost u poljoprivredi. Sa modulima koje smo razvili: Z-aga – kojom obrađujemo kompletnu poljoprivrednu proizvodnju, i Z-vaga – čija primena prevazilazi agrar i kroz koju povezujemo vaganje i magacinski prostor, mislim da sa pravom možemo da kažemo da smo kreirali vrhunsku digitalnu platformu koju od nas na korišćenje traže veliki igrači domaće i svetske poljoprivrede“, zaključuje Mijović.\nNaravno, i druge kompanije prepoznaju prednosti novih tehnologija i njihove primene, pa je tako Delta Agrar već sproveo integrativni model kooperacije i digitalizacije poljoprivrednog sektora, radi unapređenja konkurentnosti Delta Agrara i individualnih poljoprivrednih proizvođača na domaćem i inostranom tržištu.\nUveden je najsavremeniji softver za praćenje parametara proizvodnje i kretanja robe, AkoLogic. Krajnji cilj je bio unapređenje izveštavanja za svako gazdinstvo pojedinačno, zbirno po artiklima i količinama. Pomenuto softversko rešenje olakšava proces sertifikacije i resertifikacije i prepoznato je kao pouzdan alat od strane međunarodnih ritejlera. Ovaj softver omogućava i lakše praćenje količina koje pristižu od proizvođača iz različitih delova Srbije u realnom vremenu.\nDigitalizacija Državne revizorske institucije omogućiće bolji nadzor nad…\nNedostatak elementarne elrktronske pismenosti pre svega treba da se prevazidje


lijecenje zavisnosti bl\nKlub liječenih alkoholičara Banja Luka - LIJEČENJE ZAVISNOSTI\nZAVISNOSTI O ALKOHOLU\nKako prepoznati zavisnost? Informiši se\nOsnivačka skupština Udruženja održana je 23.05.2007 godine u Banjoj Luci. Bavi se prevencijom, liječenjem,rehabilitacijom i resocijalizacijom.\nSjedište udruženja je Josifa Pančića 8, Banja Luka.\nKorisnici udruženja su osobe koji su liječeni od zavisnosti od alkohola i članovi njihovih porodica, a stručni tim je multidisciplinaran (psihijatar, psiholog, socijalni radnik).\nPrekomjerno pijenje alkoholnih pića vodi u hronični alkoholizam koji je medicinsko-socijalna bolest.\nOpasna upotreba alkohola se odnosi na konzumiranje alkohola u povećanim količinama, sa mogućim fizičkim, psihičkim i socijalnim problemima.\nPosljedica štetne upotrebe je pojava prvih simptoma bolesti i predstavlja uvod u zavisnost.\nBolest pojedinca koji ga konzumira i njegove porodice.\nRTRS, U FOKUSU\nTema emisije:Bolesti zavisnosti\nU navedenoj emisiji govorimo o bolestima zavisnosti.\nAlkoholizam je među najrasprostranjenijim bolestima zavisnosti.\nKako preventivno djelovati? Kako se liječiti? Koliko traje liječenje? To su samo neka od pitanja na koja ćemo odgovoriti.\ndoc. dr sc. med. , osnivač\ndiplomirani socijalni radnik, diplomirani menadžer u socijalnoj politici i socijalnoj zastiti, osnivač\nAlkoholizam je bolesna zavisnost od alkohola, sa tjelesnim, psihičkim i socijalnim posljedicama.\nUnošenje alkohola vremenom dovodi do oboljevanja svih vitalnih organa.\nPsihičke posljedice se odnose na čovjekovo psihičko zdravlje, odnosno na kvalitet mentalnog života.\nPonašanje neprilagođeno ili direktno suprotno normama ponašanja.\n/Socijalno propadanje alkoholičara\nAlkohol utiče na bračni, porodični, radni i društveni život alkoholičara.\nAlkoholičarski brak je odnos partnera alkoholičara i nealkoholičara, a u alkoholičarsku porodicu uključena su djeca koja žive u istom domaćinstvu.\nUzrok mnogih nesreća leži na dnu alkoholne čaše. (Lav Tolstoj)\nKlub liječenih alkoholičara (KLA) Grada Banja Luka je dručtveno-terapijska organizacija u kojoj se na osnovu dobrovoljnog uključenja okupljaju liječeni alkoholičari, članovi porodice i profesionalci iz tog područja. Osnovna misija udruženja je prevencija alkoholizam, posljedica alkoholne zavisnosti, borba za apstinenciju svakog člana kao i podrška u riješavanju problema članova Kluba. Želja nam je da poboljšamo kvalitet života svakog zavisnika kao i članova njihovih porodica.\nOsnovni ciljevi "KLA"\n1. Rad na prevenciji alkoholizma\n2. Rad na okupljanju liječenih alkoholičara njihovoj rehabilitaciji i resocijalizaciji\n3. Pomoć članovima kluba i njihovim porodicama u rješavanju njihovih ličnih i porodičnih problema\n4. Prevencija recidiva i pružanje prve pomoći recidivisti\n5. Praćenje stručne i druge literature iz oblasti alkoholizma\n6. Stvaranje dobrih međuljudskih odnosa, njegovanje solidarnosti i drugarstva među članovima\n7. Saradnja sa svim vladinim i nevladinim organizacijama u zajedničkoj borbi protiv alkoholizma\n1. Stvaranje baze podataka o svojim članovima\n2 Podizanje nivoa aktivnosti članova u Klubu\n3. Praćenje svjetskih trendova u rješavanju problema bolesti zavisnosti\n4. Razvijanje strategija i senzibilizacije zajednice za probleme bolesti zavisnosti\n5. Zastupanje potreba lica sa porblemima u bolesti zavisnosti i lobiranje za njih\n6. Saradnja sa klubovima liječenih alkoholičara iz uže i šire sredine\n7. Organizovanje predavanja u cilju prevencije alkoholizma i informisanje javnosti o stanju i potrebama koje iziskuje prevencija, liječenje, resocijalizacija i rehabilitacija.\n-razvijanje strategije i senzibilizacije zajednice za probleme bolesti zavisnosti\n-zastupanje potrebe lica sa problemima u bolesti zavisnosti i lobiranje za njih\n-saradnja sa klubovima liječenih alkoholičara iz uže i šire sredine\nKada i kako je osnovan?\nOsnovan je 2006. godine aktivnošću Doc. dr sc. med. Nera Zivlak-Radulović psihijatra i dipl. socijalnog radnika Dragoljuba Marčete zaposlenika Klinike za psihijatriju Banja Luka u saradnji sa manjom grupom pacijenata u svrhu rehabilitacije kroz vanhospitalni tretman.\nPored redovnih aktivnosti, realizovali smo sledeće projekte:\nProjekat „Obnove Kluba liječenih alkoholičara“ od 01.01.2007.godine do 31.03.2007.godine, s ciljem pokretanja aktivnosti rada kluba. Sredstva su dobijena od Ministarstva za porodicu, omladinu i sport.\n18.10.2007.godine Administrativna služba grada Banjaluka finansijski je podržala sprovođenje projekta „Prevencija alkoholizma kod mladih u lokalnoj zajednici“.\n28.11.2008. godine Administrativna služba grada Banjaluka finansijski je podržala sprovođenje projekta „ Alkoholizam i porodica“.\nU periodu od februara do juna 2012.godine sproveli smo projekat „Osnaživanje resursa u borbi protiv zavisnosti/ovisnosti od alkohola“, koji je sproveden u sklopu Projekta mentalnog zdravlja BiH, a koji je finansiran od strane Švicarske agencije za razvoj i saradnju.\nProjekat „Senzibilizacija profesionalaca za vaninstitucionalni tretman zavisnika od alkohola“. Isti se sprovodio kroz Projekat mentalnog zdravlja BiH.\nProjekat „Stigma šta je to“ realizovan 2013. godine i podržan je od strane Projekta mentalnog zdravlja u BiH .\nProjekat „Jačanje mreže korisničkih udruženja u borbi protiv adikcije“ realizovan 2013. godine od strane Projekata mentalnog zdravlja u BiH.\nPotpisivanje Međunarodnog memoranduma o razumjevanju i saradnji, realizovan 2014. godine uz podršku od strane Projekata mentalnog zdravlja u BiH.\nProjekat „Razvijanje kreativnih radionica u KLA BanjaLuka“, koji je podržan og strane Gradske uprave Banjaluka.\nProjekat „Razvijanje kreativnih radionica u KLA BanjaLuka“.\nTrenutan broj članova\nOboljelih se liječi\nStanovnistvo svakodnevno konzumira alkohol\nZavisnost o alkoholu, odnosno šire prihvaćen naziv alkoholizam, je bolest koja uključuje sljedećih šest simptoma, a to su:\n1. Žudnja – snažna želja ili hitna potreba za pićem.\n2. Gubitak kontrole – nemogućnost prestanka pijenja jednom kad se s njime započelo.\n3. Fizička zavisnost – nakon prestanka pijenja javlja se pojačano znojenje, tremor (drhtanje), tjeskoba, mučnina i drugi poremećaji.\n5. Zanemarivanje porodice, radnih i drugih obaveza i interesa.\n6. Nastavak pijenja unatoč spoznaji o njegovoj štetnosti.\nKo tugu rakijom liječi, ne ozdravlja od tuge nego umire od rakije. (Ivo Andrić)\nMolimo, unesite Vaše ime\nMolimo, unesite Vaš majl\nMolimo, unesite Vaš tačan majl\nMolimo, unesite sadržaj majla


Znaci da si sreo ženu koja ume da uživa — Wannabe Man\nZnaci da si sreo ženu koja ume da uživa\nŽena koja zna da uživa, samosvesna je, slobodna u svojim stavovima i opuštena u ophođenju – možda deluje kao da je lako dostupna, ali to je zato što ti ona daje šansu da joj se približiš i zainteresuješ je, što želi da proceni da li vredi to što imaš da joj ponudiš.\nOna ne žuri\nNe pravi se nedostupna, ali ne žuri. Verovatno ti sasvim jasno kaže da je seks sasvim moguć, ali da joj treba malo vremena da proceni da li želi da se upušta u tu avanturu sa tobom, jer tu se nikad ne radi samo o fizičkoj privlačnosti. Takođe, ona poznaje moć hemije dobrog seksa, koji stvara osećaj da je pronašla svoju srodnu dušu, osećanja bliskosti i pripadnosti, koja lako možu da se pokažu kao greška, produkt lučenja dopamina i oksitocina. Ona zna koliko voli seks i koliko joj je važan i utoliko joj je važnije sa kim će ga imati – ako partner nije emotivan, topao i predan, ako je površan i zanima ga samo fizička strana odnosa, nju će to previše koštati.\nStrastvena je u svemu što radi\nOna ima svoj život i svoja interesovanja, strukturu i sadržaje koji nemaju nikakve veze ni sa jednim muškarcem u njenom životu. Kad želi da bude sa nekim, onda ona pravi mesto za partnera i očekuje od njega da primi nju u svoj život na isti način. Spremna je i na velike ustupke i promene zarad ljubavi, jer ide do kraja u svemu što radi. Ali, ako strast preti da ugrozi ostale aspekte njenog života, ona se povlači da razmisli o sebi i o tom odnosu koji joj ometa nezavisnost i ugrožava njeno JA. Ona voli partnerski odnos, ali ne zavisi od njega. Ukoliko joj muškarac ne ulepšava i ne oplemenjuje život, nego joj pravi probleme i zbog njega se oseća loše, brzo će se „otrezniti“ i izaći iz takvog odnosa.\nEmotivno je stabilna\nŽena koja ume da uživa, emotivno je stabilna, smirenog je i vedrog ponašanja i ume da kontroliše svoja negativna osećanja. Ona ne želi da joj ljutnja pokvari dan, pa zato više voli da bolje razmisli, nego da ihitreno reaguje, više voli da razume nečije motive, nego da odmah osudi njegovo ponašanje. Ona će svakome dati drugu šansu, zato što nije uvredljive prirode i zato što smatra da svako može da pogreši – jednom. Ali ako se ispostavi da se nalazi u odnosu u kome se partner stalno nešto kaje i izvinjava i stalno treba nešto da mu oprašta, ona to neće dugo trpeti. Jer joj ovakav odnos kvari uživanje u životu i troši njene kapacitete za dobre i pozitivne stvari. Ukoliko ona sama gubi balans, posvetiće se sebi, duhovnim tehnikama, prijateljstvu, sadržajima koji je obogaćuju i uravnotežuju, jer joj je potrebno pre svega da se oseća dobro sama sa sobom, da bi u odnosu mogla da pruži maksimalnu nežnost i posvećenost.\nKljučne reči Brankica Miloševićdevojkefantazijemagazin za muškarcemuški magazinmuško-ženski odnosisamostalna ženasamouverena ženasmanjenje libidaWannabe Manžena koja zna da uživaZnaci da si sreo ženu koja ume da uživa


- U skladu sa članom 9 Bečke konvencije o diplomatskim odnosima od 18. aprila 1961. godine, Ministarstvo spoljnih poslova objavilo je danas zaposlenog u ambasadi Rusije u Berlinu za personu non grata. Ovim korakom nemačka vlada reaguje na odluku Ruske Federacije od petka 5. februara 2021. Rusija je protjerala nekoliko diplomata Evropske unije, uključujući i zaposlenog u njemačkoj ambasadi u Moskvi. Ova odluka ni na koji način nije bila opravdana - navodi se u izjavi njemačkog Ministarstva.\n- Kao odgovor na protjerivanje poljskog diplomate bez valjanog razloga, Ministarstvo spoljnih poslova Poljske donijelo je danas, u skladu sa principom reciprociteta i u koordinaciji sa Njemačkom i Švedskom, odluku da se zaposleni u Generalnom konzulatu Rusije u Poznanju proglasi za personu non grata - navodi se u saopštenju.\n- Obavijestili smo ambasadora Rusije da je zatraženo od zaposlenog u ruskoj ambasadi da napusti Švedsku. Ovo je jasan odgovor na neprihvatljivu odluku o proterivanju švedskog diplomate koji je samo obavljao svoje dužnosti - napisala je Linde na svom Tviteru.


Usluge prirode | Održiva poljoprivreda za održivi Balkan\nVI STE OVDE: Naslovna Priroda Usluge prirode\nPoljoprivreda Priroda Priroda u službi poljoprivrede Zemljišta i prakse Zapadni Balkan Usluge prirode Dobrobit životinja Podrška državi Podrška civilnom društvu Kontakt\nPrirodni ekosistemi i biljke i životinje u njima pružaju ljudima usluge koje bi u slučaju njihovog gubitka bilo teško duplirati.\nUsluge prirode, odnosno ekosistemske usluge, definisane su kao "prednosti koje ekosistemi pružaju ljudima" (FAO).One direktno ili indirektno utiču na opstanak ljudi i njihov kvalitet života.Ljudi ponekad zaborave koliko su priroda i biodiverzitet važni za njihovo svakodnevno funkcionisanje.Hrana, odeća, stanovanje, prevoz, lekovi i energija su proizvodi, odnosno usluge različitih ekosistema.\nPlaneta Zemlja će do polovine ovog veka izgubiti i do 50% divljih vrsta biljaka i životinja (Biological Extinction Conference, 2017)\nPoljoprivredni predeli u najvećoj meri zavise od ekosistemskih usluga koje pružaju prirodni ekosistemi. Ove usluge uključuju oprašivanje, biološku kontrolu organizama štetnih po poljoprivredne i šumske kulture, održavanje strukture tla i plodnosti, hidrološke i mnoge druge usluge. Istraživanja ukazuju na to da je vrednost ovih ekosistemskih usluga za poljoprivredu ogromna.\nDobro upravljani, održivi poljoprivredni ekosistemi ne samo da obezbeđuju hranu, već obezbeđuju i mnoge druge koristi za poljoprivrednike, divlje vrste biljaka i životinja i za celokupno društvo.\nPostoji četiri osnovne grupe ekosistemskih usluga u odnosu na njihov značaj za ljude:\nOdnose se na sirovine dobijene direktno od ekosistema\nVoda, hrana i medicinski resursi su neke od mnogih sirovina koje ljudi dobijaju direktno od različitih ekosistema. Mnoge od usluga iz ove grupe doprinose postojanju upravo onih proizvoda koji su zastupljeni na tržištu i kojima se trguje. Pored toga, u mnogim ruralnim područijima, seoska domaćinstva direktno zavise odovih usluga, koje im obezbeđuju sredstva za život. Ove ekosistemske usluge tako direktno utiču na održanje mnogih ruralnih zajednica.\nPraktično svi ekosistemi pružaju uslove za uzgoj i sakupljanje hrane, kao i za lov i ribolov. Od svih usluga ekosistema, proizvodnja hrane je jedina koja pokazuje konstantan trend rasta u novijoj istoriji. Ipak, sada se priznaje da su dobiti u poljoprivrednoj proizvodnji i produktivnosti često propraćene negativnim efektima na bazu prirodnih resursa koja nam obezbeđuje ekosistemske usluge, među kojima je i hrana. Dalja degradacija ekosistema kao baze prirodnih resursa potrebnih za poljoprivredu, ugrožava proizvodni potencijal hrane u budućnosti.\nBez vode, nema ni života. Ekosistemi igraju vitalnu ulogu u obezbeđivanju protoka vode i skladištenja sveže vode.Vodena tela koja nemaju visok sadržaj soli nazivaju se slatkovodnim ekosistemima i obuhvataju jezera, reke i potoke. Na globalnom nivou slatka voda se u najvećoj meri nalazi u zamrznutom stanju u vidu glečera ili kao vlaga u tlu. Slatka voda nije važna samo za opstanak ljudi, već i za opstanak svih postojećih vrsta životinja i biljaka. Žitarice, na primer, u velikoj meri zavise od voda. Ovo je potkrepljeno podatkom da se skoro 60% svih podzemnih voda u svetu upotrebljava za navodnjavanje poljoprivrednih sistema u kojima se gaje baš žitarice.\nU mnogim prirodnim ekosistemima rastu različite vrste biljaka i gljiva koje obezbeđuju lekove za mnoge zdravstvene tegobe. Mnoge vrste se koriste u savremenoj i u tradicionalnoj medicini, kao i u farmaceutskoj industriji. Svuda u svetu (kako u zemljama u razvoju, tako i u razvijenim zemljama) postoji sve veći interes za lekovitim i aromatičnim (začinskim) biljem u vezi sa njihovim korišćenjem, kultivacijom, konzervacijom i održivom upotrebom. Velike travnate površine kao što su livade i pašnjaci predstavljaju stanište mnogim vrstama lekovitih i začinskih biljaka. Preterano korišćenje ili napuštanje ovih prirodnih ekosistema dovode do gubitka mnogih prirodnih lekova.\nOdnose se na regulaciju ekosistemskih procesa\nEkosistemi se ponašaju kao regulatori određenih procesa u prirodi.Održavanje kvaliteta vazduha i zemljišta, sprečavanje poplava, kontrola bolesti ili oprašivanje voća i povrća su samo neke od regulacionih usluga koje pružaju ekosistemi.\nOdržavanje dobrog kvaliteta vazduha na lokalnom nivou\nEkosistemi utiču na lokalnu klimu i kvalitet vazduha. Na primer, drveće obezbeđuju senku dok šume utiču na dostupnost vode kako na lokalnom, tako i na regionalnom nivou. Drveće i druge biljke takođe igraju važnu ulogu u regulisanju kvaliteta vazduha, uklanjanjem zagađujućih materija iz atmosfere. Zagađen vazduh može imati vrlo negativan uticaj kako na zdravlje ljudi, tako i na poljoprivredne useve u vidu smanjenja prinosa i razvoja bolesti. Mnoge divlje vrste biljaka, kao i poljoprivredne kulture imaju potencijal za čišćenje vazduha. Na primer, linije četinarskih stabala na ivici njive mogu zaštititi poljoprivrednika od pesticida iz susednih njiva.\nSprečavanje erozije i održavanje plodnosti zemljišta\nVegetacijski pokrivač sprečava eroziju zemljišta i osigurava njegovu plodnost putem prirodnih bioloških procesa kao što je fiksiranje azota. Erozija zemljišta je ključni faktor u procesu degradacije zemljišta i dezertifikacije. Simptomi degradacije zemljišta su mnogobrojni i uključuju smanjenje plodnosti, razvoj kiselosti, alkalizaciju, pogoršanje strukture tla, ubrzanu eroziju, gubitak organske materije i biodiverziteta.\nOprašivanje biljaka od strane životinja (polinatora ili oprašivača) je usluga ekosistema koju uglavnom pružaju insekti, a u tropskim krajevima i neke ptice i slepi miševi. U poljoprivrednim ekosistemima, oprašivači su od ključnog značaja za voćarstvo, hortikulturnu i krmnu proizvodnju, kao i za proizvodnju semena.\nBezbednost i raznovrsnost hrane, prehrana ljudi i cena hrane se snažno oslanjaju na oprašivače, a oprašivanje kao jedna od najvažnijih usluga ekosistema je pod velikim pritiskom od neodrživih poljoprivrednih praksi kao što su pretvaranje prirodnih staništa u poljoprivredno zemljište, gajenje monokultura ili preterana upotreba pesticida.\nPollinatori kao što su pčele, ptice i slepi miševi imaju uticaj na 35 % svetske proizvodnje useva, povećavajući rezultate poljoprivredne proizvodnje od oko 75% vodećih prehrambenih useva širom sveta.\nOdnose se na prateće usluge koje su osnova postojanja svih ostalih ekosistemskih usluga\nOčuvanje raznovrsnosti divljih vrsta biljaka i životinja i obezbeđivanje životnog prostora za njihov život su prateće ekosistemske usluge, ili usluge podrške. One su takođe i osnova svih ekosistema i postojanja njihovih usluga.\nStaništa za divlje vrste\nEkosistemi pružaju životni prostor divljim biljnim i životinjskim vrstama; oni takođe održavaju raznovrsnost složenih procesa koji su zaslužni za postojanje svih drugih usluga ekosistema. Ukoliko se njima dobro upravlja, oni mogu uticati na povećanje biološke raznovrsnosti i dati visoke prinose poljoprivrednih proizvoda uz istovremeno obezbeđivanje dugotrajne i održive poljoprivredne proizvodnje.\nOdržavanje genetičke raznovrsnosti\nGenetička raznovrsnost (raznovrsnost gena različitih vrsta, različitih populacija istih vrsta, kao i unutar iste populacije jedne vrste) se odnosi na diverzitet (raznolikost) različitih rasa, odnosno sorti gajenih biljaka i životinja, te pruža osnovu za dobru prilagođenost životinja i biljaka lokalnim uslovima u kojima žive i postojanje osnove za razvoj komercijalnih useva i stočarske proizvodnje.\nPrirodni ekosistemi obezbeđuju važne genetičke resurse kroz potencijal da divlji srodnici gajenih vrsta i kultura daju korisne osobine biljkama ili životinjama, kao što su otpornost na štetočine ili bolesti ili poboljšanje prinosa. Stoga, genetička raznolikost pruža društvu širok opseg mogućnosti za susret sa budućim izazovima promenljivim uslovima životne sredine ali i rastućih zahteva tržišta.\n75 % genetičke raznovrsnosti biljaka je izgubljeno samo u poslednjih 30 godina, jer su farmeri širom sveta zanemarili svoje lokalne sorte i fokusirali se na genetski jednake, visoko prinosne sorte.\nOdnose se na nematerijalne koristi koje ljudi dobijaju od ekosistema\nUSLUGE OD KULTURNOG ZNAČAJA\nNematerijalne koristi koje ljudi dobijaju od ekosistema nazivaju se "kulturne usluge" ili usluge od kulturnog značaja. One uključuju estetsku vrednost prirode, inspiraciju i duhovno iskustvo vezano za prirodno okruženje. Uobičajeno je da se u ovoj grupi razmatraju i mogućnosti za turizam i rekreaciju.\nOve vrste usluga su često povezane međusobno, ali i sa drugim grupama usluga ekosistema. Tako npr. široka ponuda seoskog turizma objedinjuje nekoliko grupa ekosistemskih usluga, kao što su hrana (tradicionalna kuhinja), različiti vidovi rekreacije i odmora u sklopu poluprirodnih pejzaža, a često su ovi predeli i savršene lokacije za umetničke kolonije, koje traže inspiraciju i kontakt sa prirodom.\nŠetnja i sportske aktivnosti u prirodi nisu samo odličan vid fizičke vežbe, već takođe omogućavaju ljudima da se mentalno opuste. Uprkos tome što ga je teško izmeriti, značaj zelenih površina za fizičko i psihičko zdravlje se sve više prepoznaje. Posebno se ističe da boravak u prirodi može doprineti poboljšanju zdravlja i socijalnih veština kod dece i mladih.\nEkosistemi i biodiverzitet igraju važnu ulogu u mnogim vrstama turizma koji obezbeđuje značajne ekonomske koristi i vitalni izvor prihoda mnogih zemalja. Tradicionalni seoski predeli su postali magnet za privlačenje turista iz velikih gradova. Kulturni i ekoturizam obrazuju građane o značaju biodiverziteta.\nEstetska i spiritualna vrednost\nJezik, znanje i prirodno okruženje su tokom istorije uvek bili u tesnoj vezi. Biodiverzitet, ekosistemi i prirodni predeli su bili izvor inspiracije za umetničko stvaranje, kulturu, ali i za nauku. U mnogim delovima sveta, prirodne odlike kao što su pojedine šume, pećine ili planine imaju religijsku vrednost, a priroda je zajednički element svim većim religijama.


Posted 26 Februara, 2019 12 Novembra, 2019 admin\nNacionalna služba za zapošljavanje (u daljem tekstu: ’NSZ’) raspisala je javni poziv nezaposlenima za dodelu subvencija za samozapošljavanje za 2019. godinu.\nDa se vodite na evidenciji nezaposlenih kod NSZ\nDa imate završenu obuku za razvoj preduzetništva\nDa nemate neizmirenih obaveza prema Nacionalnoj službi za zapošljavanje\nDa se nalazite u dozvoljenom okviru opredeljenog iznosa za ‘de minimis’ državnu pomoć u tekućoj fiskalnoj godini i prethodne dve fiskalne godine, u skladu sa propisima za dodelu državne pomoći\nZahtev sa biznis planom podnosi se u dva primerka na propisanom obrascu nadležnoj organizacionoj jedinici NSZ prema mestu prebivališta ili boravišta.\nUz zahtev sa biznis planom na propisanom obrascu, dostavlja se i sledeća dokumentacija:\nDokaz o završenoj obuci, ako obuka nije završena u organizaciji NSZ\nObaveštenje o ranije primljenoj državnoj pomoći male vrednosti, na obracu NSZ\nDokaz o vlasništvu poslovnog prostora (ukoliko ćete delatnost obavljati u prostoru koji se nalazi u vašem vlasništvu)\nDokaz o vlasništvu opreme (ukoliko ste već nabavili određenu opremu za obavljanje delatnosti)\nRešenje o invalidnosti (kada je podnosilac zahteva osoba sa invaliditetom)\nSubvencija se dodeljuje u jednokratnom iznosu od 200.000,00 dinara, osim u slučaju samozapošljavanja lica koja su bila višak zaposlenih kada je iznos subvencije 220.000,00 dinara i u slučaju samozapošljavanja nezaposlene osobe sa invaliditetom kada je iznos subvencije 240.000,00 dinara.\nOdluka o dodeljivanju subvencije donosi se nakon provere ispunjenosti uslova i priložene dokumentacije, kao i bodovanja biznis plana, a na osnovu kojeg se formira rang lista.\nNezaposleni koji ostvari pravo na subvenciju za samozapošljavanje ima obavezu da obavlja registrovanu delatnost najmanje 12 meseci i da u tom periodu izmiruje doprinose za obavezno socijalno osiguranje.\nPoslednji rok za podnošenje zahteva sa biznis planom je 22.04.2019. godine.\nSpisak lica kojima je odobrena subvencija biće objavljen na oglasnoj tabli NSZ.\nPreuzeto sa sajta NSZ: www.nsz.gov.rs\nBiznis plandodela subvencijaKONKURS ZA DODELU SUBVENCIJA ZA SAMOZAPOŠLJAVANJE ZA 2019. GODINUkonkurs za preduzetnikeNacionalna služba za zaposljavanjeNezaposleniNSZOdluka o dodeljivanju subvencijepreduzetniciRASPISAN KONKURS ZA DODELU SUBVENCIJA ZA SAMOZAPOŠLJAVANJE ZA 2019. GODINUsamozaposljavanjesredstva za preduzetnikesubvencijesubvencije za preduzetnikeZahtev sa biznis planom\n⟵MIRNO REŠAVANJE SPOROVA U SLUČAJU UJEDA PSA, PADA U ŠAHT, PADA NA SNEGU I LEDU\nMALOLETNICI KAO UČINIOCI KRIVIČNIH DELA⟶


Kup BiH: Borac gost Travnika, Radnik u Gradačcu, Krupa ide u Trebinje | Srpskacafe\nBanjalučki Borac će u šesnaestini finala fudbalskog Kupa BiH gostovati ekipi Travnika, koja se takmiči u Prvoj ligi Federacije BiH.\nOdlukom takmičarskih organa igraće se po jedan meč. U prvoj rundi premijerligaški timovi nisu mogli da se sastanu međusobno, a isto tako prednost domaćeg terena imaće timovi iz nižeg ranga.\nBijeljinski radnik će tako biti gost Zvijezde u Gradačcu, dok će Krupa putovati na megdan Leotaru u Trebinje.\nParovi 1/16 finala (30. septembar): Travnik – Borac, Rudar Prijedor – Olimpik (Sarajevo), Goražde – Sloboda (Tuzla), Radnički (Lukavac) – Sarajevo, Sloboda (Novi Grad) – Tuzla Siti, Budućnost (Banovići) – Željezničar (Sarajevo), Tekstilac (Derventa) – Zrinjski (Mostar), Dizdaruša (Brčko) – Velež (Mostar), Slavija (Istočno Sarajevo) – Mladost (Doboj, Kakanj), GOŠK (Gabela) – Široki Brijeg, Zvijezda (Gradačac) – Radnik (Bijeljina), Leotar (Trebinje) – Krupa (Krupa na Vrbasu), Zvijezda 09 (Bijeljina) – Alfa Modriča, Klis (Buturović polje) – Unis (Vogošća), Velež (Nevesinje) – Igman (Konjic), Fortuna (Zenica) – Rudar (Kakanj).\nFK Boracradnikkrupakup bih


Čukić vodi do opstanka: Moravac ORION - Sloga (PM) 2:1\nPobedom nad ekipom Sloge iz Petrovca na Mlavi, naši fudbaleri napravili veliki korak ka opstanku u Prvoj ligi Srbije.\nMORAVAC ORION - SLOGA (PETROVAC NA MLAVI) 2:1\nStrelci 1:0 Čukić 51., 1:1 Kovačević u 60., 2:1 Čukić 82. minutu iz jedanaesterca - Mrštane, stadion ORION, gledalaca: 700, sudija: Lazar Lukić (Beograd) 8, žuti kartoni. Radenović, Egbo, Ćirić (Moravac ORION), Stokić, Veselinović, Petrović (Sloga), isključenje: trener Sloge Djordjevic u 82.minutu\nMORAVAC ORION: Mitrović 7, Radenović 7, Petrović 7, Marković 7, Ćirić 7, Egbo 7 (od 82. min. Ilić -), Milić 7 (od 60. min. Stanković 7), Cekić 7 (od 56. min. Salihović 7), Emeka 7,5, Čukić 8,5, Stefanović .\nSLOGA (PM): Ranković 7,5, Stević 6,5 (od 56.min. Petrović 7), Stojanović 6,5, Mišić 6,5, Veselinović 6,5, Planić 6,5, Marković 6,5, Stokić 6,5 (od72. min. Rakić - ), Kovačević 7, Tripković 6,5 (od 46. min. Djordjevic 7).\nZaslužena pobeda domaćina koji je bolju igru tokom čitave utakmice krunisao golovima Bojana Čukića.\nTeška utakmica za fudbalere Moravca ORION. Veliki ulog bio je terenu u ovih 90 minuta. Pobeda je značila ulazak u mirnije vode sa realnim izgledima sa se izbori opstanak u Prvoj ligi Srbije. Sve osim tri boda iz ove utakmice bio bi rezultat koji je nepovoljan za Mrštančane.\nMudro su domaći krenuli, sa nekoliko taktičkih iznenadjenja u startnoj postavi, u uverenju da brzim akcijama mogu do gola i golova za novu pobedu.\nU 29. minutu prva prilika na utakmici: Emeka je na dodavanje Egboa bio u dobroj poziciji na 12-13 metara od gola Sloge, oklevao je pa je njegov udarac na kraju izblokiran. U 36. minutu Stefanović na dodavanje Egbosa šutira sa desetak metara iskosa sa leve strane, ali je iskusni golman Dejan Ranković sigurnom odbranom najavio da će biti jedan od junaka ove zanimljive utakmice. Do odlaska na odmor pokušaj Čukića, sa 13-14 metara ali golova u prvom poluvremenu nije bilo.\nNa početku drugog dela Moravac ORION bez promena u sastavu kreće u ofanzivu. Promena ritma iznenadila je goste iz Petrovca na Mlavi. U 48. minutu Emeka se posle brze i lepe akcije našao sam ispred golmana Rankovića, ali je golman Sloge novom sjajnom intervencijom sačuvao svoju mrežu. Minut kasnije nova sjajna prilika za Nigerijca Emeku, šutirao je iskosa sa desne strane ali je Ranković ponovo bio na visini zadatka.\nZa promašaje se talentovani Nigerijac iskupio asistencijom u 51. minutu. Posle efektne solo akcije u kojoj je ostavio iza sebe dvojicu igrača Sloge, Emeka je odlično proigrao Bojana Čukića koji je na 20-ak metara od gola gostiju imao priliku da podesi nišanske sprave: šutirao je jako i precizno u desni gornji ugao gola gostiju i doveo svoj tim u vodjstvo.\nGostio se nisu predavali. Tim sastavljen od prekaljenih internacionala i prvoligaških igrača ubrzo je uzvratio. Kovačević je u 60. sa 16-17 metara uputio jak udarac, lopta je prošla kroz šumu nogu i završila u desnom donjem uglu golma Mitrovića.\nU 71. minutu nova sjajna prilika za Moravac ORION: posle prodora i centaršuta Stankovića sa desne strane, Stefanović je sam, sa 5-6 metara poslao loptu preko gola.\nU 80. minutu psole prekida lopta je na drugoj stativi došla do Ćirića, pouzdani štoper je bio u odličnoj prilici, ali je njegov udarac sa 6-7 metara iskosa sa desne strane golman Ranković uspeo da zaustavi.\nU 82. minutu trenutak odluke. Posle brze akcije po desnoj strani loptu je na ivici šesnaesterca preuzeo Bojan Čukić. Krenuo je Čukić nezadrživo ka golu, Petrovć jeneporezno startovao, oborio golgetera Moravca ORION. Za odličnog sudiju Lazara Lukića iz Beograda nije bilo dileme da je u pitanju prekršaj za najstrožu kaznu. Loptu je na belu tačku namestio Čukić, golman Ranković je dobro procenio na koju će stranu lopta, ali je šut bio jak i precizan i lopta je završila u mreži Sloge.\nPokušali su gosti da naprave nešto više do kraja, ali im fudbaleri Moravca ORION čvrstom i sigurnom igrom na sredini terena nisu dozvoli da naprave ni priliku za izjednačenje.\nViše iz ove kategorije « Korak ka opstanku: Bežanija - Moravac ORION 0:0\tDomaćin preokretom do bodova: Proleter - Moravac ORION 4:1 (0:1) »


Nova "runda" ilegalnih prelazaka stiže s toplijim vremenom: I danas od Novigrada do J.Polja policija "čekala" - Radio Mrežnica\nPočetna stranica » Nova “runda” ilegalnih prelazaka stiže s toplijim vremenom: I danas od Novigrada do J.Polja policija “čekala”\nŽupanija STIŽE PROLJEĆE, STIŽU MIGRANTI Objavljeno 6.2.2019. - 12:44 Autor Radio Mrežnica Podijeli\nNova “runda” ilegalnih prelazaka stiže s toplijim vremenom: I danas od Novigrada do J.Polja policija “čekala”\nGrupu migranata danas su mještani vidjeli u mjestu Gršćaki i Dubravci\nS dolaskom toplijeg vremena aktiviraju se ponovno migrantske ilegalne rute iz Bosne preko Hrvatske do Slovenije i dalje.\nOvih dana počela je nova “runda” ilegalnih prelazaka, a građani ih sve više viđaju uz prometnice, po lokalnim putevima, uz kuće i vikendice. Grupa migranata danas je viđena na području Gršćaka te Dubravci, a riječ je o već im dobro poznatoj ruti s koje odlaze prema Novigradu na Dobri i Jarčem Polju preko rijeke Dobre pa prema granici sa Slovenijom.\nNiz policijskih “marica” bio je danas upravo od Novigrada na Dobri do Jarčeg Polja i to na gotovo svakom slapu i tamošnjim mostovima kao mjestima prelazaka rijeke.


Snimak 45. sednice Skupštine opštine Bečej - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nPogledajte snika 45. sednice Skupštine opštine Bečej, gde se, između ostalog, raspravljalo o prvom rebalansu budžeta opštine za 2019. godinu.\n1. Donošenje Odluke o prvom rebalansu budžeta opštine Bečej za 2019. godinu,\n2. Donošenje Rešenja o davanju saglasnosti na Plan i program rada sa finansijskim planom Narodne biblioteke Bečej za 2019. godinu,\n3. Donošenje Rešenja o usvajanju Izveštaja o radu Turističke organizacije opštine Bečej za 2018. godinu,\n4. Donošenje Rešenja o davanju saglasnosti na Program rada sa finansijskim planom Turističke organizacije opštine Bečej za 2019. godinu,\n5. Donošenje Rešenja o usvajanju Izveštaja o radu sa finansijskim izveštajem Gradskog pozorišta Bečej za 2018. godinu,\n6. Donošenje Rešenja o davanju saglasnosti na Plan i program rada sa finansijskim planom Gradskog pozorišta Bečej za 2019. godinu\n7. Donošenje Rešenja o otuđenju građevinskog zemljišta javne svojine opštine Bečej neposrednom pogodbom radi ispravke granica susednih parcela broj 4684 KO Bečej i broj 6135 KO Bečej,\n8. donošenje Rešenja o otuđenju građevinskog zemljišta javne svojine opštine Bečej neposrednom pogodbom radi ispravke granica susednih parcela broj 4655 KO Bečej i broj 4662/1 KO Bečej i broj 8084 KO Bečej i broj 4662/1 KO Bečej\nOznake: BečejSednica Skupštine opštine BečejSkupština


Upala ahilove tetive – Prevencija i liječenje – Alen Tucaković\nPosted on April 10, 2017 April 10, 2017 by Alen TucakovićPosted in Medicina i zdravlje - savjetiTagged ahilova tetiva, alen tucakovic, anatomski, bol, cirkulacija, fizikalna terapija, kineziterapija, liječenje, misici, pokreti, prevencija, sportske povrede, trčanje, uzroci, vježbe, zdravlje.\nPrevious Previous post: Prevencija povreda kod profesionalnog i amaterskog trčanja !!!\nNext Next post: Trkačko koljeno (Runners knee)


Pročitajte sve vesti na temu neprijatnost - mediji.net\nAko bismo vam rekli da postoji potpuno neagresivan način da rešite problem prekomernog znojenja i svih dodatnih frustrirajućih situacija koje ono donosi, šta biste ... | Moda i lepota\nAko bismo vam rekli da postoji potpuno neagresivan način da rešite problem prekomernog znojenja i svih dodatnih frustrirajućih situacija koje ono donosi, šta biste ...\nLetnja sezona nam je sve bliža, a sa njom se problem pojačanog i prekomernog znojenja dodatno komplikuje. Nosimo tanke delove garderobe i nemamo hiljadu slojeva na sebi kao što to imamo zimi, pa je i prekomerno znojenje dosta vidljivije\nLetnja sezona nam je sve bliža, a sa njom se problem pojačanog i prekomernog znojenja dodatno komplikuje. | Zdravi i srećni\nLetnja sezona nam je sve bliža, a sa njom se problem pojačanog i prekomernog znojenja dodatno komplikuje. Nosimo tanke delove garderobe i nemamo hiljadu slojeva na sebi kao što to imamo zimi, pa je i prekomerno znojenje dosta vidljivije. Osećate se neprijatno, ...\nSada napokon možete da budete mirni\nIMALA SAM GASOVE U TERETANI, JEDNA DEVOJKA DO MENE JE POVRATILA: Maksim opisala svoj UŽASAN BLAM, godinama je ćutala o tome! VIDEO\nDevojka Maksim u svom videu objavljenom na TikToku i Instagramu javno progovorila o svojoj možda najneprijatnijoj situaciji u kojoj se našla.Nakon što je noć pre bila u izlasku, sledećeg jutra uputila se na trening. Ubrzo je shvatila da nakon celonoćnog ispijanja ...\nOboljenje koje mnogima predstavlja veliki psihološki i socijalni problem jeste hiperhidroza, iliti prekomerno znojenje. Zbog njenih simptoma koji su izuzetno vidljivi i osetni, oboleli od hiperhidroze mogu doživeti socijalnu izolaciju i veliku neprijatnost ... | Zdravi i srećni\nOboljenje koje mnogima predstavlja veliki psihološki i socijalni problem jeste hiperhidroza, iliti prekomerno znojenje. Zbog njenih simptoma koji su izuzetno vidljivi i osetni, oboleli od hiperhidroze mogu doživeti socijalnu izolaciju i veliku neprijatnost ...


Veći uticaj u Srbiji - Naša Borba\nBORIĆE SE DO POSLEDNJEG UKRAJINCA: Sve veća špijunska pomoć Ukrajini sa Zapada\nVeći uticaj u Srbiji\nProšlog meseca održao sam govor pred načelnikom vojske za Gospoda Isusa Hrista, za Kosovo i Metohiju, protiv zle vladavine antidemokratske EU i NATO.\nMnogo više Srba zna ko sam sada, a oni su takođe mnogo svesniji ko sam u norveškoj ambasadi u Beogradu, Atlantskom komitetu u Norveškoj (NATO propagandna organizacija) i norveškom ministarstvu spoljnih poslova.\nČitali su šta pišem i trebali bi znati da mi je jasan cilj da imam veći uticaj u Srbiji od norveške ambasade. Trenutno na FB stranici norveške ambasade ima 8619, dok u Kristianu Karsu\nMeđutim, angažman, lajkovi i deljenja su mnogo veći na mojoj stranici i ličnom profilu od onoga što norveška ambasada može da upravlja. Ambasada ima novac i politički pritisak, ali ja sam mnogo srećnija što je srpski narod na mojoj strani.\nJuče sam napisao i članak za popularnu norvešku vest stranicu Resett, a naslov je bio 20 godina od bombardovanja Jugoslavije – raspusti NATO. Sve više Norvežana sada shvata glupost i uzaludnost NATO-a, koji više nije odbrambena organizacija, već je uvredljiva organizacija za promenu režima vođa koju antidemokratski globalistički vođe nisu odobrili ili voleli.\nŽelim da budem snaga ohrabrivanja srpskog naroda i molim se da me Gospodin snažno iskoristi. Želim da pružim duhovno ohrabrenje Srbima tako da oni mogu verovati da će njihovi životi biti mnogo bolji ako veruju u raspetog i preporođenog Isusa Hrista koji je danas živ i želi da bude centar njihovog života.\nŽelim da pružim Srbima političko ohrabrenje i snagu da se suprotstave norveškom i zapadnom pritisku da se odreknu Kosova i Metohije. Srbija ne treba da glumi Juda Iscariota, da plati 30 srebrnjaka kako bi se pridružila EU i NATO-u. Srbija treba da zadrži svoj ponos i nezavisnost.\nKonačno želim Srbima da komercijalno podstaknem da imaju samopouzdanje u svoje ekonomske sposobnosti. Situacija u Srbiji je očajna, ali i Srbija ima jako dobro obrazovanu radnu snagu. Molim se i verujem da predstoje bolja ekonomska vremena, jer je karakter srpskog naroda vrlo jak.\nNajzad, moja nova veb lokacija ohrabrenje.com (srpska reč za ohrabrenje) još uvek nije potpuno spremna. Ali ako niste bili u kontaktu sa mnom na e-mail ili na Facebooku, idite na ohrabrenje.com i registrujte svoj email kako bih vam mogao poslati ažuriranja kada pišem novi članak. Za sada nećete dobiti potvrdu kada date svoju adresu e-pošte, ali sistem će je videti.\nStranci o Srbiji\nPrethodni tekstUčiteljice plaču od muke: Nezadovoljni predlogom vlade u vezi povećanja plata\nSledeći tekstSRAM VAS, BRE, BILO! Decu sa Kosmeta nisu pustili u toalet na pumpi OMV kod Ražnja! (FOTO)


Zdravko Čolić 12. avgusta u “Top Hilu” | Hello! magazin\nVesti/ Nema komentara Zdravko Čolić 12. avgusta u “Top Hilu”\nObjavljeno: 31.07.2012 u 19:30 časova\nPočetak avgusta period je kada će Zdravko Čolić obradovati brojne fanove, jer će muzička zvezda prvog avgusta nastupiti na Ohridu, četvrtog u Pulskoj areni, dok je 12. avgust rezervisan za dugoočekivani nastup u atraktivnoj budvanskoj diskoteci “Top Hil”.\nJedan od najpopularnijih pevača iz regiona, Zdravko Čolić odlučio je da početak avgusta bude vreme kada će biti veoma angažovan, pa će tako posetioci najavljenih koncerata u regionu ponovo imati priliku da uživaju u hitovima popularnog Čole.\n- Predstavićemo nekoliko novih pesama i izbacićemo neke pesme koje su iz 80-tih, a koje nisam ranije pevao. Biće nekih dvanaest pesama koje nisam već dugo pevao, a koje ljudi znaju pa da ih podsetimo. Napravićemo neki muzički presek - govori pred regionalnu letnju turneju Zdravko Čolić.\nTags: koncert, pevac, top hil, zdravko colic Pročitajte i ovo:\nOrhideja dobila ime po Eltonu DžonuAca Lukas novi album izdaje za "City Records"Željko Joksimović snimio neobičan duet (Video) Prethodni članakBritni Spirs: Neodlučna mlada Sledeći članakVojvotkinja od Kembridža blistala u haljini naše modne kreatorke Roksande Ilinčić Ostavite komentar


Nordeus pronašao savršeni poslovni prostor - ESQUIRE.RS\nPromo 25. april 2019.\nЈedan od najuspešnijih evropskih studija u oblasti gejminga, Nordeus, dobio je novi dom. Kompanija je preseljena u pametnu zgradu na uglu Bulevara Milutina Milankovića i Bulevara Umetnosti, na Novom Beogradu, u okviru poslovnog kompleksa Green Heart, jednog od vodećih investitora u Srbiji, kompanije GTC, izgrađenu po meri IT stručnjaka koji svojim radom i projektima konstantno osvajaju svetsko tržište. Da najbolji idu uz najbolje, dokaz je i poverenje koje je studio Nordeus ukazao vodećoj konsultantskoj kući za nekretnine, CBS International, deo Cushman&Wakefield grupe, kada je reč o posredovanju i pronalasku novog radnog prostora, kao i procesu upravljanja projektom.\nKompanija CBS International je od početka bila angažovana u svim fazama procesa – od prostorne i budžetske analize lokacije u cilju izbora i odluke u vezi sa preseljenjem, preko formiranja i praćenja budžeta i dinamike, koordinacije komunikacije svih učesnika u procesu projektovanja i izvođenja radova do finalnog preseljenja Nordeusa u svoj novi radni prostor.\n„Zahtev klijenta bio je nestandardan, samim tim i vrlo izazovan, budući da je bilo potrebno pronaći savršenu lokaciju i samostojeću zgradu A klase, kompletno prilagođenu uslovima kompanije koja će biti jedini zakupac. CBS International Brokerage tim je, u saradnji sa advokatom Mirkom Vasiljevićem, a u ime klijenta, vodio proces sa investitorom od samog početka, indentifikacije potreba Nordeusa, istraživanja tržišta, prezentacije potencijalnih opcija do finalnih komercijalno-pravnih pregovora koji su rezultirali potpisivanjem Ugovora“, rekao je Bojan Jevtić, regionalni rukovodilac sektora za izdavanje poslovnog prostora.\nSavremena i inovativna zgrada futurističkog izgleda odražava timski duh i inspiraciju kod zaposlenih. U 6.000 kvadratnih metara koji se protežu na 7 spratova, sa 3 podzemna nivoa za parking, biće smešteno 170 zaposlenih, sa tendencijom i strategijom rasta kompanije da taj broj dostigne 250 članova.\n„Pored međusobno povezanih kancelarija koje omogućavaju fleksibilnost u organizaciji timova, objekt sadrži dodatne prostore poput kreativne radionice, sale za sastanke i konferencije, studija za audio i video produkciju, biblioteke, fitnes prostora sa tuševima, sportskog bara, gejming sobe i specijalno dizajniranog prostora namenjenog deci, što sve doprinosi povećanoj motivaciji i produktivnosti zaposlenih“, izjavila je Vera Lukić, rukovodilac sektora projekt menadžmenta kompanije CBS International.\nZgrada, obavijena staklenim površinama i dugačkim terasama obogaćenim vegetacijom, koristi najnovije tehnologije efikasnog rada i uštede energije, te sistem pametnog osvetljenja i klimatizacije. Inače, ovaj projekat je delo arhitektonske firme Jump Studios iz Londona i domaćeg Antipod studija, zaduženih za dizajn enterijera.


Italijani se stide: Traže da Rim opet razmotri priznavanje Kosova - Sputnjik Srbija\n07:37 15.02.2019 (osveženo 17:19 07.03.2019) Preuzmite kraći link\nIdeja je potekla od Srba u Italiji, kojima se sa velikim oduševljenjem priključila grupa italijanskih intelektualaca, među kojima su istoričar Stefan Piloto, počasni konzul Srbije u Venetu Loreta Bađo, profesor univerziteta Leonardo Kjareli, arhitekta i pisac Alesandro di Meo, bloger Federiko Roberti, otkriva za „Novosti“ italijanska spisateljica Marilina Veka, žena koja je od 2000. godine na KiM boravila čak 50 puta.\nMarilina Veka se nada da će 630 poslanika Donjeg doma parlamenta pažljivo proučiti peticiju i u njoj izneti razloge za ukidanje priznavanja. Potpisi će se prikupljati do 15.februara, dan kasnije biće predati poslanicima, a očekuje se da dokument stigne na raspravu do 20. februara, dana kada je ova zemlja 2008. priznala Kosovo.\n„Želim da verujem da će italijanski parlamentarci prisiliti Vladu da povuče priznanje, jer je to strašna sramota na obrazu naše zemlje“, kazala je Marilina Veka.


Mlade bh. nogometašice okupile se u Odžaku - Klix.ba\nMlade bh. nogometašice okupile se u Odžaku\n2.8.2013. u 15:46\nMlada ženska nogometna reprezentacija BiH\nOkupljanjem nogometašica u Odžaku danas su počele mini pripreme U17 reprezentacije Bosne i Hercegovine, koja će od 6. do 11. augusta u Rusiji nastupati na kvalifikacijskom turniru za odlazak na Evropsko prvenstvo u Engleskoj.\nSelektoru Iliji Luciću su se odazvale sve igračice.\n"Ovu su nam treće kvalifikacije. U prvim i drugim smo ostvarili solidne rezultate. Mada je grupa teška, očekujem da napravimo iskorak i da se plasiramo na Evropsko prvenstvo", rekao je selektor Lucić.\nKadetkinje BiH svrstane su u 4. kvalifikacijsku grupu sa selekcijama Republike Irske, Turske i Rusije, prenosi internet stranica Nogometnog saveza BiH.\n6. augusta (11.00): Republika Irska - Bosna i Hercegovina\n8. augusta (16.00): Bosna i Hercegovina - Rusija\n11. augusta (16.00): Turska - Bosna i Hercegovina\nPo dvije reprezentacije iz deset grupa plasirat će se u drugu rundu kvalifikacija.\nmlada nogometna reprezentacija BiH Odžak nogometaši\nRosell: Dovest ćemo još jednog igrača\n02.08.2013. u 16:01\nSlužbeno: Emre Can iz Bayerna u Bayer Leverkusen\n02.08.2013. u 15:23


DO GOLE KOŽE: Crnogorac se go kupao u fontani!\nSpektakl U BOLONJI\n24.05.2013. 10:15h 31.07.2016. 00:12h\nNag protestovao uzvikujući Slobodna Crna Gora i posao. Policija ga naterala da izađe iz fontane, a potom ga umotanog u peškir odvela u stanicu\nBOLONJA - Četrdesetogodišnji Crnogorac skočio je potpuno go u sredu ujutru u Neptunovu fontanu (Fontana del Nettuno) u Bolonji, vičući “Slobodna Crna Gora” i “posao”, prenose italijanski mediji.\nCrnogorski državljanin nekoliko puta zaredom je skočio u fontanu, gde se okupao bez odeće, uzvikujući parole vezane za slobodnu Crnu Goru i manjak posla.\nOvaj prizor privukao je više prolaznika, koji su ga fotografisali pa je događaj završio i na socijalnim mrežama. Fotografije je podelila i Lućija Borgonzoni, članica nacionalističke Severne lige, partije koja ima oštre stavove protiv imigracije uz komentar da se radi o “spektaklu koji nije edukativan”."\n"Jutros sam bila u opštini i u jednom momentu sam videla gomilu ljudi koji viču i zovu policiju. Jedan čovek bio je u fontani gde je nepovezano urlao na temu manjka radnih mesta i slobodne Crne Gore. Skakao je nekoliko puta u fontanu, čak i na glavu”, izjavila je opštinska savjetnica Borgonzoni za Korijere dela sera.\nVest su preneli svi glavni mediji u Italiji, uključujući nekoliko agencija. Više prolaznika i opštinskih savetnika je fotografisalo prizor pre dolaska policije. Italijanska policija naterala je crnogorskog državljanina da izađe iz fontane, a potom ga je umotanog u peškir odvela u stanicu na identifikaciju.\nCrnogorac je pušten iz policije uz optužbu za nepoštovanje pravila pristojnog ponašanja na javnim mestima. Mediji prenose da on nije objasnio motive koji su ga naveli na ovakav gest.\nIz policije u Bolonji je potvrđeno da je muška osoba napravila to što su preneli italijanski mediji. Dežurna služba, međutim, nije saopštila ime muškarca, niti bilo kakve dodatne informacije.\nNije poznato ni da li se radi o turisti ili o osobi koja živi u Italiji. S obzirom na to da se žalio na italijanskom jeziku na manjak posla, pretpostavlja se da je u pitanju osoba sa prebivalištem u Italiji.\nAutor: Vijesti.me, Foto: Facebook\nVAKCINISALE SE I KOBRE: najbliži saradnici predsednika Vučića primili vakcine na Sajmu pa objavili i koju su izabrali


Poslovni sajam: "Nauka za privredu" u četvrtak u Novom Sadu | (Vesti - 05.12.2018) Novi Sad\n05.12.2018 u 12:17h\nPoslovni sajam: "Nauka za privredu" u četvrtak u Novom Sadu\nOvogodišnja centralna tema Sajma je hrana o kojoj će se diskutovati iz četiri perspektive: tehnologije, kvaliteta i bezbednosti; ishrane, zdravlja i medicine; informacionih tehnologija i automatizacije; konsaltinga, obuka i dizajna.\n- Postoji disproporcija u prepoznavanju naučnih dostignuća o kojima privreda nije informisana i cilj ove manifestacije je da nauka oplemeni privredu i transferiše znanja koja bi sigurno mogla da povećaju kapacitete naših privrednih subjekata – rekao je Slobodan Cvetković, generalni direktor Novosadskog sajma, na konferenciji za novinare, održanoj povodom Sajma "Nauka za privredu".\n- Autonomija visokog obrazovanja počiva, pre svega, na naučnoj delatnosti. Ona daje snagu visokom obrazovanju, ali ona je jedini realni izvor promena koje mogu nastati u ekonomiji. Ono što smo mi radimo je da stimulišemo naučnoistraživačku delatnost koja se povezuje sa privredom. Fakulteti jesu prirodno stanište novih ideja, inovacija. Naši instituti moraju biti pokretači novog lica srpske privrede –rekao je profesor dr Zoran Milošević, pokrajinski sekretar za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost.\nProfesor dr Stevan Stankovski, prorektor za nauku Univerziteta u Novom Sadu je napomenuo da će među projektima koji će biti prikazani na Novosadskom sajmu biti i jedno premijerno izlaganje o "Pametnim gradovima", sa posebnim osvrtom na saobraćaj.\nDirektor Razvojne agencije Vojvodine, Nikola Žeželj je istakao da kod privrednika postoji želja za unapređenjem rada i da oni između ostalog mogu da se oslone i na savetodavne usluge Razvojne agencije Vojvodine.\nUčesnici Sajma su: fakulteti Univerziteta u Novom Sadu (Poljoprivredni, Tehnološki, Ekonomski, Tehničkih nauka, Pravni, Prirodno-matematički, Filozofski, Fakultet sporta i fizičkog vaspitanja, Akademija umetnosti i Tehnički fakultet "Mihajlo Pupina" u Zrenjaninu), kao i instituti (Biosens, Naučni institut za prehrambene tehnologije, Naučni institut za veterinarstvo, CEMFIK – Centar za medicinsko-farmaceutska istraživanja i kontrolu kvaliteta, Institut za nizijsko šumarstvo i Institut za ratarstvo i povrtarstvo), kao i Univerzitet EDUCONS u Sremskoj Kamenici.\nRadno vreme Sajma je od 10 do 17 sati, a ulaz se ne naplaćuje.\nPovezane teme biosense hrana informacione tehnologije nauka novi sad novosadski sajam novosadski univerzitet novosađani pokrajinska vlada Pokrajinski sekretarijat za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost privreda Privredna komora Vojvodine razvojna agencija Vojvodine


Spitek, A. M. (2021). Računovodstveni i porezni tretman dugoročnih rezerviranja u izvanrednim okolnostima (Diplomski rad). Preuzeto s https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:148:851451\nSpitek, Ana Marija. "Računovodstveni i porezni tretman dugoročnih rezerviranja u izvanrednim okolnostima." Diplomski rad, Sveučilište u Zagrebu, Ekonomski fakultet, 2021. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:148:851451\nSpitek, A. M. (2021). 'Računovodstveni i porezni tretman dugoročnih rezerviranja u izvanrednim okolnostima', Diplomski rad, Sveučilište u Zagrebu, Ekonomski fakultet, citirano: 01.12.2021., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:148:851451\nSpitek AM. Računovodstveni i porezni tretman dugoročnih rezerviranja u izvanrednim okolnostima [Diplomski rad]. Zagreb: Sveučilište u Zagrebu, Ekonomski fakultet; 2021 [pristupljeno 01.12.2021.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:148:851451\nA. M. Spitek, "Računovodstveni i porezni tretman dugoročnih rezerviranja u izvanrednim okolnostima", Diplomski rad, Sveučilište u Zagrebu, Ekonomski fakultet, Zagreb, 2021. Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:148:851451\nZa citiranje koristite ovu mrežnu adresu: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:148:851451\nNaslov Računovodstveni i porezni tretman dugoročnih rezerviranja u izvanrednim okolnostima\nNaslov (engleski) ACCOUTING AND TAX TREATMENT OF LONG-TERM PROVISIONS IN EXTRAORDINARY CIRCUMSTANCES\nAutor Ana Marija Spitek\nDatum i vrijeme pohrane 2021-09-23 10:13:55


Slučaj Mišković • Forum Srbija\nDanas je 06 Jul 2020, 05:32\n[ 206 Posta ] Idi na stranicu 1, 2, 3, 4, 5 ... 21 Sledeća\nTema posta: Re: Afere,skandali,mito,korupcija...\nPoslato: 02 Dec 2012, 15:39\nDELTA: Nikada nismo radili s kriminalcima!\nIz kompanije Miroslava Miškovića obaveštavaju javnost da nikada nisu poslovali sa državom, javnim preduzećima, akciznom robom, prirodnim i drugim resursima, te da nema mogućnosti korupcije\nKompanija Delta Holding saopštila je danas da njen vlasnik Miroslav Mišković, kao i članovi njegove porodice, nikada nisu poslovali s inkriminisanim osobama, a da ta kompanija nikada nije radila sa javnim preduzećima, čime je, kako je navedeno, isključena mogućnost umešanosti u koruptivne radnje.\n- Delta Holding, njegov vlasnik, kao i članovi porodice vlasnika Kompanije, apsolutno nikada nisu poslovali s inkriminisanim osobama – tvrdi se u saopštenju te kompanije povodom, kako je navedeno, spekulacija u medijima u vezi sa njenim poslovanjem.\nU saopštenju se tvrdi i da Delta Holding nikada nije obavljao poslove sa državom, sa akciznom robom, poslove vezane za nacionalne prirodne i druge resurse, niti je radio sa javnim preduzećima.\n- Ovim je praktično isključena mogućnost pojavljivanja u bilo kakvim koruptivnim radnjama – trvde u toj kompaniji i navode da svaka nova kompanija koja ulazi u poslovanje s Deltom prolazi kroz procenu i proveru finansijskih pokazatelja i vlasničkih odnosa, a koje sprovode interne i eksterne ekspertske službe u oblasti finansija i pravnih pitanja.\nIz te kompanije poručeno je da Delta Holding nikada do sada nije komentarisao medijske spekulacije, ali da će zbog “izlaganja nezapamćenoj kampanji” koja kompaniji nanosi veliku štetu u zemlji, u regionu i svetu, ubuduće jasnim i tačnim informacijama braniti svoj ugled i poslovanje.\nPoslato: 03 Dec 2012, 10:53\nMišković danas na saslušanju u policiji\nVlasnika Delta holdinga Miroslav Mišković danas će biti saslušan u Ministarstvu unutrašnjih poslova Srbije.\nMinistar pravde i državne uprave Nikola Selaković izjavio jeda će Miroslav Mišković biti saslušan u 11 sati, u svojstvu građanina u vezi sa poslovanjem "Delreala" i da nema reči o određivanju pritvora.\n- U 11 sati Mišković će doći u zgradu SIV-a 1. Tamo će ga sačekati predstavnici Ministarstva unutrašnjih poslova i predstavnici Tužilaštva za organizovani kriminal, a u svojstvu građana on ima pravo da bude zadržan četiri sata - rekao je Selaković je u emisiji "Kažiprst" na B92.On je dodao da će Miškoviću na saslušanju biti predočeno da ima još toga da se s njim razgovara i da će on biti nastavljen ako Mišković bude spreman. Ministar je istakao da je to prvi poziv Miškoviću za saslušanje i dodao da će on verovatno biti pozvan i na neko drugo saslušanje, ako bude bilo potrebe.\nSelaković: "Delreal" nije jedina tema\nSelaković je naveo da "Delreal" nije jedina tema, već da ih ima dosta, kao i da bi bilo zanimljivo da se ispita i slučaj "Nibens grupe". On je rekao da u Srbiji postoji strašan problem jer se veoma važne i bitne stvari za državu i društvo se izobličuju, prećutkuju ili sklanjaju u stranu.\n- Mišković je građanin Srbije koji je 26 i 27 godina pozivao na saslušanje i saslušavao. Ovo je prvi put da neko njega poziva na saslušanje i da će će on biti saslušan - kaže Selaković.\nOn je dodao da će se ceo postupak odvijajati u skladu sa zakonom. Ukazujući da ne zna da li je slučaj Miškovića bio ranije pokrenut on je dodao da ta tema neće biti zataškana. Selaković je dodao i da će možda jedna od tema razgovora sa Miškovićem biti i privatizacija "C marketa".\nMišković će se, kako se navodi u saopštenju kompanije "Delta Holding", od 29. novembra, u skladu sa svojom građanskom dužnošću, odazvati pozivu.\nDodaje se i da su u prethodnom periodu sprovedena "duga i opsežna" istraživanja rada te kompanije tokom čega je u potpunosti odgovoreno na sva pitanja o poslovanju kompanije.\n"Delta Holding je poslovni sistem koji je do prošle godine zapošljavao 25.000 ljudi i ostvarivao 3 milijarde evra ukupnog prihoda, po čemu je bio najveća kompanija u Srbiji i jedna od najvećih u regionu. I danas je Delta Holding, sa 7.700 zaposlenih, jedna od pet najvećih kompanija u našoj zemlji", stoji u saopštenju te kompanije.\n"Delta": Nismo vlasnici spornog zemljišta\nMiroslav Mišković u policiju ide bez advokata\nPolicija i tužilaštvo ispituju ulogu Miškovića u privatizaciji pet putarskih firmi i „C marketa“\nDelta holding o optužbama Vučića: Sarađivaćemo sa državnim organima\nDačić: Istraga protiv Miškovića ako bude razloga i dovoljno dokaza\nTimovi Tužilaštva i policije proveravaju nekoliko spornih privatizacija medju kojima su i one u kojima su učestvovale firme čiji je Mišković vlasnik.\nNa tom spisku su Luka Beograd, C market, putarska preduzeća koja su preprodata Nibens grupi, a predmet istrage je i konverzija zemljišta na Novom Beogradu na kojem treba da gradi Miškovićeva firma Delreal.\nU prethodnom periodu, kako je saopštio Delta holding, sprovedena su "duga i opširna istraživanja" rada te kompanije" i u potpunosti je odgovoreno na sva pitanja o njenom poslovanju.\nPoslato: 03 Dec 2012, 16:55\nNakon četvoročasovnih pregovora Mišković dao ponudu za kupovinu MUP-a\nBEOGRAD, 3. decembar 2012, (Njuz) – Biznismen Miroslav Mišković danas je, posle četiri sata pregovora, dao zvaničnu ponudu za preuzimanje MUP-a, sa kompletnom mrežom policijskih stanica i ostalom pokretnom i nepokretnom imovinom, saznaje ekskluzivno Njuz u vrhu srpske policije.\nIako je cena za sada poslovna tajna, Mišković je, kako saznajemo, dao ponudu u kojoj se obavezuje na restrukturiranje MUP-a, uz socijalni program za sve radnike koji budu proglašeni tehnološkim viškom.\n- Miroslav Mišković se obavezao da će svakom otpuštenom radniku MUP-a isplatiti adekvatnu otpremninu u skladu sa brojem godina radnog staža, kao i da će im dozvoliti da zadrže svu opremu osim pištolja, značke i lisica. Sa druge strane, sa zaposlenima u MUP-u biće potpisan kolektivni ugovor koji će važiti u naredne dve godine i koji će zaposlenima garantovati bar jedno povećanje plate. Najvažnije je da niko neće završiti na ulici, osim onih kojima je to posao – rekao je izvor Njuza iz MUP-a.\nPoznati srpski biznismen će, prema informacijama Njuza, u opremanje policijskih stanica i modernizaciju policijske službe uložiti 200 miliona evra u narednih pet godina.\n- Mišković namerava da komercijalizuje policiju i od nje stvori finansijski samoodrživu službu. Prema planu modernizacije, predviđa se, između ostalog, uvođenje komercijalnih hapšenja političkih protivnika po narudžbi, spektakularna poklon lažna hapšenja za različite prilike, ali i rasturanje glasnih žurki i manjih protesta za one sa plićim džepom – kaže naš izvor.\nPored toga, sve policijske stanice jednom nedeljno će dobijati određene količine Miškovićevih “Modi” jabuka, kako bi rad policijskih službenika u budućnosti “bio oplemenjen”.\nPoslato: 04 Dec 2012, 07:49\nTRENUTAK ISTINE - DRŽAVA PROTIV TAJKUNA: EKSPERTI ZA GOVOR TELA\nVidi se da je Mišković bio prestravljen!\nVlasnik „Delte“ prilikom ulaska u policiju gestikulacijom pokazao da se boji, tvrdi Marko Stojanović, stručnjak za komunikaciju. Stav tela koji je zauzeo pred novinarima odaje veliki strah, toliko se uplašio da nije uspeo da pogodi ni prava ulazna vrat\nUkočen osmeh, mlohava ruka: Ovakva gestikulacija pokazuje nesigurnost\nBEOGRAD - Druga strana medalje.\nIako se iz petnih žila trudio da deluje samouvereno pred novinarima koji su ga čekali pre početka saslušanja, Miroslava Miškovića, vlasnik kompanije „Delta holding“, odao je govor tela, na osnovu kojeg se jasno videlo da mu je užasno neprijatno i da se boji. Ovo u razgovoru za Kurir tvrdi glumac i stručnjak za neverbalnu komunikaciju Marko Stojanović.\nNa snimku Miškovićevog dolaska u policiju vidi se kako otvara vrata automobila, izlazi, ali umesto uspravnog, dominantnog hoda, bogati biznismen sve vreme drži telo u položaju konstantnog uzmicanja unazad. Njegov bojažljivi osmeh više je ličio na grimasu, novinare je pozdravio bezvoljno - mlako podižući ruku, pokušao je da uđe na pogrešna vrata... Iz svega toga jasno se vidi da je nekad čelična pesnica Srbije na ispitivanje došao prestravljen!\n- Grimasa osmeha na Miškovićevom licu i ruke u džepovima odaju veliki osećaj neprijatnosti i straha! Generalno, držanje ruku u džepovima podrazumeva neko skrivanje. Sam izlazak iz automobila, njegov stav kad su svi oni novinari i foto-reporteri krenuli ka njemu, pokazuje da mu je vrlo neprijatno, plaši se. Od straha maltene nije našao vrata - tvrdi Stojanović.\nIsto tako, na snimku se vidi i deo kad je Mišković u zgradi Siva pogrešio prilikom čekiranja, te se rampa za prolaz nije digla.\n- To što nije odmah prošao rampu znači samo da nije bio u toj zgradi, pa ne zna proceduru - navodi Stojanović.\nRuka isturena napred: Pokazuje odbrambeni stav\nTrzanje tela unazad: Jasan znak straha\nRuka u džepu: To znači da čovek nešto krije\n„Delta siti“ u mraku\nZbog kvara u jednoj trafostanici na Novom Beogradu sinoć su na oko sat vremena bez struje ostali blokovi 63, 64 i 70. U mraku je bio i tržni centar „Delta siti“.\n- Kvar je detektovan oko 18.30 sati i naše ekipe su odmah izašle na teren - rekli su za Kurir iz EDB.\nInače, tržni centri su po zakonu dužni da imaju agregat koji bi proizvodio električnu energiju.\n(A. S. B.)\nMiljanović: Normalno za situaciju u kojoj se našao\nBorislav Bora Miljanović, generalni direktor agencije „Reprezent komjunikejšns“, kaže da se Miroslav Mišković ponašao normalno s obzirom na situaciju.\n- Nema ničeg neobičnog. Neverbalna komunikacija u datom trenutku je normalna - kaže Miljanović.\nPoslato: 06 Dec 2012, 09:18\nRASKRINKAN: Mišković uhvaćen na delu!\nKurir otkrio dokumenta koja potvrđuju umešanost vlasnika „Delte“ u poslove s putarskim firmama u okviru „Nibensa“\nBEOGRAD - Raskrinkan!\nMiroslav Mišković, vlasnik kompanije „Delta“, s Milom Đuraškovićem i svojim sinom Markom Miškovićem kroz privatizaciju Preduzeća za puteve (PZP) Niš i Beograd opljačkao je putare za tri milijarde dinara, pokazuju dokumenta do kojih je došao Kurir.\nUpravo zbog indicija da su muljali s putarskim firmama, sva trojica će uskoro biti pozvana na saslušanje u Upravu kriminalističke policije.\nPrvi dokument pokazuje kako su PZP Niš Mila Đuraškovića, „Delta M“ Miroslava Miškovića i „Emisio broker“, čiji je vlasnik takođe Đurašković, 9. marta 2003. zaključili ugovor o konzorcijumu za privatizaciju PZP Beograd kako bi pobedili na tenderu, koji je, kako sumnjaju istražni organi, bio namešten. U ime „Delta M“ ugovor je potpisala direktorka te firme Ivana Veselinović.\nNaime, glavni uslov na tenderu bio je da učesnik mora da ima poslovni prihod od najmanje 50 miliona evra u 2003. Od svih srpskih firmi taj uslov, koji nikad pre niti posle nije zahtevan za bilo koju privatizaciju putarskog preduzeća, zadovoljavao je jedino Miškovićev „Delta M“. Drugi uslov bio je da se učesnik pet godina u kontinuitetu bavi izgradnjom saobraćajnica. Ispunjavao ga je PZP Niš. Epilog je privatizacija PZP Beograd 23. juna 2005. Zanimljivo je da je na čelu Agencije za privatizaciju tada bio Miodrag Đorđević, za kog se sumnja da je pomagao Miškoviću i u spornim privatizacijama Novosti i Luke Beograd.\nFormiranje konzorcijuma bilo je, izgleda, samo maska kako bi Đurašković došao do još jednog putarskog preduzeća jer „Delta“ brzo napušta konzorcijum. Na kraju je kupoprodajnu cenu platio samo PZP Niš i to tako što je to preduzeće uzelo kredit od 23 miliona evra s kamatom od tri odsto kod Miškovićeve firme „Hemslejd“. O tome svedoči ugovor, u čiji posed je došao Kurir, a koji je u ime „Hemslejda“ potpisao upravo Miroslav Mišković. Razliku između 23 miliona evra i 19 miliona evra, koliko je koštalo preduzeće, potrošili su da plate deo privatizacije PZP Kragujevac.\nMeđutim, nakon kupovine PZP Beograd, 14. aprila 2006. došla je na naplatu prva rata kredita uzetog od „Hemslejda“ od devet miliona evra. Đurašković navodno nije uspeo da to plati iako je kredit po ugovoru mogao da se izmiri u periodu od pet godina. Tako se na mala vrata na ime te neisplaćene prve rate u vlasništvo PZP Niš uvodi firma Marka Miškovića - „Mera investment fund BV“ sa Holandskih Antila. On na taj način dolazi do 47,59 odsto te firme, a samim tim i do vlasništva u PZP Beograd. To se dogodilo na sledeći način:\nBez javne ponude\nSkupština akcionara PZP Niš, u čije ime se potpisao Milo Đurašković, tražila je od Komisije za hartije od vrednosti odobrenje da proda 47,59 odsto vlasničkog udela PZP Niš poznatom kupcu. U obrazloženju rešenja Komisije za hartije od vrednosti, kojom se ta odluka odobrava bez javne ponude, navodi se da je 24. avgusta 2006. „Mega investment fund BV Holandski Antili“, čiji je vlasnik Marko Mišković, kupio sve akcije pete emisije u ukupnoj nominalnoj vrednosti od 282.977.280,00 dinara, odnosno 262.016 komada običnih akcija po ceni od 2.801 dinar po akciji, kao i da su ispunjeni uslovi da se rešenjem odobri izdavanje navedenih hartija od vrednosti.\nDokaz potpis Miroslava Miškovića\nDokumenta koja potvrđuju učešće Miškovića u putnoj privredi\nGori i od zelenaša\nDve godine nakon kupovine PZP Beograd, PZP Niš isplatio je ceo kredit „Hemslejdu“ Miroslava Miškovića, ali umesto 25 miliona evra, koliko je iznosio dug s kamatom, „Hemslejd“ je dobio milion i po evra više. Ubrzo po vraćanju kredita, i „Mera investment FUND BV“ izlazi iz vlasničkog udela u PZP Niš, o čemu će Kurir narednih dana pisati.\nPoslato: 07 Dec 2012, 09:29\nPOLICIJA POSLALA POZIV\nMarko Mišković pozvan na saslušanje\nMlađi član dinastije Mišković moraće danas da objasni svoje veze sa Darkom Šarićem i Milom Đuraškovićem\nMarko će morati da objasni mnogo toga\nBEOGRAD - Očevim stopama!\nMarko Mišković, sin vlasnika kompanije „Delta“ Miroslava Miškovića, pozvan je da danas u 10 časova dođe na informativni razgovor u MUP Srbije, saznaje Kurir!\n- Veliko je pitanje, međutim, da li će se pojaviti u MUP, pošto nema potvrde da je lično primio poziv, a prema našim saznanjima, on je na putu za Njujork - rekao je izvor Kurira.\nUkoliko ne dođe, Mišković junior neće imati priliku da pojasni svoju ulogu u privatizaciji preduzeća za puteve (PZP) Niš i Beograd, ali i svoje bliske veze s Darkom Šarićem.\n- On bi trebalo da kaže u kakvim je odnosima bio s Milom Đuraškovićem, direktorom kompanije „Nibens“, i na koji način je preko svoje firme „Mera invest fund“ s Holandskih Antila preuzeo 47,59 odsto akcija PZP Niš. Policija će ga pitati i o vezama s Darkom i Duškom Šarićem - dodaje naš sagovornik.\nKao što je Kurir već pisao, u okviru istrage o „Nibens grupi“ došlo se do saznanja da su Marko Mišković i Milo Đurašković radili s odbeglim narko-bosom Darkom Šarićem.\n- Marko Mišković svoje prijateljstvo s narko-bosom nije krio u javnosti, pa su se čak i slikali zajedno - navodi naš sagovornik.\nSumnja se da je Šarićeva firma „Finansijski anđeli“ radila konsalting usluge za „Grejt investments“, iza kojeg je stajao sin vlasnika „Delte“, što će takođe biti tema razgovora. Kao što je Kurir pisao, preko kredita iskorišćenog za privatizaciju PZP Beograd, a onda i kroz vlasništvo „Mera investment fund BV“ Marka Miškovića u kapitalu PZP Niš, Miroslav i Marko Mišković i Milo Đurašković ostvarili su ukupnu korist od oko tri milijarde dinara!\nOtac bio u policiji u ponedeljak\nMarkov otac Miroslav saslušan je u policiji u ponedeljak u vezi s poslovanjem svog preduzeća „Delreal“ i korišćenjem zemljišta u Bloku 53, uz autoput Beograd-Zagreb. On je tokom četvoročasovnog razgovora, na koji je došao bez advokata, krivicu uglavnom prebacivao na svoje saradnike koji su bili odgovorni u „Delrealu“.\nPoslato: 10 Dec 2012, 07:54\nEKSKLUZIVNO : MALI MARKO PAO NA AERODROMU\nODUZET PASOŠ: Mišković pokušao bekstvo iz Srbije\nMarko Mišković, sin vlasnika Delta hodinga, hteo da privatnim avionom odleti u London, ali ga je u tome sprečila policija\nBEOGRAD – Sin vlasnika Delta hodinga Marko Mišković u nedelju u 16 sati krenuo ka privatnom avionu, ali su ga policajci zaustavili, rekli mu da ne može da napusti zemlju i oduzeli mu pasoš.\nTakođe, policija mu je uručila poziv za nastavak saslušanja u svojstvu građanina, koje će biti obavljeno tokom sledeće nedelje. Po nalogu Tužilaštva oduzet mu je pasoš dok se ne završe predistražne radnje.\nSin vlasnika "Delta Holdinga" Miroslava Miškovića saslušan je u petak u Palati Srbije u svojstvu građanina.\nPoslato: 10 Dec 2012, 09:37\nĐurašković danas na saslušanju u policiji\nSuvlasnik "Nibens grupe" Milo Đurašković primio je poziv za informativni razgovor u Ministarstvu unutrašnjih poslova, koji je zakazan za 10 sati.\nĐuraškovic je pozvan na saslušanje u svojstvu građanina i policija ima pravo da ga ispituje najviše četiri sata, rekao je Tanjugu njegov advokat Zoran Ateljević.\nBranilac je kazao da nema potrebe da ide sa Đuraškovićem na razgovor u policiju, jer je u pitanju informativni razgovor za prikupljanje obaveštenja.\nĐuraškoviću se, u Specijalnom sudu u Beogradu, sudi zbog optužbi da je oštetio kruševačku fabriku maziva FAM za oko 35 miliona evra. On je godinu dana bio u pritvoru, i šest meseci u kućnom pritvoru, a od pre mesec dana se brani sa slobode.\nSin vlasnika Delta Holdinga Marko Mišković saslušan je u petak policiji, u svojstvu građanina, o saradnji svog preduzeća "Mera investment fond" sa Đuraškovićevom "Nibens grupom".\nMarko Mišković treba naredne sedmice ponovo da bude saslušan u svojstvu građanina u policiji, naveo je ranije izvor Tanjuga.\nOn je juče popodne sprečen na aerodromu "Nikola Tesla" da avionom napusti zemlju i policija mu je oduzela pasoš kao meru za obezbeđenje prisustva radi neometanog vođenja pretkrivičnog postupka.\nMarkov otac, vlasnik "Delta Holdinga" Miroslav Mišković četiri dana ranije saslušan je u vezi sa poslovanjem firme "Delreal".\nPoslato: 12 Dec 2012, 10:24\nPrivedeni Miroslav i Marko Mišković\nPrivedeni su Milo Đurašković i još sedam osoba, a sumnjiče se da su mahinacijama prilikom privatizacije putarskih preduzeća pribavili Miškovićima korist više od 30 miliona evra\nBEOGRAD - Radna grupa Uprave kriminalističke policije jutros je privela Miroslava i Marka Miškovića, Mila Đuraškovića i još dve osobe, koje se sumnjiče za mahinacije prilikom privatizacije putarskih preduzeća.\nMiškovićima i još osmorici privedenih uručeno je rešenje o zadržavanju do 48 sati, posle čega će biti dovedeni u Tužilaštvo za organizovani kriminal. Privedeni se nalaze u zgradi Ministarstva unutrašnjih poslova, a očekuje se da budu prebačeni u Tužilaštvo za borbu protiv organizovanog krininala. Posle saslušanja, biće odlučeno o mogućem pokretanju istrage i određivanju pritvora.\nPolicija je takođe privela i bivše direktore "Preduzeća za puteve Niš" Milutina Gaševića, Zorana Mihailovića, direktora "Šer korporacije" Ristu Ristića, predsednika skupštine akcionara PZP Niš Dejana Jevtića, akcionara" PZP Niš" Zorana Kaitovića, direktora "Delta brokera" Predraga Filipovića i procenitelja " Konzita" Rašo Zdravka.\nOni se sumnjiče da su zloupotrebom službenog položaja izvlačili finansijska sredstva i imovinu iz privatizovanih putarskih preduzeća čime su nezakonito pribavili imovinsku korist od preko 30 miliona evra za Miroslava i Marka Miškovića i Mila Đuraškovića.\nMiroslavu Miškoviću je, kako se sumnja, u jednoj transakciji, pribavljena imovinska korist od oko milion i po evra za koliko mu je na ime povraćaja kredita više isplaćeno. Prethodno je Preduzeće za puteve Niš za privatizaciju PZP Beograd 2005. godine uzelo 23 miliona evra kredita od Miškovićeve firme „Hemslejd trejding limitid" sa Kipra, sa godišnjom kamatom od tri odsto.\nMilo Đurašković, vlasnik "Nibens korporacije", "Šer korporacije", firme "Emisio broker" i privatizovanih preduzeća za puteve sumnjiči se da je zloupotrebom službenog položaja stekao imovinsku korist od oko 12 miliona evra, kupoprodajom akcija rudnika krečnjaka "Nemetali Topola". Na njegove lične račune "leglo" je oko 4,5 miliona evra, a na račun "Šer korporacij", čiji je vlasnik, oko 7,5 miliona evra.\nMarku Miškoviću, vlasniku "Mera investment fund BV" sa Holandskih Antila, pribavljena je imovinska korist od oko 18 miliona evra razlikom u ceni kupovine i prodaje 47,59 odsto akcija PZP-a Niš.\nDa podsetimo, Miroslav Mišković je poslednji put u svojstvu građanina saslušan u MUP-u u ponedeljak, kada je saslušan i suvlasnik Nibens grupe Milo Đurašković.\nSin Miroslava Miškovića Marko saslušan je u prošli petak u policiji u svojstvu građanina o saradnji svog preduzeća " Mera investment fond" sa Đurađkovićevom " Nibens grupom". Marko Mišković je inače trebalo ove nedelje da bude ponovo saslušan kao građanin, a policija ga je u nedelju zaustavila na aerodromu "Nikola Tesla" da napusti zemlju privatnim avionom i odzela mu pasoš kao meru za obezbeđenje prisustva radi neometanog vođenja pretkrivičnog postupka.\nTema posta: Slučaj Mišković\nPoslato: 12 Dec 2012, 10:52\nU PRITVOR U BELOM DŽIPU: Miškovići prebačeni u zgradu Tužilaštva!\nVlasniku Delte, njegovom sinu i još osam osoba, među kojima je i Milo Đurašković, uručeno je rešenje o zadržavanju do 48 sati, nakon čega će biti dovedeni u Tužilaštvo za organizovani kriminal. Oni se sumnjiče da su zloupotrebom službenog položaja nezakonito pribavili imovinsku korist od preko 30 miliona evra\nPrema poslednjim informacijama, Miroslav Mišković i njegov sin Marko koji su jutros priveden u zgradu Uprave kriminalističke policije, nakon određivanja pritvora od 48 sati belim džipom prebačen je u Tužilaštvo za organizovani kriminal u Ustaničkoj ulici, saznaje Telegraf.\nVlasnik Delte tamo će provesti naredne dane i biti saslušavan u vezi sa spornim poslovima oko “Nibens grupe” i firme “Del real”.\nRadna grupa Uprave kriminalističke policije privela je i odredila pritvor do 48 sati Miroslavu Miškoviću, Marku Miškoviću i još osam lica, među kojima je i Milo Đurašković.\nMiroslavu i Marku Miškoviću i još osam osoba uručeno rešenje o zadržavanju do 48 sati, nakon čega će biti dovedeni u Tužilaštvo za organizovani kriminal, saznaje naš portal.\nMiroslav Mišković, vlasnik “Delta holdinga”, Marko Mišković, vlasnika firme “Mera investment fund” i Milo Đuraškovića, vlasnik “Nibens grupe”, “Šer korporacije” i PTP Niš, sumnjiče se za mahinacije prilikom privatizacije putarskih preduzeća.\nPolicija, takođe je privela i bivše direktore PZP Niš Milutina Gaševića i Zorana Mihailovića, direktora „ Šer korporacije” Ristu Ristića, predsednika Skupštine akcionara PZP Niš Dejana Jevtića, akcionara PZP Niš Zorana Kaitovića, direktora “Delta brokera” Predraga Filipović i procenitelj “Konzita” Rašo Zdravka.\nMiroslavu Miškoviću je, kako se sumnja, u jednoj transakciji, pribavljena imovinska korist od oko milion i po evra za koliko mu je na ime povraćaja kredita više isplaćeno. Prethodno je Preduzeće za puteve Niš je za privatizaciju PZP Beograd 2005. godine uzelo 23 miliona evra kredita od Miškovićeve firme “Hemslejd trejding limitid” sa Kipra, sa godišnjom kamatom od tri odsto.\nMilo Đurašković, vlasnik “Nibens korporacije”, “Šer korporacije”, firme “Emisio broker” i privatizovanih preduzeća za puteve, kako saznajemo, sumnjiči se da je zloupotrebom službenog položaja stekao imovinsku korist u iznosu od oko 12 miliona evra, kupoprodajom akcija rudnika krečnjaka “Nemetali Topola”. Na njegove lične račune “leglo” je oko 4,5 miliona evra, a na račun “Šer korporacij”, čiji je vlasnik, oko 7,5 miliona evra.\nMarku Miškoviću, vlasniku “Mera investment fund BV” sa Holandskih Antila, pribavljena je imovinska korist u iznosu od oko 18 miliona evra razlikom u ceni kupovine i prodaje 47,59 odsto akcija PZP-a Niš, saznaje naš portal.\nPodsetimo vlasnik “Delta Holdinga” je u okviru istrage, a u svojstvu građanina, saslušavan dva puta u Palati Srbija gde je sedište Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije, a najviše je bio saslušavan u vezi sa poslovima “Del real” firme.\n- Đuraškovic je pozvan na saslušanje u svojstvu građanina i policija ima pravo da ga ispituje najviše četiri sata – rekao je tada njegov advokat Zoran Ateljević.


Prema ovim merama koje je usvojila Vlada Crne Gore, a koje će biti na snazi naredne dve sedmice, vlasnici, korisnici i upravljači navedenih objekata dužni su da vrše kontrolu i odrede odgovornu osobu za poštovanje ove mere.\nNove mere predviđaju da se nacionalna digitalna kovid potvrda izdaje odmah posle druge doze vakcine i od tog trenutka je validna, pa više ne mora da se čeka 14 dana od komletne vakcinacije, saopštilo je Ministarstvo zdravlja.\nBroj prisutnih lica na svadbama i drugim privatnim proslavama koje se organizuju u ugostiteljskim objektima, uz posedovanje nacionalne digitalne kovid potvrde, ograničava se na 50 i u slučaju da se ceremonija održava na terasi ili u bašti ili u unutrašnjosti ugostiteljskih objekata.\nNacionalna digitalna kovid potvrda je validna samo ukoliko lice ispunjava jedan od propisanih uslova - da je u celosti vakcinisano ili da poseduje negativan PCR test koji nije stariji od 72 časa ili pozitivan PCR test koji je stariji od 14 i nije stariji od 180 dana, odnosno negativan brzi antigenski test koji nije stariji od 48 časova.


I velikosrpskom ideologu kriv reisu-l-ulema\nNaslovnica Balkan Bosna i Hercegovina I velikosrpskom ideologu kriv reisu-l-ulema\nBiH – Dobrica Ćosić, bivši predsjednik Savezne Republike Jugoslavije i ideolog velikosrpskog projekta, čiju cijenu realizacije su platili građani Bosne i Hercegovine stotinama hiljada nevino ubijenih, stotinama hiljada ranjenih i raseljenih i potpunom devastacijom države, pojavio se u javnosti hvalospjevom predsjedniku RS i napadom na reisu-l-ulemu. Ćosić je Milorada Dodika opisao novom pojavom u srpskoj politici, „borben, a spreman na kompromis i odličan taktičar”. Dodik je „u mom doživljaju hrabar i dostojanstven borac za srpska prava i odbranu Republike Srpske na dejtonskim osnovama. Odličan je taktičar”, kaže Ćosić.\nZatim, Ćosić nastavlja izvrtati stvarnost ustvrdivši da je rat u BiH od 1992. do 1995. godine bio internacionalni vjerski rat i odriče Bošnjacima pravo na nacionalno ime: “Muslimani pod imenom Bošnjaka nastavljaju da se bore za `unitarnu Bosnu` na načelima Islamske deklaracije Alije Izetbegovića uz izdašnu podršku svih dosadašnjih `visokih predstavnika` i sadašnjeg gospodina /Valentina/ Incka. Hrvati se bore za separaciju sada svoje Herceg-Bosne; Srbi se bore da odbrane Republiku Srpsku na dejtonskim načelima”.\nZanimljivo, i velikosrpskom ideologu Ćosiću kriv je reisu-l-ulema, baš kao i nekim antiislamistima i islamofobima u Sarajevu, jer je “poslije svega što se dogodilo u tom svirepom ratu, teško shvatljivo odsustvo političkog razuma bošnjačkih političara i agresivnog reisu-l-uleme koji se ne odriču svojih ratnih ciljeva – unitarne Bosne i želje za poništenjem RS. Ponašajući se kao srpska žrtva, oni vjerskim šovinizmom podgrjevaju permanentnu i agoničnu krizu konfederalne dejtonske tvorevine”, poručuje Dobrica Ćosić.\nSavez za bolju budućnost osudio stavove velikosrpskog ideologa\nOvakve zastrašujuće i morbidne konstrukcije kojima se negira ime jednom narodu, mijenja karakter rata, iznose neistine o državnom ustrojstvu, optužuje vrhovni poglavar muslimana, bez sumnje zaslužuju adekvatan politički i društveni odgovor.\nRijasetov web-portal, s vremena na vrijeme prenosi stavove političkih partija oko nekih bitnih pitanja za muslimane Bošnjake i Islamsku zajednicu, kao što je to činio vezano za pitanje vjeronauke kada su svoje stavove iznijeli BOSS, A-sda, Asocijacije mladih SDA, a ovom prilikom prenosi reakciju Saveza za bolju budućnost, u kojoj se kaže:\n– Najnovije ocjene i stavovi Dobrice Ćosića srpskog nacionalističkog teoretičara o aktuelnom, političkom trenutku BiH nedvosmisleno pokazuju da velikosrpski projekat i dalje živi s druge strane Drine.\n“Otac nacije” kako su Ćosića prozvali u dramatičnim godinama raspleta jugoslovenske krize u srbijanskoj javnosti umjesto da sudski odgovara za kreiranje i provođenje zločinačke politike u Bosni i Hercegovini javno dijeli lekcije o podobnosti i nepodobnosti aktera javne političke scene u BiH karakterizirajući agresiju na BiH kao vjerski rat.\nSavez za bolju budućnost BiH oštro osuđujući istupe Dobrice Ćosića istovremeno procjenjuje da oni dolaze u trenutku potpunog nejedinstva političkih snaga u BiH i političke dezorijentisanosti vladajućih političkih stranaka. Istovremeno SBB BiH javno postavlja pitanje kako da se u okviru nekih dijelova SDP i SDA pojavljuju medijski napadi na vjerske institucije i poglavara Islamske zajednice dosta sinhronizovano sa napadima iz srbijanskih nacionalističkih krugova.\nUkazujući na ove činjenice Savez za bolju budućnost BiH kao lider opozicije poziva sve patriotski orijentisane političke stranke, nevladine organizacije i pojedince da svojim angažmanom odbace pokušaje protivnika BiH da državu i narod vrate u politički period devedesetih godina uoči agresije na našu zemlju.\nSINOVI SANDZAKA 6. Juna 2011. At 14:56\nOVAJ BI TREBAO ZAVRSITI U HAG…. RASISTA I FASISTA JE…\nsuljo 8. Juna 2011. At 15:50\nako malo bude zakona hag je najbolje resenje za ovog zlotvora. ma svi su oni isti . cekaju da kurva dodje na tobe.tj. pred smrt ih hapse. i ovaj koljac mladic ce im umrijet u hagu.\nkurvica 6. Juna 2011. At 13:40\nVIDIS LI NENADE KOLIKO NENAD MRZI DRZAVU U KOJOJ ZIVI?!\nkurvica 6. Juna 2011. At 13:37\nČanak: Zbog širenja mržnje treba odgovarati i Ćosić\nLider Lige socijaldemokrata Vojvodine, Nenad Čanak, pozdravio je zabranu neonacističke organizacije Nacionalni stroj i ocijenio da bi trebalo pozvati na odgovornost sve koji su sudjelovali u širenju mržnje i zabluda, uključujući i neke akademike.\n“Krajnje je vrijeme da odgovaraju oni koji su svojim nacionalnim projektima osramotili srpski narod i zakopali ga u živo blato. A prvo takvo ime, ali ne i jedino, svakako je Dobrica Ćosić”, rekao je Čanak za novosadski Dnevnik.\nNENADE,NIJE SAMO NAMA VEC I VAMA I SVIMA U BIVSOJ NAM DRZAVI.\nMejra 5. Juna 2011. At 22:33\nĆosić je kreator Maldićeve zločinačke ideologije, i trebao je prije svih da se nađe u Hagu!\nNenad 5. Juna 2011. At 07:39\nVama su večito srbi krivi za sve.Kada god neko kaže istinu vi negirate,kada god neko kaže nešto logično vi vidite zaveru protiv vas.Nisu vam Srbi neprijatelji i ne morate pokazivati koliko mrzite srbe i Srbiju jer znamo da ne volite državu u kojoj živite.\nsapko 5. Juna 2011. At 23:38\nGos. Nenad ako nemas nesto pametno da nam kazes bolje da precutis neku temu. Valjda mi znamo i umijemo i bez tebe i bez Cosica odredit i izabrat ko ce nas Bosnjake predstavljat ili u najmanju ruku smo sposobni uvidjet ko nas najbolje i bez izdaje predstavlja. Dali si ikad cuo jednog Bosnjackog akademika ili bivseg akademika da je nesto rekao protiv bilo kojeg poglavara srpske pravoslavne crkve. Naravno nisi neces ni cuti ali ne zato sto nije imao sta da kaze, naprotiv imalo bi se mnogo sta prigovorit ali to su srpski poglavari i ako su vama dobri nama nemogu dugorocno napravit stetu ili korist samo vama i vi odredjujte ko ce vas gde predstavljat, ali vrlo je nekulturno , bolje receno drsko i bezkarakterno da jedan Srbin posebno jedan koji ima tako jak i veliki ugled u srpskoj naciji govori ovakve bljuvotine i pogotovo ovaj koji je toliko stete naneo Bosnjacima svojim projektima i planovima. Da sam Srbin stideo bi se ovakvih izjava.\nTo sto pokusavas da poturis da Bosnjaci kolektivno mrze Srbe i Srbiju satim pokazujes tvoju nezrelost za komunikaciju. Naravno da cosica i njemu slicne nevoli niko medju Bosnjacima a zato postoji razlog ali to istovremeno neznaci da mrzimo sve Srbe i Srbiju.\nMatteo Messina Denaro 6. Juna 2011. At 00:18\nUvijek cemo je voljeti onoliko koliko ona(drzava) bude voljela nas.\nadem bebic 4. Juna 2011. At 10:37\nNemam i nikad nisam imao nista protiv nasih komsija srba,ali mi nije jasno kako na sprece ovu nabedjenu velicinu da cini zlo,prvenstveno njima,treba ga hitno obuci u ludacku kosulju,jos taj trosak,steta,kud je sve bilo.\nSenad iz N.P. 3. Juna 2011. At 21:23\nznamo te Cosicu,znamo sta hoces,znamo to vec od 90-tih !!! ti vise nisi interesantan,ti si potrosen (ne)covjek,jos koju god. pa ces morat pred Alahom (ne direktno,jer cafir kao sto si ti nece moci gledat Alahovo lice !!!) stat pa ces tamo objasnjavat svoje namjere i to sto si radio,krvoloku jedan ! nista ti nisi bolji od Prtka Mladica,isti ste svi vi ! kad su vam ovakvi (vasi najbolji) kakovi su vam tek oni nepismeni carapanci !?\nkurvica 3. Juna 2011. At 12:12\nKALJEMAR IZ DRENOVE!\nMatteo Messina Denaro 3. Juna 2011. At 01:59\nZar je nama bitno shta kaze Dobrica Cosic?\nBog sve vidi,a vishe ni mi nismo naivni mada mi Boshnjaci iz Sandzaka iskreno nikad ni bili nismo naivni kad su u pitanju chetnici.\nSamo ispravna ulema i chvrst iman i idemo do cilja inshallah.Sellam\nsapko 2. Juna 2011. At 22:54\nNista cudno Cosicu i pojedincima koji misle kao on smeta sve i svaki legalno i legitimno izabran Bosnjak koji na pravi i dostojanstven nacin predstavlja Bosnjake . Smetaju mu naravno i gos. Silajdzic, muftija Zukorlic , reis Ceric i svi ostali koji nemogu od njega i njemu slicnih da se potkupe da bi radili protiv interesa Bosnjaka.\nNazalost Cosici ako ste jos ovaj mandat u politici potkupili bosnjacke izdajnike u vjeri imamo tvrde ljude i to je orah gde ces i ti i svi koji pokusaju zube polomit, a akobogda izabrat ce mo i politicare koji ce nas predstavljat u pravoim svijetlu.\nSELAM ZA SVE LJUDE DOBRE VOLJE


Izvor: B92, Automobili.ba sreda, 26.01.2022. | 12:00\nDobro je da nisu stavili Daciu.Imali bi punjene palacinke na meniju.\n(Mita, 29. januar 2022 10:10)\nVidim ovde mnogi komentarisu ovu situaciju kada bi se desila pri kretanju svih ucesnika. Mislim da ova simulacija pokazuje sta ce da se desi sa automobilom koji je zaustavljen iza kamiona koji je takodje zaustavljen iz ko zna kog razloga (zastoj zbog guzve, zastoj na naplatnaoj rampi, zastoj zbog ovoga ili onoga) Na njih nalece kamion koji iz nekog razloga nije uspeo da zakoci ili nije kocio uopste (otkazale kocnice na kamionu, vozac gledao u tel, zaspao, ili zbog smanjene vidljivosti nije na vreme uocio situaciju ispred sebe) Kako god ishod je prikazan na snimku. Nikakvi spusteni branici na kamionu ovde nebi pomogli, automobil bi bio zguzvan u svakom sluèaju. Branici sluze da automobil koji udari prikolicu od nazad pri manjoj brzini ne podleti pod istu. U ovoj situaciji automobil trpi ogromnu silu sa obe strane tako da nema nikakve sanse.\nKad u saobraæaju iz nekog razloga ispred mene krecu svi naglo da se zaustavljaju ili vec stoje, kad stanem palim sva cetiri, i pratim situaciju iza. Eventualno ako imam vremena i prostora pomerim se par metara unazad da mogu da odreagujem ako ne daj Boze zatreba\n(Vozac62, 27. januar 2022 18:29)\n'Vozac kamiona... uvek drzi bezbedno rastojanje.' - Jesi li siguran u to sto pises? Vozeci po Srbiji, ja sticem jednu potpuno drugu sliku. Jedan od nas dvojice se grdno vara.\n'Sa tacke vozaca automobila taj prostor nepostoji, nesamo na autoputu.' - Sa tacke vozaca automobila, taj prostor bi trebalo da postoji, pogotovo van auto-puta. Vozaci kamiona (slepera pogotovo) bi trebalo da ostave dovoljno prostora izmedju sebe i kamina ispred kako bi automobil mogao bezebedno da pretekne jedan kamion i da se potom vrati u svoju traku. Koliko vozaca kamiona razmislja o tome? S obzirom da su kamioni najcesce zalepljeni jedan za drugi sa nedovoljno prostora izmedju da se auto uvuce, o kom mi drzanju bezbednog rastojanja pricamo? Kada bi htela, policija bi mogla da se napise kazni samo tako.\n'I jos jedna stvar, test nije realan jer sam siguran da prikolica slepera nije natovarena, u suprotnom smrskala bi kabinu od kamiona.' - Hoces da kazes da se kamioni ne pojavljuju u saobracaju sa praznom prikolicom?\n(DC, 27. januar 2022 12:24)\nPa zar te šipke ispod prikolice nisu po Eu standardu protiv podletanja?\n(Vozaè, 26. januar 2022 23:39)\n@ Zato nikada nemojte na autoputu ulaziti u tesan prostor izmedju dva kamiona dok ih obilazite koliko god vam MAJMUN iza vas blicka/ablenduje...\n(vozaè, 26. januar 2022 13:46)\nVozac kamiona ne cuva vama prostor da bi vi mogli da se vi uvalite izmedju kamiona vec uvek drzi bezbedno rastojanje. Sa tacke vozaca automobila taj prostor nepostoji, nesamo na autoputu. I jos jedna stvar, test nije realan jer sam siguran da prikolica slepera nije natovarena, u suprotnom smrskala bi kabinu od kamiona.\n(tekma, 26. januar 2022 22:22)\nTaèno, samo da dodam: dodajte gas da preticanje što pre obavite\n(Milan, 26. januar 2022 22:15)\n(LaL@, 26. januar 2022 21:26)\nyup - to sto prikolice na sleperu imaju podvucene tockove je zbog manevrisanja !\n(Stanko -obicaji su stariji od zakona !, 26. januar 2022 17:49)\n(Smuleco, 26. januar 2022 16:41)\nZato bi prikolice trebalo da imaju još jaèe, èvršæe branike na zadnjoj strani ili da im toèkovi budu kao na amerièkim prikolicama skroz pozadi.\n(yup, 26. januar 2022 16:04)\nKada pretièete kamion, prvo pogledajte šta je ispred njega. Ako je slobodan put, proðete ga, ubrzate i ostavite daleko. Ako je ispred njega kolona, bezbednije je voziti iza kamiona.\n(haralampije, 26. januar 2022 15:33)\nTest je zastrašujuæi al nerealan, sad svi kamioni i prikolice i imaju obavezan masivan zadnji branik, i ne nose ovako visoke gume\n(Gagi, 26. januar 2022 12:11) # Link komentara\nNe bih baš bio toliko siguran u to što tvrdiš. Proði samo malo Srbijom uzduž i popreko pa æeš videti koliko je još uvek tih starih kamiona u upotrebi, šta više veliki procenat njih ni nema taj sigurnosni branik (verovatno im je smetao iz samo njeima znanog razloga) i èesto kad vidim da nema branika zapitam se ko normalan može da ih pusti na tehnièkom pregledu???\n(marvin_the_martian, 26. januar 2022 15:16)\nu pravom smislu reèi HOROR\nužas šta može snaæi pojedinca ili porodicu\n(s mile, 26. januar 2022 14:59)\nZato nikada nemojte na autoputu ulaziti u tesan prostor izmedju dva kamiona dok ih obilazite koliko god vam MAJMUN iza vas blicka/ablenduje...\nZnam ja coveka koji je preziveo ovako nesto doduse on je sam podleteo pod kamion, nije kao u ovom klipu.\n(duki, 26. januar 2022 13:36)\n(Gagi, 26. januar 2022 12:11)\nSunce ti … ala ga je zip-ovao …\n(Djorke, 26. januar 2022 12:00)


Zlatna džezva, Tops, Oaza, Tajna i Zlatni puder u katarskim marketima početkom 2018. | DEPO Portal\ninteres za širok asortiman proizvoda\nZlatna džezva, Tops, Oaza, Tajna i Zlatni puder u katarskim marketima početkom 2018.\nBiznis Klub07.12.17, 11:46h\nNaučnici frapirali planetu: Zemlja će se naći u ledenim okovima, najavljuje se najstrašnija hladnoća do sada!\nHronologija do najsitnijih detalja: Bila je to paklena zamka... Kako je odrađeno ubistvo Jamala Khashoggija?\nGrađani Bihaća poručili: Apelujemo na Željeznice FBiH i autobusne prijevoznike da nam prestanu dovoziti osobe bez ikakvih dokumenata\nTakođer, pokazan je interes za Agrokomercove biskvite Tops, vodu Oaza, zatim brašno Zlatni puder i konditorske proizvode Klasa, kao i druge brandove iz programa ‘Bosanske kuhinje’ koji se i ovaj put se pokazao posebno zanimljivim\n- Doha kao jedna od najvažnijih metropola Zaljeva i Katar kao zvanično najbogatija država sa najvećim BDP-om po glavi stanovnika predstavlja dobru priliku za naše kompanije da ojačaju svoju poziciju u tom dijelu svijeta. Sama činjenica da je komunikacija direktna sa stranim kupcem daje na težini cijelog projekta. Naš katarski partner pokazao je interes za širok asortiman proizvoda, sa fokusom na Vispakove brandove Zlatna džezva, Juhe i Tajna začine - izjavio je Rusmir Hrvić, predsjednik Uprave AS Group.\n- Nakon što su početkom juna ove godine prekinute sve veze sa Saudijskom Arabijom, Ujedinjenim Arapskim Emiratima i Egiptom, odakle smo uvozili većinu namirnica i drugih potrepština, ukazala se šansa za brandove iz BiH da počnu sa izvozom većih količina u ovaj dio Zaljeva. S tim u vezi, Katar je pojednostavio administrativne procedure, tako da smo već uvezli prve količine različitih proizvoda iz BiH. Nakon obilaska fabrika i potpisa memoranduma o poslovnoj saradnji, očekujemo i njihove proizvode uskoro na našem tržištu. Prema našem istraživanju postoji velika potreba za većinom njihovih brendova, tako da se radujem saradnji sa Hrvićem i njegovim timom - kazao je Mohamed Gamal Mostafa, generalni menadžer Labbaik Group.\nAS Group je najveća prehrambena industrija u Bosni i Hercegovini, sa ukupnim prometom od oko 300 miliona KM ostvarenim u prošloj godini, a posluje u okviru tri divizije - proizvodnja hrane, trgovina i tekstil. AS Group zapošljava oko 4.500 radnika u više kompanija, a neke od njih su: AS d.o.o. Jelah, Klas d.d. Sarajevo, Vispak d.d. Visoko, Oaza d.o.o., Sprind d.d. Sarajevo, Mlin i pekara Ljubače, Napredak d.d. Tešanj, Fortitudo d.o.o. Travnik, Vemal d.d. Tešanj, zatim AC Food d.o.o. Velika Kladuša i Max Zara d.o.o. Sarajevo, te Svjetlostkomerc d.d. Sarajevo, saopćeno je iz Uprave MCM.\nDADA BATINIĆ/ SELO PRIČA: Gu*ica danas na izvol'te, a za dvije sise ...\nPripremite kapute: Stiže nam snijeg! Prestat će padati tek sr...\nZapovjednik Arkanovih 'Tigrova' otkrio šta...: Milorad Ulemek Legija šokirao knjigom o ra...\nVIDEO/ Jelena Karleuša u Centralnom dnevni...: Od atmosfere mržnje napravila sam dobar ma...\nU njoj bila 44 člana posade: Poslije godinu dana pronađena nestala podm...\nIma se, može se: U BiH uvezen 'Porsche' koji košta kao čita...