Jeftini letovi iz Ujedinjenog Kraljstva - Avio karte Ujedinjeno Kraljevstvo - eSky.rs\nAvio karte Ujedinjeno Kraljevstvo\nAvio karte iz Ujedinjenog Kraljstva\nPretražite letove iz Ujedinjenog Kraljstva\nProverite najbolje prilike za letove iz Ujedinjenog Kraljstva\nVremenska zona:\tUTC+1 (leto), UTC+0 (zima)\nValuta: Britanska funta (GBP)\nTramvaj do aerodroma\nEdinburški javni prevoz je veoma dobar. Tokom 2014. uvedena je tramvajska linija od 13 km, koja povezuje centar grada (York Palace) sa aerodromom.\nGrad Dž. K. Rouling\nIako autorka priče o Hariju Poteru nije poreklom iz Edinburga, u ovom gradu su nastale neke od njenih najpoznatijih knjiga za decu (ali ne samo za njih!).\nImamo sjajne vesti za zaljubljenike u istoriju – ulaz u muzeje u Edinburgu je besplatan! Posetite Škotski nacionalni muzej, gde je čitava jedna izložba posvećena mamutima.\nŠta videti u Edinburgu\nGrad odiše zelenilom i harmonijom, a trag istorije u njemu oseća se na svakom koraku. U Eginburgu se takođe održava mnogo festivala na kojima na hiljade umetnika uzima učešće.\nEdinburg je drugi po veličini grad u Škotskoj i njen je glavni grad od 15. veka. Najstariji deo grada je Stari grad, a centar formira zajedno sa Novim gradom. Ova dva dela razdvojena su parkom Princes Street Gardens. Grad je dom četiri univerziteta – Univerzitet u Edinburgu je najprestižniji i najpoznatiji, a prima oko 40.000 studenata godišnje.\nU Edinburgu postoje veoma restriktivna pravila kada je u pitanju javni prostor. Zahvaljujući tome u njemu nećete videti da se džinovski soliteri prepliću sa šarmantnim kućicama. Ulice su široke, uredne i pune prelepih zgrada – ovde ćete se osećati kao u bajci!\nDa li želite da uživate u punom pogledu na grad? Ne propustite da svratite do jednog od najpoznatijih mesta u Edinburgu – spomenika u čast ser Valtera Skota. Da biste se popeli na vrh zgrade plaća se ulaz od 4 funte, ali pogled koji vas čeka definitivno je toga vredan.\nUlica Cowgate i trg Grassmarket su još neke od poznatih znamenitosti. Tu ćete naći dosta restorana, barova i kafića. Za pravi britanski ručak možete posetiti Grain Store u Victoria Street br. 30. Ako pak više volite francusku kuhinju, obrtite pažnju na restoran Petit Paris na trgu Grassmarket br. 38-40. Da li ste zamislili da jedete usput, ali uz obavezan vrhunski ukus? Svratite u Oink – i samo ime kaže da ovde možete pojesti odličan burger. Ovo mesto se nalazi u Victoria Street br. 34.\nSvake godine u gradu se održava Edinburški festival. Ovo je zapravo zajedničko ime za sedam događaja koji traju od jula do septembra. Jedan od najpoznatijih je Fringe – najveći umetnički festival na svetu, na kom učestvuje na hiljade umetnika (2016. ih je bilo više od pedeset hiljada!). Još jedan zanimljiv događaj je The Royal Edinburgh Military Tattoo, događaj na kojem vojni orkestri prikazuju svoju veštinu, a najviše možete čuti orkestar britanske armije.\nRaj za zlatare\nBirmingem se može pohvaliti juvelirskom tradicijom dužom od 250 godina. Tada su zanatlije koje su radile sa zlatom osnovale Juvelirsku četvrt. Sada u njoj ima više od 400 fabrika za obradu ovog plemenitog metala!\nZa fanove Tolkina\nDžon Ronald Ruel Tolkin, pisac romana o mitskoj Srednjoj zemlji, živeo je u Birmingemu. Svake godine njegovi obožavaoci okupljaju se u muzeju Sarehole Mill u blizini grada.\nKoreni hevi metala\nBirmingem je grad u kojem su se rodili Toni Ajomi i Ozi Ozborn, članovi hevi metal benda Black Sabbath. Čak je i jedan tramvaj u gradu dobio ime po Oziju!\nŠta obići u Birmingemu\nBirmingem je drugi po veličini grad u Ujedinjenom Kraljevstvu. Nekada je bio isključivo industrijski centar, a sada svojim stilom života i turističkim atrakcijama privlači mnoštvo turista. Evo šta obavezno videti u njemu...\nRaznolikost je obeležje Birmingema, tako da će u njemu svako pronaći nešto za sebe. Zanima vas kupovina? Bez problema. Bolje vam zvuči šetnja istorijskim kvartovima? Samo navalite! Ili možda više volite aktivan odmor? I to vam ovaj grad nudi!\nAko tražite da obiđete najšarmantnija mesta u gradu, svakako treba da vidite kanale duž ulice Gas Street. Do 1960. koristili su se za utovar i istovar robe koja se prevozila rekom. Sada ćete tu naći mnogo autentičnih restorana i klubova na vodi, koji su od ovog kraja pretvorili mesto za zabavu, izlaske i provod do jutra. Kada ste već tu, provozajte se brodićem – viktorijanske kuće zidane od sitne opeke izgledaju još lepše iz ove perspektive. Zanimljivost je da Birmingem može da se pohvali sa više kanala nego Venecija.\nPoreklo grada Birmingema seže u srednji vek. Deo grada Kings Norton – u kojem se nalaze zdanja poput stare škole i Trgovačkog doma – datira iz srednjeg veka. Crkva Svetog Martina izgrađena je u istom periodu. Danas se ona nalazi... u središtu najvećeg tržnog centra u gradu, zvanog The Bull Ring. Izgrađena je bila na mestu tržnice iz 12. veka. U Birmingemu ima takođe i nekoliko lepih katedrala, npr. anglikanska Katedrala Svetog Filipa, katolička St. Chad’s Cathedral, grčka pravoslavna crkva posvećena Teotokosu i Svetom Andreji, kao i Aston Hall, imanje staro nekoliko vekova ali dobro očuvane unutrašnjosti. Ako volite umetnost, obiđite Birmingemski muzej i umetničku galeriju, gde je smeštena bogata kolekcija dela Edvarda Bern-Džounsa, slikara iz prerafaelitskog perioda.\nAko još od detinjstva sanjate da posetite fabriku najukusnijeg proizvoda na svetu – a to je naravno čokolada – prosto morate posetiti Birmingem! Nedaleko od grada smešten je Cadbury World. Tokom tri sata, koliko traje obilazak, saznaćete kako se pravi čokolada, a imaćete priliku i da probate različite slatkiše od kakaoa. Posle tako upečatljivog iskustva odmorite se u nekom od gradskih parkova. Saton, najistaknutiji od svih njih, najveći je na svetu rezervat prirode na teritoriji jednog grada. Provedite vreme pored jezera, uživajte u nekom od sportova ili se samo izležavajte na travi – sve to od 9 izjutra do sumraka.\nNebo u svim bojama\nSvakog leta održava se Međunarodna fijesta balona u Bristolu, festival koji traje četiri dana. Tokom nje ćete gledati kako uzleće na stotine šarenih balona.\nJedan od najpoznatijih majstora grafita, anonimni umetnik Benksi, poreklom je iz Bristola. Pažljivo se osvrnite oko sebe i naći ćete neka od njegovih dela, kao što su Mild, Mild West, Well ili Hung Lover.\nPriče o gusarima\nLjubitelji prekomorskih pustolovina treba da posete najstariju tavernu u Bristolu, Llandoger Trow. Priča se da je Edvard Tič, poznat kao Crnobradi, i sam posećivao ovo mesto.\nŠta obići u Bristolu\nVolite priče o avanturama na moru, posebno one o gusarima? Želite da doživite atmosferu jednog pravog engleskog paba? Ili možda više volite da obilazite znamenitosti? Treba da posetite Bristol – u ovom lučkom gradu očaraće vas toliko toga!\nU prošlosti je Bristol bo najvažnija engleska luka, iz koje ne samo što su isplovljavali brodovi sa britanskom zastavom – već i oni piratski. Današnja luka u Bristolu izgrađena je na mestu tih starih dokova na reci Ejvon. Ovo je odlična zona za opuštanje, u kojoj se nalazi bezbroj pabova na usidrenim starim splavovima. Uveče se možete tamo prošetati i posetiti jednu od engleskih kafana – gde uz pivo dobijate i besplatan provod!\nKing Street, ulica koja prolazi kroz centar grada, takođe je zanimljiva i u njoj možete naći najstarije tradicionalne engleske pabove u gradu. Tornjevi Bristolske katedrale iz 12. veka dominiraju gradom (ulaz je besplatan) i impresivno izgledaju, kao i Wills Memorial Building, zgrada u kojoj je sad smešten Univerzitet. Uprkos masi studenata u zgradi i ispred nje, savetujemo vam da se popnete na kulu i uživate u prelepom pogledu na grad. Odličan pogled očekuje i one koji posete najveću atrakciju Bristola – monumentalni most Klifton.\nUz reku ćete videti najveći putnički parni brod na svetu, SS Great Britain iz prve polovine 19. veka, koji je plovio za Sjedinjene Američke Države. U njegovoj perfektno renoviranoj unutrašnjosti sada se nalazi muzej. Ljubitelji umetnosti i prirode sigurno će biti zadovoljni izložbama u Muzeju i umetničkoj galeriji grada Bristola (ulaz je besplatan), dok će fanovi nauke uživati u istraživanju centra At-Bristol. Ako vas intrigira džordžijanska epoha, posetite The Georgian House Museum, čije su prostorije verno rekonstruisane u skladu sa duhom tog perioda.\nAko umesto da grad obilazite sa vodičem (ili uz pomoć mobilne aplikacije), volite da osetite način života i posmatrate kako provode vreme njegovi stanovnici, idite u jedan od parkova. Kada je dan topao – a ima ih dosta u Bristolu – sav društveni život odigrava se tamo. Stanovnici Bristola večeri i vikende provode u gradskim parkovima, gde uživaju u brzoj hrani i nekad piju pivo na travi ili klupama.\nU Njukaslu se govori džordi dijalekt. To je strancima teže razumljiv engleski jezik, bogat elementima škotskog dijalekta i skandinavskim pozajmljenicama.\nU gradu se proizvodi smeđe ejl pivo Newcastle Brown Ale, koje od milja ovde zovu Newkie Brown. Danas je ono tradicionalni simbol severoistočnog dela Engleske.\nBlizu ušća Tajna nalazi se plaža na kojoj često možete videti ne samo pešake već i ljubitelje plivanja, kao i surfere.\nŠta videti u Njukaslu\nNjukasl na Tajnu je grad na severozapadu Engleske koji opčinjava svojom džordžijanskom arhitekturom, odličnim umetničkim galerijama i dobrim noćnim provodom. Ovim mestom oduševiće se ne samo zaljubljenici u istoriju i zabavu već i oni koji vole sportove na vodi, jer ovde vladaju savršeni uslovi za bavljenje vindsurfingom.\nPrvi pomen ovog grada datira iz vremena vladavine cara Hadrijana. U to vreme, oko 1. veka pre nove ere, podignut je Hadrijanov zid, koji je u to vreme služio kao granica Rimskog carstva, a kasnije je delio teritoriju Englesku od Škotske. Do dana današnjeg mogu se videti njegovi ostaci, recimo u blizini metro stanice Wallsend. U 11. veku na ovom mestu je podignut drveni, a u 12. veku zamak od kamena. U vekovima koji su usledili grad je postao važna primorska luka. Danas je Njukasl važan kulturni i univerzitetski centar u Velikoj Britaniji.\nKoje znamenitosti ovaj grad ima da ponudi posetiocima? Ovde, recimo, možete videti najbolje primere džordžijanske arhitekture u Evropi. Posebno treba otići u centar grada, primera radi u ulice Gray Street, Grainger Street i Clayton Street. Tamo ćete naići na karakteristične zgrade, uglavnom višespratnice, sa vitkim kulama i vertikalnim krovnim prozorima, kao što su zdanja Grainger Market ili Theatre Royal. Ljubitelji stare arhitekture takođe će zapaziti i Katedralu Svetog Nikole iz 11. veka, srednjovekovni zamak Blake Gate i železni most na reci Tajn s početka 10. veka.\nŠta u ovom gradu treba probati od hrane? Jela karakteristična za ovu regiju imaju poreklo u tradiciji radničke klase. Iako nisu veoma rakošna, zaista ih vredi probati. Lokalni specijaliteti su na primer pan haggerty, musaka s tankim kolutovima krompira punjena čedrom i prženim lukom, ili saveloy dip, dimljena kobasica umočena u moču koja se služi s pastom od graška i engleskim senfom u lepinji takođe natopljenoj u moču. Morate probati i stotties, okrugle i tvrđe lepinje, kao i singin’ hinny, kolačić s crnom ribizlom. Gde je najbolje jesti? Preporučujemo, između ostalih mesta, Starks Kitchen, The Bridge Tavern i Blackfriars Restaurant.\nU Ujedinjenom Kraljevstvu postoje dva Lidsa – jedan u Jorkširu, drugi u Kentu. Ovaj drugi je poznat po zamku Lids, pa zato ovu znamenitost ne treba tražiti na severu Engleske.\nSavet za bakšiš\nU restoranima u Lidsu očekuje se bakšiš (ali ne i u pabovima). Obično se ostavlja 10–15% iznosa računa. Nije uobičajeno tražiti da se doda na račun, samo ostavite novac na stolu.\nLepote van grada\nNedaleko od Lidsa nalazi se Harewood House iz 18. veka. Ovo zdanje je jedna od najvećih turističkih atrakcija u Jorkširu. Svakog vikenda u vrtu ovog velikog imanja održavaju se različiti zanimljivi događaji na otvorenom.\nŠta videti u Lidsu\nLids je najveći grad u okrugu Zapadni Jorkšir i druga je metropola po broju stanovnika u Ujedinjenom Kraljevstvu. Vrhunac prosperiteta grad je doživeo tokom viktorijanskog perioda, zahvaljujući tome što se u njemu razvila tekstilna industrija. U Armliju – zapadnoj oblasti Lidsa – postoji muzej industrijskog nasleđa, Armley Mills. Ako dalje nastavite uz reku na zapad, videćete ruševine Cistercijanskog manastira iz 12. veka (Kirkstall Abbey) i Abbey House Museum – najpoznatije turističke znamenitosti u ovoj oblasti.\nAko umesto na zapad odete na istok, naći ćete se u bivšoj rečnoj luci i Kraljevskom muzeju oružja. Maestralna višespratnica je dom britanske nacionalne kolekcije oružja i oklopa, a možete je obići besplatno. Osim galerija, u muzeju postoji i strelište za one koji žele da se, uz doplatu, oprobaju u gađanju iz luka i strele. U centru grada najinteresantnije mesto je Gradski trg ukrašen brojnim spomenicima, među kojima je najupečatljiviji Crni vitez.\nZanima vas šoping? Lids vas neće razočarati. Taj grad je najveći trgovački centar u čitavom ovom delu Engleske. Ali nudi i više od običnih molova... U centru grada možete uživati u kupovini u jedinstvenom kompleksu koji formiraju stare zgrade i prolazi natkriveni impresivnim starim arkadama. Ovakvi kompleksi The Queen’s, Thornton's i Grand Arcades nalaze se jedan pored drugog.\nOni koji žele da se odmore posle naporne šetnje gradom mogu da uđu u neki od tradicionalnih engleskih pabova. To je savršeno mesto da popijete pintu piva i čujete priče lokalaca. Probajte i tipičnu englesku hranu, kao što su riba s pomfritom, jorkširski puding ili nedeljno pečenje – obilno jelo koje čini pečenje sa krompirom i različitim prilozima. Gde otići prvo? U Lidsu dobra mesta za jelo možete naći na svakom koraku, ali preporučujemo da počnete recimo od The White Swan u Swan Street ili The Hourglass u Briggate br. 112 – oba su u centru. Ako želite da osetite atmosferu u pravom lokalnom pabu, izađite iz Starog grada i posetite The Broadway u ul. Dewsbury Road, The Garden Gate u ul. Whitfield Place i The Rodley Barge u Town Street, u kojem je uvek živa muzika.\nVreme za umetnost\nU avgustu se održava međunarodni festival mladih u Aberdinu, a u martu džez manifestacija Aberdeen Jazz Festival. Tokom ovih događaja grad u potpunosti potpada pod uticaj muzike i umetnosti.\nFootdee je trenutno jedno od najzanimljivih predgrađa grada, smešteno uz kej Pokra. U njemu možete videti šarmantne kućice koje su nekada davno pripadale ribarima – i delfinima.\nU modernoj zgradi nove univerzitetske biblioteke možete se popeti na vidikovac, s kojeg se pruža lep pogled na grad i obalu okeana.\nŠta videti u Aberdinu\nKao mesto na severoistočnoj obali Škotske, Aberdin je poznat uglavnom po granitnoj arhitekturi karakterističnoj za ovaj region, ali i po prelepim plažama. Zahvaljujući naftnoj industriji, po kojoj je ova regija takođe poznata, grad se i dalje razvija i bogati, te usput širi svoju kulinarsku i turističku ponudu, zbog čega svake godine sve više posetilaca želi da ga obiđe.\nKarakteristično istorijsko mesto u njemu su dobro očuvane ruševine starog grada, koji se zove Stari Aberdin. U njemu su zgrade tipične za ovdašnje uslove: granitne su i po njima se grad često naziva „srebrni“ ili „sivi“. Mogu se videti, primera radi, u glavnoj ulici, Union Street. Tamo su smeštene npr. zgrade banke Town and County Bank, Dom muzike (Music Hall) i Triniti hol (Trinity Hall). Potraga za granitnim biserima arhitekture vredi da se nastavi i ulicama Castle Street, King Street i Castlegate. Takođe treba obići i vijadukt Rouzmaunt, koledž Mariskal, katedralu Saint Machar i kamene mostove kao što su onaj na reci Di ili most Velington.\nAberdin je porepoznatljiv i po njegovom parku u centru grada po nazivu Union Terrace Park i po peščanoj plaži (Aberdeen Beach), na kojoj su restorani, vašar, bioskop, pa čak i teretana i tržni centar. Ovo je savršeno mesto za romantičnu šetnju pred svitanje! Takođe vredi otići i u viktorijansko zdanje Aberdinske umetničke galerije i Aberdinskog pomorskog muzeja, punog nautičkih eksponata. Zahvaljujući savršenoj povezanosti sa drugim delovima Škotske, grad vam može poslužiti kao polazište za izlete do drugih interesantnih mesta u ovoj regiji, recimo destilerije viskija, obližnjih vresišta ili zamaka izgrađenih na liticama.\nŠta treba probati od hrane ovde? Specijalitet regije su odresci od specijalne vrste Angus Aberdin govedine i pržena riba iz Severnog mora (npr. brancin). Morate probati i cullen sink (gustu čorbu od dimljenog bakalara s krompirom i lukom), svinjsku nožicu ham hock, ali i cock-a-leekie soup (supu od pileta s prazilukom). Ako ste u potrazi za ukusima iz ovoga kraja, preporučujemo vam da odete na trg Union Square Aberdeen, gde možete naći mnogo mesta koja su za preporuku. Škotska jela možete probati u restoranima Native, Howie’s ili Angus and Ale.\nLjudi koji žive u gradu i okolini imaju specifični dijalekat, toliko drugačiji od govornog engleskog u drugim delovima zemlje da se turisti često muče da ih razumeju.\nGrad koji treba videti\nGlazgov se našao na listi 10 gradova koje treba videti prema izboru kompanije Lonely Planet, vodećeg izdavača turističkih vodiča i priručnika.\nPrva vodootporna jakna\nVreme u Škotskoj daleko je od idealnog. Stoga ne čudi što je jedan građanin kišnog Glazgova – Čarls Mekintoš – prvi osmislio vodootpornu jaknu, koja je potom nazvana po njemu.\nŠta treba obići u Glazgovu?\nGlazgov je najveći grad u Škotskoj i treći po broju stanovnika u čitavoj Velikoj Britaniji. Napredovao je od male naseobine do najveće luke u Ujedinjenom Kraljevstvu. Tokom Industrijske revolucije Glazgov je postao središte inženjerstva i industrije, posebno brodarske, nakon što su duž reke izgrađena brojna brodogradilišta.\nKada se danas pomisli na Glagov, prve asocijacije su umetnost, nauka i sport. Sve to je posledica velike transformacije grada nakon gašenja brodarstva kao industrije. Glazgov, međutim, uopšte nije neki jednoličan industrijski centar; postao je prestonica kulture i mode koji postavlja svetske trendove i fascinira svojom izvanrednom arhitekturom. Univerzitet u Glazgovu jedna je od najprestižnijih visokoobrazovnih institucija u Velikoj Britaniji i privlači velik broj studenata iz svih krajeva sveta.\nLjubitelji fudbala ovaj grad uglavnom povezuju sa stadionima poznatih klubova, kao što je glavni stadijum kluba Seltik (Celtic Park) – obavezna stanica za fanove ovog sporta.\nGrad je veoma privlačan da se u njemu provede lagano poslepodne ili veče, uz uživanje u finom čaju ili svetski poznatom škotskom viskiju. Glazgov takođe mami morskom hranom, nagrađenim vrstama sira, a za one koji žele da probaju nešto novo, nudi i čuvene haggis od jagnjećih iznutrica i škotsku čorbu od ovnujskom glavom.\nGlazgov je dobra opcija za ljude koji vole obilaske. Svakako treba videti zdanja gradske opštine i umetničke škole Glasgow School of Art, koja se smatra remek-delom arhitekture u stilu secesije. Glazgov je pun modernih zgrada koje su smeštene u šarmantnim, uskim starim ulicama. Grad ima nešto da ponudi i ljubiteljima muzike – preporučujemo da posetite King Tut’s Wah Wah Hut, gde se svakog dana održavaju koncerti i lokalnih, ali i poznatijih bendova.\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Ujedinjenog Kraljstva na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Ujedinjenog Kraljstva?\n✔ Ako rezervišem let iz Ujedinjenog Kraljstva, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Ujedinjenog Kraljstva?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Ujedinjenog Kraljstva uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nPopularne avio kompanije iz Ujedinjenog Kraljstva\nPopularni gradovi Jeftini letovi iz Londona Jeftini letovi iz Edinburga Jeftini letovi iz Mančestera Jeftini letovi iz Glazgova Jeftini letovi iz Liverpula Jeftini letovi iz Lendz Enda\nPopularni aerodromi: Jeftini letovi od London Luton Jeftini letovi od London Heathrow Jeftini letovi od Edinburgh Airport Jeftini letovi od Manchester Airport Jeftini letovi od London Gatwick Jeftini letovi od London City Airport


Reakcije /Jasmin Imamović o aferi u Srebrenici: SDP BiH će uprkos sramoti pokazati snagu / Radio Sarajevo\n02. 12. 2020. u 19:54:00 Radiosarajevo.ba\nO dešavanjima u Srebrenici i skandalu odnosno kriminalu šefa OO SDP-a Bege Bektića, oglasio se i gradonačelnik Tuzle, Jasmin Imamović.\nOn je uputio pismo u kojem analizira i korake koje SDP poduzeo ali i korake koje čine pojedini SDP-ovci.\n“Sad već bivši šef lokalnog SDP-a Srebrenice, zloupotrijebio je povjerenje SDP-a BiH i učestvovao u nelegalnim i nemoralnim radnjama vezanim za izbore. To je strašno. Jer, normalan čovjek ne može shvatiti da ima ljudi koji su spremni nauditi Bošnjacima Srebrenice. Predsjednik SDP-a BiH je, odmah po saznanju a to je isti dan, zakazao telefonsku sjednicu Predsjedništva, predložio da se raspusti organizacija SDP-a u Srebrenici, te da se Bego Bektić isključi iz SDP-a. Prijedlog predsjednika SDP-a Nermina Nikšića je jednoglasno izglasan. Istoga dana predsjednik SDP-a je saopštenjem oštro osudio ovaj nemoralni i nezakoniti čin.\nJasno je da Nikšić nije znao niti mogao znati kakvim su se petljavinama bavili Bektić i drugi. Čim je saznao, on je reagovao, pa nema prostora za traganje za njegovom „komandnom odgovornošću“ koja se poteže kada „glavni“ sazna a ne sankcioniše zabranjeno ponašanje.\nŠta je još mogao uraditi u granicama svoje nadležnosti? Ništa, s obzirom da su za provođenje istrage nadležni drugi zakonom određeni organi. Očekivano je da protivničke političke stranke nastoje to iskoristiti kako bi naudili SDP-u, a to je najefikasnije, ako naude predsjedniku SDP-a. Očekivano je i to da napadi na Nikšića idu iz medija koji su bliski SDA-u. To je dio političke borbe koja je intenzivirana proteklim lokalnim izborima, očekivanim smjenama vlada u tri kantona, općom nervozom izazvanom širenjem epidemije korone, jasno je da se sve pjenuša i dimi u beskonačnom trvenju.\nIpak, nije fer da se pritisak i napad na predsjednika SDP-a vrše u vrijeme kada se on i njegova supruga bore protiv zaraženosti koronom, što ga onemogućava da se adekvatno brani. Osim toga, ne sjećam se da je neki od predsjednika stranaka u BiH podnio ostavku zbog greške jednog od članova. Onoga ko pogriješi se isključi i gotovo. U ovoj situaciji, ne bi bilo dobro i moralno, da se u taj napad uključuju članovi i pogotovo funkcioneri SDP-a.\nTreba „spustiti loptu“, smiriti strasti, sačekati da se predsjednik vrati sa bolovanja, i početi zakazivati sjednice organa SDP-a. Koliko znam to je i planirano, nakon što se dovrši veliki posao vezan za lokalne izbore. Treba da se desi implementacija izbornih rezultata, da kandidat SDP-a Bogić Bogićević bude imenovan gradonačelnikom Sarajeva i sačekati potvrdu mandata za još osam gradonačelnika SDP-a. Novoizabranim gradonačelnicima, stari gradonačelnici SDP-a treba da pruže drugarsku, kolegijalnu i stručnu pomoć. Treba da uložimo maksimalan napor da SDP zajedno sa političkim partnerima ostvari što bolji rezultat na izborima u Mostaru.\nParalelno s tim, treba formirati vlade u tri najmnogoljudnija kantona u Federaciji BiH. SDA i njihovi partneri su u panici, a mi ulazimo u unutarnje sukobe radi nečega što niko od nas nije skrivio, za što je kriv onaj koga smo već isključili. Ako taj posao bude dobro obavljen, bit će to dobar korak u jačanju SDP-a uoči predstojećih općih izbora. Jer, jak SDP, jaka je BiH. Vjerujem da ćemo bez obzira na veliku sramotu koju nam je, ni krivim ni dužnim, nanio bivši član SDP-a iz Srebrenice, pokazati snagu i brod sa zastavom SDP-a uvesti u mirnije i sigurnije vode. U tome ćemo uspjeti samo ako budemo dobri jedni prema drugima", navodi se u saopćenju gradonačelnika Tuzle, Jasmina Imamovića.\nTagovi: Jasmin Imamović SDP BiH Tuzla gradonačelnik Bego Bektić\nSaopćenje / Građanski savez: SDP napustio Platformu Predsjedništva BiH iz 1992.


< prethodni oglas (803/18973) sledeći oglas >\nPetak, 22.03.2019 | 16:10\nŠtenci engleskog buldoga - dva lepa mužjaka, stari 12 nedelja i spremni za novi dom. Štenci su potomci najboljih krvnih linija u Evropi, dobre anatomije, odličnog temperamenta. FCI pedigre, puna prava na AKC, zdravstvena garancija i kvalitet prikaza. Transport štenaca širom sveta !!!


AGONIJA ZBOG LOŠIH REZULTATA: Rada Manojlović: Molim vas, spasite me da ne umrem! | Afera\n5. септембра 2017. 5. септембра 2017. Srećko Milovanović 0 Comments\n← HOROR: Devojka zaklana u centru Beograda!\nUEFA kaznila Rijeku zbog skandiranja „Ubij Srbina“ →\nRUSI ZAPRETILI ALBANCIMA: Uključite Srbiju u istragu o ubistvu Ivanovića!


Radio TV Stara Pazova - Zeleni karton neophodan za Makedoniju i Bosnu i Hercegovinu\nZeleni karton neophodan za Makedoniju i Bosnu i Hercegovinu\nZeleni karton je obavezan dokument ako se vozilom domaće registracije putuje u inostranstvo. Od 01.01. 2012 godine zeleni karton je neophodan samo za Makedoniju i Bosnu i Hercegovinu. Važnost ovog dokumenta je od trenutka izdavanja pa do isteka premije obaveznog osiguranja.\nOvaj dokument se vezuje uz polisu obaveznog osiguranja i na njoj se mora nalaziti broj polise uz koju važi. Osiguravajuće društvo koje je izdalo polisu obaveznog osiguranja izdaje i zelenu kartu. Za dobijanje ovog dokumenta potrebno je: polisa obaveznog osiguranja na uvid i saobraćajna dozvola. Cena zelenog kartona iznosi 2000 do 3000 dinara u zavisnosti od osiguravajuće kuće.


Smisao života | Konkretno\nJoš do sada, čovek nije zaista našao pravi smisao života. Da ga je našao, verovatno bi se potrudio da živi bar pet puta duže, ili bi se potrudio da ne živi uopšte. Biološki smisao života je stalna reprodukcija vrste, ali čemu to? Ko od toga ima nešto? Rađaju se nove generacije, koje će nastaviti da uporno traže smisao života, smisao postojanja, a stari umiru s nadom da će neke nove generacije otkriti ono, što je njima promaklo. Ima smisla da je smisao naših života, nekome ili nečemu smislen, jer sve ima smisla, pa čak i ono što izgleda besmisleno.\nAli individualno, čovek nalazi neka zadovoljstva koja smatra smislenim u datom trenutku i to pripisuje smislu svog života. Najčešća vizija smisla života je lagodan život, a lagodnog života nema bez novca. Tako trgovina postaje još jedna karika lanca u smislu sticanja novca i korak napred ka najčešćem smislu života. Seljak, koji ima sve gore uslove za proizvodnju onoga što proizvodi, odluči da proda zemlju i ode u veći grad, zaposli se negde, i uživa ne razmišljajući o zemlji. Političar, koji nikada nije ni video zemlju i nije ništa ni proizveo, odluči da proda zemlju i ode u inostranstvo, ne radi ništa, i uživa ne razmišljajući o zemlji. Tako i seljak i političar nalaze svoje životne smislenosti.\nPojedinci nalaze svoj smisao života u sportu. Nameštaju utakmice i tako pustoše novac onih, koji bi na lak način i na brzake da pronađu svoj smisao života. Sportisti koji naizgled, sasvim nevino, učestvuju u ovakvim transakcijama, takođe dobijaju svoj deo kolača. Kladioničari zadovoljni, sportisti skaču od sreće, država uzima na ime poreza, i svi su našli svoj smisao života, osim onih koji su uplatili tiket. Ovce su uvek bile za šišanje, i to je njihov smisao života.\nNaravno, sopstveni smisao života nalaze svi koji uspevaju nešto da naprave, poprave ili uvale, a zauzvrat olakšaju nečiji novčanik. Kaži nekoj fensi mačkici da je malo bledunjava, i za rekordno vreme će nabaciti na svoju njuškicu debeo sloj kozmetike, tek da eskivira bledunjavost. Kozmetika ne pada sa neba, što ukazuje da proizvođači kozmetičkih preparata, i trgovci, koji tako rado pomažu mušteriji u izboru kotmetike, nalaze svoj smisao života. Ali, i fensi mačkica je zadovoljna svojim novim imageom, ubeđena da je njen profil, njen smisao života. Onda brica opet vežba na ovcama, nalazeći svoj smisao života.\nNaučnici genetskog inženjeringa smatraju da Bog nije dovoljno dobro odradio izgled i primenu prirodne flore i prirodne faune, pa genetskim vajanjem oblikuju prirodno u novokomponovano. Taj oblik umetnosti nalaze kao smisao svog života. Sponzori tog novokomponovanog, to novokomponovano serviraju putem veletrgovaca najširoj javnosti, s nadom da će planetu očistiti od korova, i tako prisvojiti ogromne teritorije planete. I, eto i njihov smisao života. Od konačnog rezultata ukrštanja komarca i megalodona, vampiri će se zabrinuti za svoju egzistenciju, a produkt ovog ukrštanja, će ubrzo otkriti svoj smisao života. Postoji legenda koja kaže da su još pre nekoliko stotina godina u jednoj balkanskoj zemlji, uspešno ukrštali bukve sa medvedima i tako dobili potpuno nov narod, koji su nazvali Bostoncima. Na žalost, svi podaci o tome, a koje su lokalni vračevi čuvali na mikročipovima, uništeni su u šumskim požarima. Pa, gde ima dima, ima i vatre.


Intervju | Sport In - Part 6\nHandlova na putu oporavka i play offa\nObjavio: andjelkodana: 05 marta, 2018 U: Intervju, Ostali sportovi, VestiTagovi: Nema komentara\nKošarkaški stručnjak iz Inđije Dušan Kasum je na zahtevnom zadatku u Slovačkoj.\tPročitaj više\nBranislav Baja Nenić – 40 godina u fudbalu\nObjavio: Jovica Stevićdana: 23 februara, 2018 U: Fudbal, Intervju, VestiTagovi: Nema komentara\nVeliki zaljubljenici fudbalske igre često znaju da kažu „ Sve prolazi fudbal ostaje“. Ko razume shvatiće da fudbal ima magičnu moć, tačnije on zbližuje i fascinira i staro i mlado, afirmiše...\tPročitaj više\nSloboda tik do Podrinja\nObjavio: Živko Radivojevićdana: 20 februara, 2018 U: Fudbal, Intervju, VestiTagovi: 2 Komentari\nFudbalski poslenici iz Donjeg Tovarnika bili su veoma aktivni tokom zinske pauze, te je Sloboda osetno pojačala igrački potencijal, kako bi velike ambicije u nastavku sezone imale što jaču o...\tPročitaj više\nObjavio: andjelkodana: 08 februara, 2018 U: Fudbal, Intervju, VestiTagovi: 1 komentar\nFudbalski klub Inđija je u trećoj radnoj nedelji. Pripreme fudbalera se odvijaju na sopstvenim terenima i na terenima sportskog kompleksa Fudbalskog saveza Srbije u Staroj pazovi.\tPročitaj više\nDanilo Marković jedan od aduta sremskoligaša iz Donjeg Tovarnika\nObjavio: Živko Radivojevićdana: 31 januara, 2018 U: Fudbal, Intervju, VestiTagovi: Nema komentara\nSa Dačom ubojitiji napad. Ljubitelji fudbala u Sremu jednoglasni su u oceni da je Sloboda u zimskoj pauzi, angažovanjem Danila Markovića – Dače (27) napravila dobar posao i da bi napad srems...\tPročitaj više\nObjavio: Živko Radivojevićdana: 07 januara, 2018 U: Intervju, Ostali sportovi, VestiTagovi: Nema komentara\nVrlo zanimljiva je ličnost Ivan Ćirković. Za novinare je vrlo zahvalan sagovornik i pitanja su, praktično, suvišna.\tPročitaj više\nSjajno protiv „Kralja“ za uspešnu 2017. godinu\nObjavio: andjelkodana: 27 decembra, 2017 U: Intervju, Ostali sportovi, VestiTagovi: Nema komentara\nOdbojkašice Inđije iza sebe imaju sjajnu debitantsku polusezonu u Prvoj „B“ ligi Srbije. Pročitaj više\nObjavio: andjelkodana: 01 decembra, 2017 U: Fudbal, Intervju, VestiTagovi: Nema komentara\nFudbalski klub Inđija je završio jesenju prvoligašku sezonu na poziciji broj sedam.\tPročitaj više\nPritisci me ojačavaju\nObjavio: andjelkodana: 21 oktobra, 2017 U: Intervju, Ostali sportoviTagovi: Nema komentara\nIvana Petković, iz Pećinaca, student Filozofskog fakukteta Univerziteta u Novom Sadu, dugo je u u košarci\tPročitaj više


N.M. | petak 11. juni 2021. 18:30h\nIvana Aleksić je, ni kriva ni dužna, postala glavna tema svih vernih pratilaca četvrte sezone rijaliti šou-programa "Zadruga".\nIvana Aleksić • _ivv_ / Instagram\nNju je, podsetimo, suprug Nenad Aleksić Ša prevario pred kamerama spomenutog TV formata sa rijaliti zvezdom Tarom Simov, zbog čega je njeno ime, poput Kije Kockar pre tri godine, preko noći postala jedno od najčešće spominjanih u domaćim medijima i na društvenim mrežama.\nKako je Kija ovakvu priliku iskoristila ne samo za pobedu u prvoj sezoni "Zadruge" nego i za pevačku karijeru, kao i za izdavanje knjige, učešće u brojnim TV formatima i slično, mnogi se pitaju da li će i Ivana krenuti njenim stopama.\nIvana Aleksić 2\n"Ne deluje mi kao neko ko bi trazžio medijsku pažnju, da je htela mogla je to odavno da uradi.... Deluje kao prava dama i klasa a takve sigurno ne ulaze u rijalitije kao što je Zadruga", poručio je jedan naš čitalac, sa čim se drugi složio rečima: "Ne verujem. Ona definitivno nije iz te priče".\n"Šta će joj to?", "Treba da uđe sad u Zadrugu da Ša pobegne", "Prelepa žena", "Prelepa.. prava dama.. šta je tražila sa ovim?", "Već se remontovala, sledi bacanje u promet", poručili su drugi.\n"Prekrasna je Ivana..... Neće žena da se blamira kakva Zadruga!!", "A da ja Ivani nesto ŠA-pnem na uvce", pisali su ostali.


Švedska SVT emituje filmove koji negiraju genocid u BiH - Klix.ba\n"U Sarajevu su ubijani teroristi"\n2.9.2011. u 15:55\nIz filma "Sporene fra Sarajevo"\nBošnjačka dijaspora u Švedskoj prije nekoliko dana je pokrenula peticiju kojom se traži javno izvinjenje i otkazivanje emitovanja filma na tamošnjoj televiziji u kojem se iznose laži o ratnim dešavanjima u Srebrenici.\nČitatelji Sarajevo-x.com iz Švedske su se javili našoj redakciji, te naveli da njihovu peticiju odbijaju objaviti švedske novine i televizija, ali da oni još uvijek pokušavaju skrenuti pažnju javnosti i jasno dati do znanja da autor filma, ali i televizije koje ga emituju, imaju loše namjere i žele laž o genocidu nad Bošnjacima u Srebrenici plasitati kao istinu.\nDokumentarac koji grubo vrijeđa srebreničke žrtve djelo je autora Ola Flyuma, Norvežanina. "Grad koji je žrtvovan" ("Staden som offrades") je u nedjelju 28. augusta emitovan na televiziji SVT2 u Švedskoj, a prije toga je emitovan i u Norveškoj, gdje je također izazvao ogorčenje bošnjačke dijaspore.\n"U dokumetarcu se svjesno skriva istina i podmeće laž kao nova činjenica u kojoj su 'muslimanske snage' izazvale opravdani revolt srpskih snaga i da nije uopšte bilo pokolja u Srebrenici nego legitimnog sukoba srpskih oružanih snaga sa 'muslimanskim odmetnicima' koji su izvršili pokolj nad srpskom nejači. Također, navodi se i da broj žrtava najviše može biti do 4.000 koje su i bile legitimne vojne mete jer su pružale oružani otpor", navode ogorčeni Bošnjaci u Švedskoj koji su pokrenuli peticiju.\nDa stvar bude još gora, ista televizija 4. septembra namjerava emitovati i drugi dokumentarac istog autora "u kojem se muslimani iz BiH prikaziju kao idejni osnivači i pokretači Al-Qaide i tvorci modernog globalnog islamskog terorizma", navode pokretači peticije.\n"Tragovi iz Sarajeva" ("Sporene fra Sarajevo") je drugi dokumentarac koji je također prikazan i u Norveškoj, ali su tamo reagovali i predstavnici pojedinih medija. U ovom dokumentarcu se tvrdi da su se u BiH trenirali teroristi koji su napali Ameriku 2001. godine i da je Vojska Republike Srpske bombardovala Sarajevo da bi poubijala teroriste u njemu.\nBorchgrevink je u najtiražnijem norveškom listu "Aftenposten" napisao da ovi "dokumentarci falsifikuju historiju, maskirani kao novinarski pionirski rad", da on "podsjeća na ono kako su srpski državni mediji izvještavali iz BiH u vrijeme rata".\n"Očigledno je da kreatori ovog filma, kao i njegovi naručitelji, svjesno podižu tenzije i pokušavaju promijeniti karakter rata u Bosni i Hercegovini. Naime, Bosna i Hercegovina je međunarodno priznata država od 6. aprila 1992. godine, koja je neposredno nakon toga brutalno napadnuta od strane krnje Vojske Jugoslavije, potpomognute paravojnim formacijama Vojske Republike Srpske oformljenim na teritoriju nezavisne i međunarodno priznate Republike Bosne i Hercegovine", naveo je prije par mjeseci ministar vanjskih poslova BiH.\nSanski Most: Identificirano 16 žrtava ekshumiranih iz jame Bezdana\n02.09.2011. u 15:57\nČetvero stipendista odlazi u Francusku\n02.09.2011. u 15:50


Palau sa Srbijom deli strateški odnos prema politici zaštite životne sredine i prirode | Energetski portal Srbije\nPalau sa Srbijom deli strateški odnos prema politici zaštite životne sredine i prirode\n21.01. 2019 Vesti | Zaštita životne sredine\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan sastao se juče sa predsednikom Republike Palau Tomijem Esangom Remengesom, koji boravi u zvaničnoj poseti Republici Srbiji.\nMinistar Goran Trivan ukazao je da opredeljenje Palaua prema zaštiti životne sredine i impresivni rezultati u zaštiti prirode sa stavljanjem pod zaštitu 80 posto teritorije, predstavljaju dodatni podsticaj uspostavljanju i razvoju saradnje dve zemlje u oblasti zaštite životne sredine.\n– Srbija i Palau, kao dve zemlje koje su ratifikovale Pariski sporazum o klimatskim promenama i koje su opredeljene njegovoj punoj primeni, ali i podjednako usmerene ka održivom razvoju, mogu ostvariti plodonosnu saradnju i u budućnosti uspešno razmenjivati iskustva i znanja u ovoj oblasti, rekao je Trivan.\nPredsednik Tomi Esang Remenges je rekao da je Palau, koji je poslednjih godina izložen razornoj sili tajfuna, veoma ugrožen posledicama klimatskih promena, i zato duboko zainteresovan za jačanje globalne borbe protiv klimatskih promena i međunarodne saradnje na polju zaštite životne sredine.\nOn je naglasio da je Palau prepoznao napredak Srbije i politiku Ministarstva zaštite životne sredine Republike Srbije naročito u oblasti upravljanja čvrstim otpadom, koji inače predstavlja veliki problem u ovoj zemlji.\nPredsednik Remenges je izrazio uverenje da Srbija može da pruži značajnu podršku njegovoj zemlji u strateškom rešavanju ključnih ekoloških problema, kao i nastupanju u okviru međunarodnih organizacija kao što su UN i UNEP.\n– Posvećenost Srbije razvoju zelene ekonomije je u potpunom skladu sa razvojem plave ekonomije kojeg zastupamo, naglasio je Remenges.\nNa kraju sastanka dogovoreno je da Srbija i Palau, na temelju dobrih, prijateljskih odnosa i obostranih interesa za razmenom iskustava i znanja u zaštiti životne sredine i prirode, preduzmu korake ka potpisivanju Memoranduma o saradnji dve zemlje u ovoj oblasti.


Novinarka preko božićnog poklona otkrila da je dečko vara s drugom - Index.hr\nKAD JE novinarki Jane Slater dečko poklonio pametni sat Fitbit kao božićni poklon, nije imao pojma da će tu gestu požaliti.\nNaime, njih su dvoje uskladili svoje aktivnosti koje prati sat kako bi se međusobno motivirali, a pokazalo se da je baš to dečku presudilo da postane bivši.\nJedne večeri, točnije na njegov rođendan, Jane je s balonima stigla na vrata svog dečka. Kako ga nije bilo kod kuće niti joj se javljao, počela se pitati gdje je. Kasnije je primijetila da Fitbit pokazuje povećanu fizičku aktivnost njenog dečka. Bilo je četiri ujutro pa nije baš potrebno crtati čime se u tom trenu bavio.\n"Bivši dečko mi je poklonio Fitbit za Božić. Svidio mi se. Uskladili smo aktivnosti kako bismo se motivirali. Nisam zamrzila Fitbit sve dok jedne noći moj dečko nije nestao, a fizička aktivnost mu je bila na vrhuncu. Zbilja bih htjela da ova priča nije istinita", napisala je na Twitteru.\n"Bila sam s tipom koji se napio i doveo drugu curu kući jer je zaboravio da ja spavam kod njega. Sljedeće jutro trebali smo ići u crkvu pa sam ostala spavati kod njega. Mogla bih napisati knjigu o ovoj temi", dodala je.\n— Jane Slater (@SlaterNFL) 5. prosinca 2019.\n#preljub #Jane Slater # fitbit


Zvali su ga srećni arheolog - Sremske Novine\n7. 12. 2021., 14:21\n12. oktobar 2011. godine\nAkademik Dragoslav Srejović\nBilo je i onih koji su, zadojeni sujetom i zavišću, čak, smatrali da nije reč o jednom od najvećih naših arheologa. Takva tumačenja zasnivala su se, uglavnom, na činjenici da ga je pratila neizmerna sreća, i te kako potrebna svim naučnicima i istraživačima na terenu. A on je bio više nego uspešan i plodan tragalac, naravno zahvaljujući i naklonjenoj mu boginji Fortuni, ali pre svega svojoj neverovatnoj obrazovanosti, širini pogleda, upornosti i temeljnosti sa kojima je pristupao svakom poslu, naročito beskrajno mu dragoj arheologiji. Kako su pojedinci ispravno tvrdili, cilj njegovog isteresovanja nije bilo samo puko naučno istraživanje, već mnogo više “težnja da se dopre do najopštijih istina o umetnosti, ljudskom stvaranju i društvu”.\nNaravno, reč je o akademiku Dragoslavu Srejoviću, koga se ovih dana prisećamo povodom dva “okrugla” datuma – osamdesetogodišnjice rođenja i petnaest godina od prerane smrti. Naš veliki arheolog, univerzitetski profesor i visoki zvaničnik SANU, rodio se 8. oktobra 1931. u Kragujevcu, umro je 29. novembra 1996. u Beogradu. Jedna beogradska i novosadska ulica nose Srejovićevo ime, a i čuveni kameni idol iz Lepenskog vira po njemu je nazvan Dragana.\nZašto su ga smatrali i zvali srećnim arheologom, Feliksom, čovekom kome je sve polazilo za rukom, nekim nebeskim proviđenjem baš u trenucima kada je to bilo i “marketinški” najpoželjnije?\nAkademik Dragoslav Dragan Srejović rukovodio je arheološkim istraživanjima 67 praistorijskih i antičkih lokaliteta u Srbiji, Bosni i Crnoj Gori, objavio više od 200 radova u zemlji i inostranstvu. Kada je, 1964, otkrio kulturu Lepenskog vira iz paleolitskog perioda, sa najstarijom monumentalnom skulpturom u Evropi i naseljem od stotinak ljudi, za ono doba veoma velikim, bila je to istinska svetska senzacija. Za potom nastalu knjigu Lepenski vir – Nova praistorijska kultura u Podunavlju (1969), prevedenu na engleski i nemački, dobio je Oktobarsku nagradu Beograda, ubrzo postao i dopisni član SANU. A onda se događa Gamzigrad, velelepna letnja rezidencija i mauzolej rimskog cara, tetrarha Galerija (stolovao u Sirmijumu, 293 – 296), u kojoj Srejović iskopava arhivoltu sa natpisom Felix Romuliana, nepojmljivu količinu zlatnog novca, porfirnu carevu glavu i niz drugih vrhunskih nalaza. U obližnjem Šarkamenu pronalazi i drugi raskošni mauzolej, sa velikom količinom skupocenog nakita koji je pripadao visokoj ličnosti iz Galerijevog kruga…\nPredstavljanje 5. broja "Sunčanog sata" u Beogradu (1995)\nU godini obeležavanja 1700-godišnjice uspostavljanja tetrarhije, 1993, “namestio” se niz krupnih i neverovatnih stvari vezanih za akademika Dragana Srejovića. Potpisnik ovih redova, među prvim novinarima uopšte, početkom juna, imao je čast da u depou SANU, u društvu “srećnog” arheologa, vidi tek pronađenu bistu imperatora Galerija od crvenog egipatskog porfira. Nikada neću zaboraviti pobednički osmeh i iskreno zadovoljstvo istraživača, koji je upravo pripremao naučni skup “Vreme tetrarha”, sjajnu izložbu “Rimski carski gradovi i palate u Srbiji: Sirmium – Romuliana – Naissus”, sa pratećim vrhunskim publikacijama. Sreću da sve to vide i u tome učestvuju imali su i – Mitrovčani, pored posetilaca u Beogradu, Zaječaru i Nišu.\n– Mislim da građanima Sremske Mitrovice Sirmijum može da olakša i brige svakodnevice. Značajno je živeti u jednom gradu sa takvom tradicijom. Značajno je znati da tu stoje još neotkriveni spomenici, a da se za one otkrivene interesuje ceo svet. Značajno je u ovom opštem siromaštvu da osetimo da smo bar u nečem bogati. I danas, kada se brinemo hoće li biti hleba i kako prezimiti, svi zajedno moramo da mislimo na svoje naučno blago, na to veliko bogatstvo koje nam niko ne može oduzeti – istakao je akademik Srejović, 5. oktobra 1993, u Muzeju Srema, kada su učesnici naučnog skupa o tetrarhiji posetili Mitrovicu i lokalitete Sirmijuma.\nA ono što je, sutradan, u Galeriji SANU, autor izložbe o carskim gradovima i palatama u Srbiji, akademik Srejović, rekao povodom njenog otvaranja, ponoviće kasnije i prilikom mitrovačke reprize: carevi rođeni na tlu današnje Srbije povratili su moć oslabljenoj Rimskoj imperiji, svoj zavičaj visoko uzdigli i učinili ga centrom civilizovanog sveta. Voljom tih careva – Maksimijana Herkulija, Konstancija Hlora, Galerija i Konstantina Velikog, Sirmijum i Naisus su postali carski gradovi, a Gamzigrad velelepna imperijalna palata. Njihovi spomenici danas spadaju u same vrhove kasnoantičke civilizacije.\nKultura | Reportaža | Sremska Mitrovica\nOd carske palate do srednjevekov...\nPromocija knjige ” Kuća ne...


`Predsjednik Assitol-a, nazivajući preobražaj u Italiji "ostatkom", predlaže pregled testova okusa - Olive Oil Times\n18. studenog 2015. 10:01 EST\nTalijanski sektor maslinovog ulja živi intenzivne dane.\nŠiroko oglašen optužbe za prijevaru poznatih marki maslinovog ulja koje se prodaju u talijanskim supermarketima revitalizirale su usijanu raspravu o jamstvima autentičnosti potrošača i odgovarajućoj zaštiti koju zaslužuju proizvođači.\nU intervjuu za Olive Oil Times, predsjednik Assitol, talijansko udruženje maslinovog ulja, Giovanni Zucchi iznio je prijedloge za smanjenje elemenata u procjeni maslinovog ulja i zaštitu prava ključnih igrača u maslinarskom sektoru.\n"Sjajno djelo koje su kontrolna tijela realizirala posljednjih godina ", rekao je Zucchi, â € <"potaknuo je novu svijest potrošača o naftnoj industriji i promovirao ključni dijalog koji je poboljšao cijeli sektor. "\nŠto se tiče sofisticiranosti (preljubništva) maslinovog ulja, vjerujemo da se danas, u Italiji, može smatrati rezidualnim. - Giovanni Zucchi, Assitol\nAli, ustvrdio je, incidenti poput trenutne istrage prijevare nepravedno bacaju loše svjetlo na čitav talijanski sektor maslinovog ulja, â € <"sastavljen od profesionalaca, malih i velikih proizvođača koji strogo primjenjuju pravila i koji su tijekom godina doprinijeli postizanju izvanredne razine kvalitete. "\nFranjevački senzorna analiza metoda temeljena na kušanju koje su izveli stručnjaci okupljeni u panel skupinu, posljednjih je godina poticala sektor maslinovog ulja u smjeru preciznijeg traženja kvalitete uz bolje proizvode za kušanje.\nIpak, rekao je Zucchi, iako organoleptička analiza predstavlja važan alat u borbi protiv prijevara, različita vijeća često donose različite prosudbe istog uzorka, što izaziva sukob između upućenih i proturječja u medijima.\n"Sada tražimo bolju primjenu metode ", predložio je Zucchi, â € <"ažurirajući ga, čineći ga učinkovitijim i nadasve objektivnim. "\nKušači ne smiju vidjeti njihov okus, dok čelnik panela može vidjeti koje je maslinovo ulje na ocjeni, rekao je Zucchi, a ovaj element ponekad može oštetiti potrebnu nepristranost: â € <"Predlažemo uvođenje slijepog testa u prvom kušanju, nakon čega slijedi drugi slijepi prottest “, - prijedlozi koje je Assitol podnio parlamentarnom istražnom povjerenstvu koje istražuje krivotvorenje.\n"Naš se drugi prijedlog odnosi na istraživanje kemijskih markera za utvrđivanje organoleptičkih nedostataka ”, kako bi se potvrdili rezultati kušanja. Rekao je da je Assitol spreman financirati istraživački projekt za identificiranje neospornih kemijskih podataka. (Takvo istraživanje, naravno, godinama provodi na međunarodnoj razini Međunarodno vijeće za masline, Codex Alimentarius, Američko društvo naftnih kemičara i drugi).\n"Što se tiče sofisticiranosti (preljubništva) maslinovog ulja, vjerujemo da se danas, u Italiji, može smatrati ostatkom ”, inzistirao je Zucchi. U posljednjih nekoliko mjeseci, od 6,000 istraga Ministarstva poljoprivrede, samo dva posto slučajeva rezultiralo je kršenjem zakona. â € <"Vjerujem da se borba protiv krivotvorenja može dovršiti revidiranjem pravila na europskoj razini. "\nGiovanni Zucchi predložio je još poboljšanja. â € <"Praćenje odljeva maslinovog ulja iz mlinova omogućit će adekvatnu kontrolu proizvodnje i komercijalizacije, dok će stalni pregled odljeva iz industrijskih tvornica utvrditi koliko odgovornost za pogoršanje kvalitete proizvoda distributeri mogu pripisati lošem očuvanju. Mali nedostatak očuvanja, npr. Višak topline ili svjetlosti, može biti dovoljan da se maslinovo ulje više ne klasificira kao ekstra djevičansko. "\nŠtoviše, Assitol je predložio reviziju kategorija maslinovog ulja. â € <"Pregled kategorija maslinovog ulja može biti pravi pristup za integriranje istraživanja kvalitete s potrebama tržišta. Ekstra djevičansko zapravo ima istaknutu ulogu koja marginalizira sve ostale vrste maslinovog ulja. "\nNove klasifikacije trebale bi se usredotočiti na raznolikost upotrebe različitih maslinovih ulja: â € <"Među EVOO-ima uzeli bismo u obzir dva glavna proizvoda: ulje za kuhanje s nižom cijenom i ulje za preljev s višom cijenom. Djevičansko maslinovo ulje preporučilo bi se za prženje, dok pomace maslinovo ulje bi i dalje vodio tržišta zemalja koje ne poznaju niti koriste ekstra djevičansko maslinovo ulje. "\nPreispitivanje kategorija učinilo bi nužnim pregled parametara jestivog ulja koji bi bili široki i začina maslinovog ulja koji bi bili stroži, objasnio je Zucchi.\n"Međutim, o ovoj je revoluciji potrebna rasprava između institucija i proizvođača, a to je samo mala pločica velikog mozaika, uključujući, na primjer, smanjenje kiselosti ekstra djevičanskog maslinovog ulja. Ali prije svega pregled panel-testa ”, zaključio je Zucchi.\nViše članaka o: Assitol, podmetanje maslinovog ulja, prijevara s maslinovim uljem


Ako ovo radite, potpuno pogrešno koristite sredstva za dezinfekciju! - PRess Serbia | PR PRess team\nOsim pridržavanja socijalne distance, redovna higijena ruku jedno je od osnovnih sredstava u borbi protiv sprečavanja širenja koronavirusa. Ako ovo radite, potpuno pogrešno koristite sredstva za dezinfekciju!\nKako nam nisu uvek pri ruci voda i sapun, mnogi od nas posežu za dezinfekcijskim sredstvima na bazi alkohola.\nAko ste i vi jedni od njih, verovatno niste ni svesni da ga možda potpuno pogrešno koristite.\nVažno je sredstvom za dezinfekciju prekriti celu površinu ruku.\n“Nemojte da se brinete zbog preterane upotrebe dezinficijensa, jer tu nema problema”, kaže u razgovoru za Huffington Post dr. Zik J. Mekini, lekar sa klinike u Minesoti.\nKako on kaže, ljudi često greše već u samom startu ne stavljajući dovoljno sredstva na dlanove, a važno je prekriti cele dlanove obe ruke. Takođe, i Svetska zdravstvena organizacija (WHO) savetuje da trljate dezinfekciono sredstvo po rukama najmanje 20 do 30 sekundi.\nTomas Ruso, šef odeljenja za zarazne bolesti na Univerzitetu Bafalo u Njujorku, kaže da je najveći rizik prilikom upotrebe sredstava za dezinfekciju nepokrivanje celih ruku.\n“Trljamo delove prstiju na strani dlanova, trljamo njihove vrhove, ali ne trljamo prste s druge strane, između prstiju niti spoljnu stranu palčeva”, objašnjava najčešće greške Tomas Ruso.\nNe čekate da se sredstvo za dezinfekciju ruku potpuno osuši\n“Ako ne čekate da se ruke osuše, može vam se dogoditi da sredstvo obrišete o nešto pa ono neće obaviti svoj posao”, kaže Mekini.\nOslanjate se samo na dezinfekciono sredstvo\n“Sredstvo za dezinfekciju ne može učinkovito prodreti do površine ruke ako na nekom njenom delu ima prljavštine. Pranje ruku vodom i sapunom je učinkovitije jer uklanja bakterije mehaničkim delovanjem”, kaže Mekini.\n“Ljudi misle da je dezinficijens za ruke razumna zamena za pranje ruku, ali definitivno nije. Pranje ruku daleko je najbolja stvar”, zaključio je.\nTagovigreska koronavirus pogrešno koristite sredstva za dezinfekciju


Financial Times: Turska se (ipak) priprema za EU - Klix.ba\n15.1.2007. u 16:44\nTurska je obećala da će samostalno pokrenuti veliku zakonodavnu akciju kako bi se pripremila za članstvo u Evropskoj uniji, usprkos činjenici da su važni dijelovi pregovora o pridruženju suspendirani u decembru, javlja iz Bruxellesa Financial Times.\nBruxelles je pozdravio ovu najavu Ankare, a turski ambasador u EU rekao je Financial Timesu da će Turska odgovoriti na prošlomjesečni zastoj u pregovorima "ubrzavanjem" reformi kako bi bila spremna za članstvo u Uniji kada se promijeni politička klima.\n15.01.2007. u 17:09\n15.01.2007. u 16:10


Proizveden stoti Bugatti Chiron - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nOve nedelje, automobil je napustio atelje u Bugatti sedištu, gde je proizvodnja 1.500 ovakvih modela otpočela 2016.godine. Stoti Chiron sada ide svom novom vlasniku koji živi na arapskom podneblju, a koji se odlučio za veoma atraktivnu konfiguraciju.\nSpoljni deo automobila sastoji se u potpunosti od tamno plavog karbona, koji je po prvi put u ovoj seriji dobio mat finiš. Ikonske Bugatti ivice dobile su italijansku crvenu boju, dok su točkovi zift crne boje, zarad kreiranja prodornog kontrasta.\nEnterijer je u potpunosti kreiran od kože, a boja koja dominira je upravo crvena. Cena ovog modela iznosi oko 2.85 miliona evra.\nStefan Vinkelman, predsednik Bugatti Automobiles S.A.S., čestitao je vlasniku: “Stoti Chiron je posebno zadovoljavajući za mene. Dinamičan je i elegantan u istoj meri. Ovaj automobil pokazuje čitavom svetu da mi kao brend proizvodimo individualna remek dela automobilske industrije, koja se ne mogu uporediti sa bilo čim drugim”.\nViše detalja o svemu što Bugatti Chiron sadrži i zašto je toliko skup, pročitajte OVDE\nU isto vreme, Vinkelman je izrazio svoj ponos usmeren prema Bugatti timu koji proizvodi ove neverovatne superautomobile sa strašću i profesionalizmom svakoga dana.\nSa popunjenim knjigama narudžbi, proizvodnja Chiron modela ide punom brzinom. Oko sedamdeset automobila napusti prethodno pomenuti atelje na godišnjem nivou, a podsećamo vas, da će ukupno samo 500 ovakvih remek dela biti proizvedeno.\nUz ekskluzivnost koju sa sobom nosi Bugatti Chiron naravno ide i visoka cena koja zasigurno ne smeta svima onima koji ga kupuju jer po toj ceni dobijate mnogo više od automobila - reputaciju, imidž, prepoznatljivost i uživanje u vožnji od bilo koje tačke A, do bilo koje tačke B. Chiron je pravo remek delo automobilske industrije, koje slobodno možemo nazvati umetnošću.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Šta sve krije Bugatti Chiron vredan preko 2,5 miliona evra


Izvor: RTS, 10.Dec.2019, 11:22\nPredsednik Srbije se, na početku razgovora u užem formatu, Pavlopulosu >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << obratio sa "dragi prijatelju", i istakao da su Srbija i Grčka bili, i danas su, prijatelji, a da je na njima da odnose dalje razvijaju kako bi dve zemlje i dva naroda bili još bolji prijatelji i još bliži u budućnosti.\nVečernje novosti: "Jedni uz druge kada je najteže": Vučić se u Grčkoj sastao sa predsednikom Pavlopulosom\nIzvor: Beta Video, 10.Dec.2019\nATINA - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić položio je venac na Spomenik neznanom junaku u glavnom gradu Grčke. (pokrivalice)Beta/MOD


"Sudija je ponizio međunarodne partnere"\n"On snosi direktnu profesionalnu i moralnu odgovornost ako neko od njih, dok je bjekstvu, počini bilo kakvo krivično djelo, naročito likvidaciju"\n83057 pregleda\t1296 reakcija\t150 komentar(a)\nDritan Abazović, Foto: Gov.me\n"Preko 160 stranica dokaznog materijala koji policija stavlja na teret vođama 'Kavačkog klana' i tereti ih za djela za koja je zaprijećena kazna do 40 godina zatvora, sudiji (Miroslavu) Bašoviću nijesu bile dovoljne da odredi pritvor uhapšenima u akciji decenije. Da bi, po sudiju, stvar bila gora, par sati kasnije, Vijeće suda je poništilo njegovu odluku, čime su jasno stavili do znanja šta misle o radu kolege u ovom slučaju", napisao je Abazović.\n"Sudija je pustio kriminalce, a uhapsio državu! Cilj je bio poniziti policiju, SDT, javnost, dokazati da je mafija jača od države. I to nije sve. Sudija je ponizio međunarodne partnere koji su pomagali akciju i redom dva dana ranije upućivali čestitke crnogorskoj policiji na velikom uspjehu. Takođe, puštanjem 16 lica sa kriminalnom pozadinom da slobodno šetaju ulicama, htjela se poslati poruka da se više niko ne može usuditi da krene na njih, te da sve aktivnosti UP i SDT vezane za kriminalne grupe, uopšte nemaju nikakvog smisla, niti ih treba preduzimati".\n"Policija, iako demotivisana prvom odlukom, opet je djelovala profesionalno i lišila slobode vođu klana, sa još par lica, ali ne i sve tražene. Red bi bio da sada sudija Bašović ode u Kotor ili na druga mjesta i jednog po jednog pronalazi i lišava slobode, umjesto što policajce nepotrebno troši, iscrpljuje i izlaže opasnostima. Takođe, dok god se pomenuti ne pronađu, Bašović snosi direktnu profesionalnu i moralnu odgovornost ako neko od ovih, dok je bjekstvu, počini bilo kakvo krivično djelo, a da ne pominjemo neku likvidaciju. Jučerašnji događaj je potvrdio da su kraci kriminale hobotnice duboko u sistemu. Da neće biti dovoljno da se mijenja samo Tužilaštvo, već i sudstvo, kao i sistem u cjelini. Trideset godina iste vlasti je učinilo svoje. No, nema mjesta pesimizmu. Policija i SDT, bez obzira na sve zamjerke koje stoje, u ovom slučaju su pokazali veliku vitalnost i profesionalizam", napisao je Abazović.\n"Govorili su nam da ćemo na obračun sa OKG morati da čekamo godinama, ali građani nemaju vremena za čekanje. Mi smo krenuli, uprkos svim otporima, spolja i iznutra. Pravda neće stati. Juče smo svjedočili da je dio javnosti, političkih i medijskih struktura, bio srećan što su kriminalci na slobodi. Bilo bi dobro da su se prije “slavlja” sjetili svih žrtava rata kriminalnih klanova, a naročito nevinih, kao i njihovih porodica. Trebali su se zapitati kako su oni gledali na to, ali i na onakav rad jednog državnog organa. Ipak, najveća prepreka pravdi ostaje balkanski mentalitet 'likovanja i čuvanja', koji se, izgleda, sa ratnih zločinaca preselio na kriminalce. Kad se oslobodimo takvog razmišljanja, imaćemo uređenu i bogatu zemlju. Do tada, maloj grupi entuzijasta i iskrenih patriota, ostaje da nose teret velikog rizika kako bi stvari krenule na bolje. Koračajmo hrabro, jer istorijske stvari nijesu za kukavice", zaključio je on.\nDritan AbazovićMiroslav Bašovićkavački klanSlobodan KašćelanVladimir VučkovićZoran KažićMiloš RadonjićKrsto MarošDarko PrelevićSpecijalno tužilaštvoUprava policijekriminalne grupe\n16.10. 15:31 h\t212\t88962\t15\n16.10. 15:44 h\t40\t50046\n16.10. 18:47 h\t76\t37423\n16.10. 18:02 h\t347\t31894\n16.10. 14:22 h\t31494


XXZ Tramp, neopevani lažov - XXZ Portal\n12.05.2017. - 12:51\nPrenosimo: The New York Times\nU tekstu se podvlači da je ovoga puta Tramp slagao o razlozima zbog kojih je smenio Džejmsa Komija (James Comey) dosadašnjeg direktora FBI. Tramp je naveo da je to urađeno zbog toga što je Komi loše vodio istragu o mejlovima Hilari Klinton zbog čega je predsednik SAD zaključio da Komi "nije u stanju da dalje efikasno vodi Biro".\nU osvrtu na obrazloženje za poslednji kontroverzni potez američkog predsednika, autor upozorava da ne postoji nijedan razlog zbog koga bi se moglo poverovati u Trampovu verziju ove priče dok na drugoj strani stoji pregršt razloga koji ukazuju da on i ovog puta laže.\n„Prvo, važno je prisetiti se koliko često Tramp laže. Praktično, kad god proceni da je zgodinije da izgovori neku laž negoli da kaže istinu, on se opredeli za laž“, navodi Ledonhart i podseća:\n„Nepotpuni spisak stvari o kojima je do sada lagao između ostalog, obuhvata laži o mestu rođenja Baraka Obame, Obaminom prisluškivanju Trampovog telefona, ubistvu Džona Kenedija , 11. septembru , ratu u Iraku, ISIS-u, NATO-u, vojnim veteranima, meksičkim migrantima, muslimanskim useljenicima, antisemitskim napadima, stopi nezaposlenosti, stopi ubistava, Elektorskom kolegijumu, prevari glasača, broju ljudi na njegovom inauguracijskom skupu, zakonu o zdravstvenoj zaštiti i vlastitom uznemiravanju žena“.\nAutor dalje podseća da je Tramp je prethodno pohvalio Komija zbog ponovnog otvaranja istrage o mejlovima Klintonove, što je sada naveo kao najvažniji razlog za Komijevu smenu. Pored toga, Tramp je tvrdio da je samo sledio preporuku Ministarstva pravde i objavio pismo Ministarstva kako bi pojačao svoje tvrdnje.\nIpak, upozorava autor, tajming nema smisla - čak su i Trampovi saradnici potkopali svog šefa priznajući da je i ranije želeo da otpusti Komija. „Kao što je to istakao Bil Kristol, pismo Ministarstva pravosuđa datirano je istog dana kao i Trampova odluka, a službenik koji ga je napisao na tom poslu radi tek dve nedelje tokom kojih nije imao dovoljno vremena da se detaljno upozna sa čitavim slučajem i dođe do zaključka koji bi mogao da promeni Trampovu raniju odluku“, navodi se u tekstu Njujork tajmsa.\n„Dakle, nije bilo prave preporuke Ministarstva pravde", napisao je Kristol. "Tramp je želeo da uradi to i pronašao je formalno pokriće u tom dokumentu. Odjednom neko može biti i kritičar Komija i zabrinut zbog onoga što je Tramp učinio i kako je to učinio", naveo je Kristol, inače istaknuti konzervativac.\nAutor dalje upozorava da je još uvredljivije to što su izvori iz Bele kuće priznali u utorak uveče da je Tramp sam započeo proces Komijevog razrešenja, ali i to što je Bela kuća dovela Džefa Sešonsa, glavnog tužioca, u vezu s razlogom da se otpusti Komi.\n„Konačno, i najočiglednije, Tramp je imao vrlo veliki motiv za smenu Komija i instaliranje nekog sebi lojalnog na njegovom mestu. Komi je vodio istragu o brojnim kontroverznim vezama Trampove kampanje s ruskom vladom“, navodi autor i dodaje:\n"Otpuštanje Džejmsa Komija sa mesta direktora FBI je zapanjujući događaj“, napisali su za „Lawfare“ Bendžamin Vajts i Suzan Henesi, dva istaknuta pratioca ruskog slučaja. "To je vrlo opasna stvar - korak koji dovodi istragu o vezama Trampa i Rusije u neposrednu opasnost i uklanja iz istražne hijerarhije jedinog visokog dužnosnika koga predsednik Tramp nije imenovao i jedinog koji je pokazao da nije podoložan pritiscima i uticaju izvršne vlasti".\nSve to ukazuje da predsednik laže o razlozima za otpuštanje najvišeg službenika za sprovođenje zakona, a on gotovo sigurno laže kako bi zaštitio sebe i svoje pomoćnike od pune istrage o vlastitim aktivnostima.\nBrajan Sač, demokratski senator sa Havaja, upozorio je u utorak uveče da se Sjedinjne Države nalaze u ustavnoj krizi. „Sada je jasno da Trampovo Ministarstvo pravde nema nezavisnost u radu. Sešons i njegova zamenica, Rod Rozenštajn, deluju kao izvršitelji Trampa. A sada je ugrožena i nezavisnost FBI“, istakao je on.\nSač je dodao da jedini način da se prevaziđe ustavna kriza jeste nezavisna istraga, potpuno zaštićena od Trampovog nadzora.\nNjujork tajms podseća da je nekoliko republikanskih članova Kongresa izrazilo zabrinutost zbog Komijevog otpuštanja, ali i upozorava da reči ipak nisu dovoljne.\n„Od članova Kongresa se očekuje da uvere Amerikance da istraga o Rusiji nije šarada s unapred određenim ishodom. Moraju naglasiti da, premda predsednik misli da je iznad istine, on ipak nije iznad zakona“, zaključio je Dejvid Ledonhart u autorskom tekstu za Njujork tajms.


Opširnije: Mere BZR kod povratka na posao i pravo na izostanak sa posla\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja je na svom sajtu postavilo E-vodič o pravima zaposlenih za vreme pandemije COVID - 19 virusa.\nZaposlenima je omogućeno da kroz anketu, u kojoj mogu da unesu podatke o trenutnom status svog zaposlenja, dobiju informaciju o svojim pravima, u skladu sa odredbama Zakona o radu. Anketu možete pogledati OVDE.\nPrvi put u novijoj istoriji radnici će svoj praznik, 1. Maj - Međunarodni dan rada, obeležiti u vanrednim okolnostima, u svojim domovima, bez mogućnosti da se tradicionalno okupe i javno upute poruku vladi i poslodavcima.\nIpak, tako izolovani u nastojanju da na taj način sprečimo širenje korona virusa unutar zajednice i zaštitimo najstarije i druge osobe sa zdravstvenim problemima, pokazujemo solidarnost koja će nam, i ovoga puta, pomoći da pobedimo nevidlјivog neprijatelјa.\nTako solidarni i jedinstveni moramo ostati i ubuduće u nastojanju da podignemo privredu, koja je stajala u prehodnim mesecima, ali i u svojim zahtevima za bolјi svet rada, viši standard i veća socijalna ulaganja.\nOva kriza je još jednom pokazala vrednost svih radnika za funkcionisanje društva i naš svakodnevni život. Osim zdravstvenih radnika, koji se nadlјudskim naporima bore na prvoj liniji odbrane od virusa, i trgovci, komunalci, apotekari, pekari, građevinari i mnogi drugi, koji su retko u fokusu javnosti, potvrđuju da se bez njihovog rada ne može odvijati normalan život. Pri tom, ne smemo zaboraviti ni sve one koji zbog epidemioloških mera uopšte ne mogu da rade, iako je i njihov doprinos našem životu značajan.\nI nije dovolјno da im se samo zahvalјujemo aplauzom, već su njima i svim ostalim zaposlenima potrebne veće plate, bolјi uslovi rada, uklјučujući i bolјu zaštitu zdravlјa i sigurnost na radu. Savez samostalnih sindikata Srbije smatra da ova kriza može biti prekretnica i putokaz vlastima i poslodavcima da ulažu u radnog čoveka, koji jedini stvara materijalnu vrednost i od čijeg rada zavisi svaki profit preduzeća i budžet zemlјe.\nZato za Međunarodni praznik rada šalјemo jasnu poruku da neodgovorni poslodavci neće moći da profitiraju od sadašnje situacije, niti da krše radnička prava.\nU protivnom, u nama će, kao i uvek do sada, imati lјutog protivnika i istinskog borca za radnog čoveka, kojeg ćemo na sve načine zaštititi.\nSocijalno pravedno društvo mora biti i jeste naš cilј.\nSvim radnicima i njihovim porodicama želimo dobro zdravlјe i srećan Međunarodni dan rada.\nIzjavu predsednika SSSNS i opština Vladimira Gvozdenovića možete videti OVDE.\nGostovanje Vladimira Gvozdenovića na RTV\nApel za zaštitu radnika\nStrpljenje i oprez!\nStrana 23 od 129\n« StartPrethodna18192021222324252627SledećaKraj »


Sramota na Pecari: Široki osvojio titulu prvaka BiH, tri tima se nisu pojavila na završnom turniru | Krupljani.BA\nKošarkaški Širokog novi su prvaci Bosne i Hercegovine nakon što se na Final fouru nije pojavio nijedan od tri preostala učesnika.\nO ovom scenariju mnogo se govorilo u proteklim danima, a nagovještaj i potvrdila stigli su ranije danas nakon što se na parketu dvorane Pecare nisu pojavili košarkaši Borca i Sparsa.\nVEZANI TEKST – Borac i Spars se nisu pojavili na Pecari, prvo polufinale nije odigrano\nPrethodno je pet od šest timova koji su igrali u Ligi za prvaka poslalo dopis na dresu Košarkaškog saveza BiH u kojem se poručili da ne žele igrati na završnom turniru, te su od Saveza zahtjevali da konačni plasman zaključi prema konačnoj tabeli Lige za prvaka, te da se Igokei dodjeli titula.\nUbrzo je uslijedila odluka Igokee da otkaže domaćinstvo Fina foura, koje je kasnije KSBiH dodijelio Širokom, koji se jedini pojavio na parketu.\nNakon što se ni Igokea nije pojavila na Pecari pobjeda, a samim tim i titula prvaka pripaka je Širokom, kojem je ovo 11. naslov prvaka države.\nKompletan scenarij koji se odvijao u finišu košarkaške sezone, a koji u velikoj mjeri ide na dušu klubovima koji su znali format takmičenja još prije samog početka sezone, bacio je ljagu na domaću košarku i to u godini u kojoj su obje seniorske selekcije izborila plasman na Eurobasket.\nNa potezu je KSBiH, a ne bude li adekvatnih kazni ili sankcija za timove koji su se olako odrekli učešća na završnom turniru Prvenstva Bosne i Hercegovine, onda nekad u Savezu preuzmu odgovornost za ovu istinsku blamažu.


Osam godina od pogibije Borisa Trajkovskog | Politika | DW | 26.02.2012\nOsam godina od pogibije Borisa Trajkovskog\nMakedonija danas obeležava osam godina od smrti predsednika Borisa Trajkovskog, koji je na putu na donatorsku konferenciju za BiH u Mostaru, poginuo u avionskoj nesreći sa šestoro suradnika i dva člana posade.\nPorodice poginulih i predstavnici makedonske vlade obeležiće godišnjicu pogibije u Skoplju, a delegacija u kojoj su makedonski ministar odbrane Fatmir Besimi, ministar obrazovanja Panče Kralev i prestavnici porodica poginulih, položiće cveće na mestu gde je pao avion.\nNi posle osam godina nije sasvim jasno pod kakvim okolnostima je pao avion tipa Kinger u kome je bio predsednik Trajkovski. Zvanično, prema izveštaju tužioca BiH Salka Bogića, u pitanju je greška pilota. Zbog mnogih nejasnih delova ovog izveštaja a pre svega zbog sprečavanja uvida i istrage na licu mesta, vlada Makedonije je formirala komisiju koja i dalje ispituje taj slučaj.\nPropusti u izveštaju\nU izveštaju koji bi ovih dana trebao da bude usvojen u Vladi, ukazuje se na nekoliko propusta dosadašnjih istražitelja. Između ostalog, reč je o nemogućnosti rekonstrukcije leta zbog uništenih dokaza, nejasan je prikaz putanje leta kao i uzroci požara u avionu u kojem je izgorelo i telo makedonskog predsednika.\nKontroverze leta u knjizi opisuje i Zoran Dorevski koji je u vreme pada Kingera bio funkcioner uprave za bezbednost u Ministarstvu unutrašnjih poslova Makedonije. On smatra da je nemoguće da se temperatura razvije do 1.500 stepeni u kabini u kojoj je od devet putnika u pepeo pretvoreno samo telo predsednika Trajkovskog, dok je telo njegovog telohranitelja manje izgorelo. Ostali putnici jesu bili zahvaćeni požarom, ali u bitno manjoj meri.\n"Velika je kontroverza zašto je požar delovao selektivno. I pored toga što su predsednik Trajkovski i njegov telohranitelj sedeli dalje jednog od drugog oni su najviše stradali u požaru“, objasnio je Dorevski u emisiji ,,KOD“. Dorevski je rekao da sumnja da su ova dva tela spaljena zbog fizičke sličnosti, čime je ukazao da požar nije nastao od kerozina ili eksplozije u avionu nego zbog drugih razloga.\nMakedonski pilot u penziji Kiril Kaevski koji je svojevremeno pilotirao avionom koji je pao, smatra da neobjašnjivom činjenicu da avion nije svo vreme imao signal potrebnih uređaja za pokazivanje udaljenosti od aerodroma, te da je nejasno zbog čega je pilot izgubio visinu od tri milje usled čega se prerano spustio.\nKrim tehničar koji je rukovodio makedonskim timom za vreme uviđaja u BiH, Kiril Stankovski smatra da je teoretski moguće uklanjanje dokaza sa terena, ali da ipak veruje da SFOR to nije učinio: ,,Postoje propusti ali još uvek ne znamo zašto je do njih došlo. Makedonski tim nije učestvovao u istragama na terenu nego samo u identifikaciji“, rekao je Stankovski.\nBosanske vlasti su 2004. makedonskim vlastima predale izveštaj o nesreći, za koji su makedonski i bosanski mediji pisali da napravljen prema potrebama SFORA koji je tada kontrolisao nebo nad Mostarom kao i okolni teren.\nVojnici SFOR-a su odmah nakon nesreće blokirali sve prilaze mestu gde je avion pao sa objašnjenjem da je pristup opasan zbog mogućih mina.\nOtvaranje nove istrage\nKomisija koja istražuje uzroke pada aviona smatra da će vlada prihvatiti njihov izveštaj koji bi nakon toga trebalo da bude dostavljen javnom tužiocu koji bi mogao da otvori novu istragu. Do sada je republički javni tužilac Ljubčo Švrgovski odbijao otvaranje istrage zbog nepostojanja novih dokaza.\nNedavno je makedonska ministarka unutrašnjih poslova Gordana Jankulovska izjavila da okolnosti pod kojima je poginuo Boris Trajkovski ukazuju na mogućnost atentata, ali nije objasnila motiv niti navela počinioce atentata.\nIzjavu o mogućem atentatu je prvi put 2007. pomenuo skopski advokat Ignjat Pančevski koji smatra da su avion u kojim je bio predsednik srušili avioni „lovci“. Ove tvrdnje do danas nisu potkrepljene dokazima.\nBoris Trajkovski je bio drugi predsednik u nezavisnoj Makedoniji koji je tu funkciju obavljao od 1999. do 2004. Zaslužan je za približavanje Makedonije evroatlanskim integracijama kao i za uspešno rešavanje međuetničke krize 200. i potpisivanje Ohridskog okvirnog dogovora.\nKljučne reči makedonija, trajkovski\nTrajni link http://p.dw.com/p/14AKq


IslamBosna » Više od šezdeset izraelskih napada na Pojas Gazze\nViše od šezdeset izraelskih napada na Pojas Gazze\nBrigade el-Kassam, djeca, Gazza, hamas, izrael\nIslamBosna.ba- Cionistički borbeni avioni su u nedjelju navečer izveli više od šezdeset napada na oblasti Bejt Lahija i Bejt Hanun na sjeveru Pojasa Gazze uz topovsko granatiranje što je dovelo do ranjavanja najmanje jedne osobe i napada panike kod nekoliko djece.\nPortparol Ministarstva zdravlja u Gazzi, dr. Ešref el-Kudra saopćio je da je mladić od sedamnaest godina povređen u stopalu, a da je troje djece pogođeno panikom.\nIzrael je večeras po prvi put koristio nevidljive avione F35 koji može izbjeći radare i letjeti brzinom zvuka te nositi i satelitski navođenu bombu težine 450 kilograma ili laserski navođene projektile s 225 kg eksploziva.\nPortparol Ministarstva unutrašnjih poslova Ijad el-Bezem kazao je da je cionistički okupator izveo oko 60 napada, uz topovsko granatiranje sjevera Gazze.\nCionistički napadi su usmjereni na centre vojnog krila Hamasa, Brigade Izuddin el-Kassam, zatim na vojno krilo Islamskog džihada, Odrede el-Kuds i na druge brigade koje su u sastavu palestinskog Pokreta otpora.\nZračni napadi na Gazzu inicirani su raketom ručne izrade koja je danas sa teritorije Gazze pala u jedno izraelsko naselje na jugu, ne prouzrokovavši nikakve žrtve.


U Londonu je testiran prototip futurističke “zebre” sa promjenljivim LED svjetlima koja su ugrađena u kolovoz umesto klasične bijele farbe.\nPametni pješački prelaz, za koji njegovi dizajneri tvrde da je uočljiviji od standardnog i da će povećati bezbjednost pješaka u saobraćaju, osim LED svjetlosnih koristi kompjuter i kamere, tako da u realnom vremenu može da mijenja horizonatlnu signalizaciju na kolovozu, u zavisnosti od toga da li se ispred mjesta za prelaz ulice nalazi pješak ili ne.\nKada sistem procjeni da je bezbjedno preći ulicu, na kolovozu će se od LED sijalica formirati privremena “zebra”, a ispred samog pješačkog pojaviće se zelena svjetlosna traka koja označava da pješaci mogu da zakorače na put, piše B92.net.\nU slučaju da pješak ili dijete iznenada istrče na ulicu, pojaviće se upozoravajuće crveno svjetlo na kolovozu, kao opomena kako samom pješaku, tako i vozačima. Pametna LED signalizacija umjesto klasične farbe na putu ima još jednu prednost, jer je uočljivija u noćnim i uslovima smanjene vidljivosti.\nPrototip, koji je za sada u fazi razvoja i testiranja, sastoji se od horizontalnih LED panela dimenzija 7,5 m x 22 m i ispituje se na specijalnom poligonu u južnom dijelu Londona.


Ladies Lunch: Čemu služi depresija i šta je zapravo sreća | Stav | Život i ljubav\nLadies Lunch: Čemu služi depresija i šta je zapravo sreća 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nLadies Lunch: Čemu služi depresija i šta je zapravo sreća\n05.02.2018 13:13 09.05.2018 15:23\nZbog nepisanog zakona da je osmeh jedino što se sme nositi na licu, a da je nezadovoljstvo rezervisano za ljude s greškom, Duška Jovanić i Marija Ratković za ručkom sa Anom Sofrenović, Marinom Marković i Marijom Čanković razjasnile ...\nIzvor: foto: Aida Hajdarević\nSasvim spontano, baš u Cveću zla, Duška Jovanić i ja smo zaverenički okupile tajno društvo koje će se uz šest sledova apsolutnog maga dekadentne kujne Vlade Melentijevića, izboriti sa terorom sreće. Sve je počelo uz lagano zagrevanje preko šuškanja cvekle, pekorina i pistaća, i sećanje na priliku kad je Tom Ford lukavo upitao Karla Lagerfelda da li je srećan. Karl je odmahnuo rukom rekavši: „Vidi, dečko, nisam baš toliko ambiciozan.“\nUpravo zato pozvale smo tri gošće kojima ambicije ne manjka. Virtuozna glumica Ana Sofrenović, umetnica roze diskursa Marina Marković i nasmejana psihoterapeutkinja Marija Čanković živele su i volele širom sveta, sa srećom se susretale i mimoilazile i svaka na svoj način, bore se za sreću i protiv terora ledenog osmeha koji pokazuje zube i skriva svakodnevne užase.\nMarija R: Marija, kad smo se upoznale, pokazala si mi tajnu pravog američkog osmeha!\nMarija Č: Američki osmeh čini da deluješ neverovatno srećno, a tajna je u tome da načiniš napor da se smeješ dok grizeš dva prsta kao pištolj. I u tome je cela ironija, hteo-ne hteo izgledaš presrećno. Odgovor na pitanje kako si je uvek fine, i krije akronim za Fucked up, Insecure, Neurotic, Emotional. Kod nas ne pitaju: „Kako si?, nego: „Jesi li živa?“\nAna: Kad bliže pogledaš fotku, vidiš da u oku ostaje teror, teror sreće i napor i agresija da na silu budeš nasmejana. Određena podneblja teže podnose happy face. Na tlu gde imaš rane, frustracije i mnogo porušenih snova, najčešća reakcija na osmeh je: „odakle ti to!“ Dugo mi je trebalo da prestanem to da shvatam lično.\nDuška: Sedamdesete i osamdesete bile su utopijsko vreme u kome smo verovali da će se sve završiti na najbolji mogući način. Neko nas je očigledno slagao da ćemo jednom zauvek imati nezaboravne trenutke lišene bilo kakvih nevolja. Ali, taj zamrznuti kadar poimanja sreće razlikuje se u vremenu i prostoru. Marina živi na relaciji Beograd Njujork, a upravo dolazi sa Floride, gde nema života bez tog blesavog osećaja!?\nMarina: Tamo ni u jednom trenutku ne smem da pokažem da mi je teško. Fake, fake, fake! Svi su naoružani osmesima i svi govore: „Volim te“ i sve je awesome! A mislim da je Njujork najdepresivniji grad koji postoji. Njujork jeste grad koji ne spava, ali samo zato što svi rade tri posla da bi opstali.\nAna: U Engleskoj je crni humor ventil, kao što je i kod nas, uostalom. U Britaniji su veoma jaki kanoni šta se sme pokazati od emocija. Humor je tu da komunicira sadržaje koji su zabranjeni. U anglosaksonskoj kulturi fascinira me što u isto vreme ljudi mogu da budu na uvijeni, fini način beskrajno direktni. Na terenima koji su nestabilni, ljudi žele što manje uvijanja jer moramo što pre da shvatimo kakav je ko. Mi tradicionalno ne verujemo u umerenost.\nDuška: Jednostavno, nemam uslova da budem ljupka. Prvo zato što sam dinarski tip, drugo kao društvo smo prošli pakao. Ko je rekao da sada, posle svega, moramo da budemo srećni? Kada smo odlučili da budemo dobrovoljne žrtve ideologije radosti? Rešeno je da se Nova godina slavi sedam dana, što znači da je teror sreće dignut na državni nivo. Kako izgledaju vaše pojedinačne sreće?\nMarija Č: Sada sam srećna, da, ali godinama sam sebe sabotirala u tome. Teror sreće može da se odnosi na pritisak da stalno budemo srećni, ali i na strah od sreće koji ljudi često imaju. Sreća dolazi kada sebi dopustimo da radimo stvari koje nas čine srećnim, da se okružimo ljudima koje volimo. Izgleda jednostavno, ali to često smetnemo s uma.\nMarija R: Na prvi pogled niko nema strah od sreće, ali naši terapeuti često otkriju da se plašimo ispunjenja svojih želja, plašimo se da budemo srećni i sebi uskraćujemo dosta toga. Ko zna zašto?\nAna: Strah od sreće je strah od gubitka. Kada sam presrećna i osećam kao da sam van sebe od sreće, samo me preseče eho: „Koliko li će ovo da košta?“ Mene su i sreća i tuga razbile, ali to ne bih menjala jer imam osećaj da sam osetila život do kraja u punom spektru. Kada osećaš finu prijatnu sreću, osećaš i finu podnošljivu patnju. Kada se izložiš do kraja, moraš biti spremna i na ogromnu sreću, ali i na potpunu patnju.\nSoftware:Adobe Photoshop CC 2014 (Macintosh) Created: 2017:12:07 12:44:12\nMarija R: Žene često poistovećuju sreću sa ljubavlju u partnerskim i porodičnim odnosima, a muškarci sa poslovnim uspehom i postignućem. Privatna sfera prema Hannah Arendt je vekovni reon žene, jer su do 20. veka bile odsutne iz javnog i političkog života. Gde je sreća? Ili bolje: Šta je sreća?\nMarina: Endorfin, serotonin, dopamin, vazopresin?\nMarija Č: Nema stručnog odgovora. Razlika između „hormona sreće“ endorfina i morfijuma je u samo jednom molekulu. Sreća jeste droga! Postoje ljudi koji su zavisni od vežbanja, i proučavanjem se shvatilo da su zavisni od endorfina. Kada vežbamo, kao i kada smo u opasnosti, nivoi adrenalina su visoki i svi nervi su napeti i osećamo bol i na najmanji nadražaj. Endorfin je tu da anestezira i to je droga na koju se navučemo.\nMarija R: Marinini radovi su dosta povezani sa estetikom sreće. Na njenim crtežima sve je šećerlema i kao roze vino, nedovoljno ozbiljno. A kad se ružičaste naočari skinu, ostaju horor prizori samoubistva, mrtvih zeka i meda, tužne dece. Postoje i reklamacije…\nMarina: O, da. Jednom je galerista prodao rad Incest, čovek je najnormalnije otišao kući, okačio crtež sa poetičnom roze estetikom i tek posle mesec, dva skapirao je da je tu i dečak koji drži kondom, jedna mrtva mačka i par pocepanih najlon čarapa i bačenih uložaka. Roze boju koristim kao subverzivnu taktiku da ispričam priče o anoreksiji, užasima odrastanja, strahovima ili bolu. Brutalne teme spakujem u primamljivi oblik i igram se sa maskiranjem stvari. To je horor sreće, bitno je zagledati ispod površine.\nDuška: Mene brinu tu ljudi. Zašto odbijaju da vide bilo šta osim ružičaste stvarnosti? Da li je zaista za sve kriv Instagram ili nam je baš mnogo loše?\nMarija R: Ali, mi živimo uz pritisak da težimo sreći, i da ne prihvatamo ništa osim sreće.\nMarina: Veći deo života bila sam emotivno disleksična, tek u tridesetim shvatila sam da je u redu da pokazujem neželjene emocije - tugu, bes, ljutnju. Do tada sam simulirala savršenstvo i ispunjavala želje drugima, dok pritom nisam znala ko sam u stvari.\nMarija R: Koliko je taj pritisak prisutan kod javnih ličnosti?\nAna: Kada sam javno govorila o problemu sa depresijom, morala sam puno da objašnjavam. Sve javne ličnosti beskrajno su idealizovane, mi smo svi papirnati likovi, a ne ljudi. I sve što prolazimo, prolazimo naočigled drugih. Dugo sam živela pritisak idealizovanog lika pod reflektorima. To je kao da moj bilbord govori šta treba da budem. Plus, javne ličnosti u Srbiji su blizu svoje publike, ne živimo u vilama na brdu.\nDuška: Sreća je čvrstog, a radost tečnog agregatnog stanja, govorio je Lovac u raži. Prosto nas siluju slike savršenih trenutaka uz kafu koje poručuju: „Gazite po baricama, uživajte u kiši.“ Ne mogu i neću da gazim po baricama, imam bele čizme. Šta će se desiti ako odbijem da uživam u malim stvarima?\nMarina: U današnje vreme na društvenim mrežama imaju svoje avatare i svako gradi svoju javnu personu. Na Instagramu prikazujemo samo trenutke sreće stvarajući iluziju da je sve manje od savršenstva dosadno i glupo. U trenutku kad sam imala slom na svim nivoima, otišla sam na St. Barths. Doživljavam krah, a sedim u raju i jedina potreba koju imam jeste da simuliram najveću moguću sreću. Fake it till you make it! Imala sam osećaj da ako dovoljno lažem, to može postati istina. Sada kad vidim te fotke, i sama poverujem da sam bila srećna, a ceo dan mi treba da napravim jednu sličicu. Montiram tajmer, penjem se na palmu, zabacujem kosu, trčim i zauzmem pozu. Faca mi je bila izobličena od plakanja, pa sam se trudila da se ne vidi mnogo, tirkizno more, beli pesak, ja u roze, ispalo je bajkovito.\nSoftware:Adobe Photoshop CC 2014 (Macintosh) Created: 2017:12:07 12:43:55\nMarija R: Pritisak da budemo srećni nekad sami sebi namećemo. Imamo zabludu da tuga nije prirodna, da je na silu moramo pobediti i da dugujemo sebi sreću. Ako nisi srećna, nešto nisi uradila kako treba. Ti si žena s greškom.\nMarija Č: Da sada u restoranu neko plače, svima bi nam bilo neprijatno. Tuga je nepoželjna i donosi transfer neprijatnosti. Ljudi te teše i govore da je sve u redu da bi smirili svoju anksioznost.\nMarina: Nekada sam srećna i kad patim, jer sam srećna zbog celog procesa. Sreću definišem kao momente kada se osećam živom. I mogu biti radost ili patnja. Gore ili dole. Utrnutost je loša.\nAna: Jedini trenutak bele smrti je sredina.\nDuška: Nedavno su me pitali kad mi je bilo najbolje u životu. Onda kad mi je bilo najgore, odgovorila sam. Sa ove distance, ponovo bih se spustila niz taj tobogan jer samo ta vožnja se računa u storytelling. Ne sećam se da je neko dobio Nobelovu nagradu za književnost pišući o sreći.\nMarija Č: Psihologija kaže da rastemo i razvijamo se samo kada nailazimo na prepreke. Kada smo u situaciji sreće ne možemo i ne želimo da napravimo nikakav pomak.\nMarija R: Istina je, u Hercegovini kad se dete rodi kažu: „Samo da mu ne bude lako.“ Da li je sreća precenjena, a razgovori o njoj privilegija koja ne postoji u zemljama trećeg sveta?\nAna: Radeći pri UNICEF-u u Centralnoj Africi, nikada se nisam drznula da nekog pitam o sreći, ali odgovor na to pitanje dala mi je dvadesetogodišnja žena koja je osećala sreću jer joj je jedno od petoro dece preživelo. Imala sam razna ekstremna iskustva i devedesete i emigraciju i London i UNICEF, i to mi je sve promenilo pogled na koncept sreće. Ti kontrasti ubijaju, posle Afrike mi slećemo u Ženevu u hotel Kempinski i deli te nekoliko sati leta između svetova i osećam da ne smem da budem nezadovoljna kroasanom jer neki ljudi zaista umiru od gladi. Često smatramo da nemamo pravo da budemo srećni jer je to površno.\nMarina: U Njujorku sam živela u Gheri zgradi, među bogatašima i nisam nikad videla da se neko nasmejao. Svi nose sivi oblak iznad sebe. A u Quinnsu, svet u malim portabl kućicama, roštilja se i svi pevaju i igraju uz merenge. I spolja gledano sreća pripada ljudima koji su površni, a zapravo se govori o količini očekivanja.\nMarija: Zašto u penthausu zaboravimo da pevamo? Sigurna sam da ja ne bih.\nDuška: Visoka očekivanja proizvode japanski efekat - idem u šumu da se obesim ako ne položim prijemni. Japan je za mene bio svojevrsni šok, previše ljudi koji se pate na svakom koraku, ali su u tome vrlo solidarni. S druge strane, mi smo od melanholičnog naroda sklonog dertu, postali sledbenici fraze: „Neću da budem u pravu, hoću da budem srećna!“ Hoću i jedno i drugo, u čemu je problem!? Zar nije lepo biti u pravu?\nMarija R: Apsolutno, ne želim da budem srećna dok se oko mene sve raspada. Neću da bežim, želim da rešavam probleme, a ne da budem srećna uprkos njima. Neću da budem fikus. Nevolja je kad postavimo sve u dve kategorije ili si nesrećna i dubokoumna ili si srećna i glupa. Ne mora da se bira na taj način, to je besmislica!\nMarija Č: Kao klinka živela sam u Indiji, i pamtim je kao zemlju osmeha i jako me nervira kada čujem da se ljudi zgražavaju nad siromaštvom ili blatom i to nose kao jedini utisak iz zemlje koja ima kulturu staru više hiljada godina. Sreća u Indiji nije pitanje površnosti, već upravo suprotno, hinduističkog verovanja da moraš da daš sve od sebe da budeš dobar jer jedino tako u sledećoj inkarnaciji možeš proći bolje.\nAna: Rad na sebi i menjanje sebe je kao da hoćeš bezbolno da zameniš temelje kuće i da ništa drugo ne poremetiš. Nemoguće! Da bi se rekonstruisala i bila slobodna, morala sam da se raspadnem i ponovo sastavim.\nMarija Č: Živimo po sistemima uz koje, obično u detinjstvu, preživimo neke strašne situacije. Problem sa odbrambenim mehanizmima nastaje kada postaju neprimenjivi ili štetni u aktuelnim okolnostima. I zato moraš da ih se otarasiš, ali je teško jer se vežemo za njih i pamtimo kako su pomagali.\nMarina: Nema ničeg što više ispunjava od reinventovanja sebe. Potrebna je nenormalna snaga i čim se malo izmakneš i pogledaš, znaš da pre svakog novog rođenja moraš malo i da umreš. I onda ideš da umreš!\nDuška: Ana, jesi li imala grižu savesti kada si zbog sreće menjala temelje?\nAna: Naravno, jer nikad nisi sama. Ne znam ženu koja nema prtljag, svi imamo neki kofer, a deca su najveća odgovornost. Imala sam problem jer sam bila skockana u sliku fine devojčice, a moj karakter je buntovno izbijao. I samo je pitanje šta pokrene tu promenu, šta te provocira da ispoljiš sebe, situacija ili osoba.\nMarija Č: Mi sebe namerno stavljamo u situacije koje će nas pokrenuti. Na najnesvesniji mogući način. Imala sam klijentkinju koja je bila seksualno zlostavljana, i kroz studenski posao u lancu elitnih seks šopova, ona se svaki dan suočavala sa onim što je njena intimna trauma. Obično nije tako direktno, ali svi sami pronalazimo svoje izazove.\nMarija R: Mi možda bežimo od straha ili izazova, ali smo izvežbani da ih prepoznamo kada se pojave. Rođeni smo da se samoprevazilazimo, odnosno da prevaziđemo sopstvena ograničenja ili strahove. Totalno je okej da kažeš: „Danas nisam spremna da se bavim time“, ali u sebi znaš da te to čeka.\nMarina: Guglovala sam benefite depresije! Depresija služi da hiberniraš dok ne očvrsneš. Kada su mi rekli da ću umreti od anoreksije, doživela sam naglo buđenje. Bila sam u invalidskim kolicima, bez kose i to je bilo ravno podvigu, ali sam obećala sebi da ću imati pin-up telo za godinu dana.\nMarija Č: Svako stanje i ponašanje ima određene koristi, iako su često skrivene. Neretko je zadatak terapije da osvesti skrivenu korist koju imamo od destruktivnih obrazaca mišljenja i ponašanja, kako bismo mogli da ih promenimo.\nDuška: Šta na kraju imamo od sreće?\nMarija R: Sreću vidim kao potpuno ispunjenje, spokoj u kome nemam nijednu težnju. Takva sreća nije celina, nego zbir savršenih trenutaka posle kojih uvek sledi pad. Sada se pitam zašto bi to bilo dobro?\nMarina: Sreća je mehanizam. Imaš težnju, onda je ispunjavaš i onda si katarzično srećna i onda ideš dalje, kao na stepenicama. Trenuci savršene sreće nikad nisu na Instagramu jer smo u njima potpuno prisutni, ne stižemo da ih i zabeležimo. Verujem i u trenutke sreće, srećice, ali i u ceo život kao pletenicu sreće i tuge, i to za mene predstavlja sreću višeg nivoa.\nMarija R: Istina, i kod Kierkegaarda postoje različiti nivoi sreće, srećice na nivou užitaka torte, muzike, zatim sreća u etičkoj ravni i sveobuhvatni nivo sreće koja je na nivou religijskog iskustva i totaliteta. Piramida sreće.\nMarija Č: U zen budizmu smatra se da ne treba da sediš i godinama meditiraš satima kako bi došao u nivo Zena, već trenutak sveobuhvatne sreće može doći i ljudima koji beru pirinač u polju. Možeš da pereš sudove ili mažeš nokte, a neverovatno si povezana sa svim na svetu i prosvetljenje te raspali svom snagom. Epikurejci u staroj Grčkoj imali su super pravila za sreću. Pravilo broj jedan je ekonomska nezavisnost i samoodrživost. Drugo pravilo je da živiš sa svojim prijateljima, da ih biraš i da si stalno sa njima i treće da odvojiš vreme da sagledaš svoj život, da odvojiš vreme da kontempliraš. I to je neverovatno bitno jer previše vremena potrošimo čučeći u problemima, misleći o njima i vrteći film. Potrebno je osvestiti osećanja sreće. Zašto ne bismo čučali u sreći?


HOROSKOP ZA 28. APRIL 2020. GODINE – KRUŠEVAC.LINK\nZLATIBOR – NAPREDAK 1:2(1:1)\nPLANSKA ISKLJUČENJA ELEKTRIČNE ENERGIJE ZA 09.MART 2021.\nU UTORAK U KRUŠEVCU NAOBLAČENJE – MOGUĆA I KIŠA\nNa današnji dan, 9. mart\nOvde si trenutno: Home / HOROSKOP / HOROSKOP ZA 28. APRIL 2020. GODINE\nHOROSKOP ZA 28. APRIL 2020. GODINE\nPOSAO: Ukoliko ste dovoljno snalažljivi ili brzi u poslovnoj akciji, očekuje Vas uspeh na različitim stranama. Pokažite svojoj okolini da posedujete različite sposobnosti koje garantuju zajednički uspeh.\nLJUBAV: Privlači Vas nova »emotivna igra«, upotrebite svoj šarm i diskretno odgovorite na nečiji poziv ili na ljubavnu poruku. Prijaće Vam neki novi ili uzbudljivi susret.\nPOSAO: Neko iznenada remeti Vaše poslovno-finansijske planove i ignoriše Vaše primedbe. Ipak, nemojte dozvoliti da neko u Vama podstiče niske strasti. Nema razloga da ulazite u rivalske odnose, a zatim da trpite ružne posledice.\nLJUBAV: Postupite dostojanstveno u susretu sa voljenom osobom, realno odmerite svoje mogućnosti. Pokažite da imate dovoljno stila i dobre namere.\nPOSAO: Očekuju Vas iznenadne komplikacije u susretu sa saradnicima, ali to ne treba da utiče na Vašu koncentraciju i dobru volju. Sačuvajte prisebnost duha i preuzmite inicijativu u presudnom momentu. Usmerite svoje misli u pozitivnom pravcu.\nLJUBAV: Važno je da osetite emotivno zadovoljstvo i toplinu u društvu bliske osobe. Uvek sve može da se prilagodi zajedničkim potrebama.\nZDRAVLJE: Obratite pažnju na pravilniji način ishrane, unosite više vitamina.\nPOSAO: Očekuju Vas interesantni susreti, obratite pažnju na svoj stil izražavanja ili na utisak koji ostavljate u društvu saradnika. Učinite sve što je potrebno, da spojite prijatne situacije sa korisnim ciljevima u različitim pravcima.\nLJUBAV: Partner pokazuje posebno interesovanje za Vaše ideje, nastavite sa proverenom taktikom. Čuvajte se ozbiljnijih razgovora danas, naročito oko emotivnog odnosa, mogle bi vam doći glave.\nPOSAO: Imate ambiciozne planove i potrebu da ostvarite zapaženu ulogu, medjutim Vaš uspeh zavisi od nečijeg uticaja. Nema potrebe da se ponašate previše nametljivo i zahtevno u društvu saradnika.\nLJUBAV: U emotivnom smislu, bolje je prihvatite poznatu situaciju. Ulazak u neku »zabranjenu zonu« ili iznenadni poriv za ljubavnom avanturom, može da Vas razočara ne neočekivani način.\nPOSAO: Neko Vam jasno daje do znanja, da sve ima svoju cenu. Potrudite se da pravilno zaštitite poslovne interese i da sačuvate svoju poziciju u krugu saradnika. Loš dijalog, prihvatite kao novu lekciju o poslovnim odnosima.\nLJUBAV: Ne želite previše da pričate o svojim osećanjima, prija Vam nečije intimno društvo i potreba da Vam iskreno ugodi.\nPOSAO: Jasno Vam je da sve ima svoj »vek trajanja«, ali uporno insistirate na stvarima koje su prevazidjene. U susretu sa saradnicima uzaludno pokušavate da promenite nečije mišljenje i ponašanje. Prihvatite poziciju u kojoj se nalazite.\nLJUBAV: Partnerovo nerazumevanje na Vas deluje obeshrabrujuće, reagujete osetljivije nego obično. Ulepšajte svoje raspoloženje na neki od načina koji su Vam lakše dostupni.\nPOSAO: Ako želite da ostvarite svoje poslovne ciljeve potrebna Vam je nečija podrška ili posredovanje. Nemojte očekivati nemoguća rešenja, već prikupite sve neophodne informacije o dobrim poslovnim prilikama.\nLJUBAV: Razmislite na koji način treba da animirate jednu osobu. Izbegavajte rivalstvo ili takmičarske uloge u odnosu sa ljubavnim partnerom.\nZDRAVLJE: Razmislite na koji način treba da animirate jednu osobu. Izbegavajte rivalstvo ili takmičarske uloge u odnosu sa ljubavnim partnerom.\nNa današnji dan, 28. april\nZAVRŠETAK NASTAVE ZA OSNOVCE I SREDNJOŠKOLCE KRAJEM MAJA\nDnevni horoskop za 8. mart 2021.\nDnevni horoskop za 7. mart 2021.\nDnevni horoskop za 6. mart 2021.\nDnevni horoskop za 5.mart 2021.\nPrognoza - 10.03.2021.\nPrognoza - 11.03.2021.\nDnevni horoskop za 15. februar 2021.\nARHIVA Izaberi mesec mart 2021 (45) februar 2021 (142) januar 2021 (123) decembar 2020 (133) novembar 2020 (163) oktobar 2020 (195) septembar 2020 (160) avgust 2020 (170) jul 2020 (174) jun 2020 (152) maj 2020 (164) april 2020 (201) mart 2020 (235) februar 2020 (52) januar 2020 (54) decembar 2019 (105) novembar 2019 (99) oktobar 2019 (92) septembar 2019 (106) avgust 2019 (103) jul 2019 (73) jun 2019 (69) maj 2019 (92) april 2019 (83) mart 2019 (106) februar 2019 (60) januar 2019 (83) decembar 2018 (76) novembar 2018 (78) oktobar 2018 (94) septembar 2018 (89) avgust 2018 (80) jul 2018 (83) jun 2018 (83) maj 2018 (76) april 2018 (57) mart 2018 (87) februar 2018 (74) januar 2018 (100) decembar 2017 (78) novembar 2017 (87) oktobar 2017 (77) septembar 2017 (66) avgust 2017 (92) jul 2017 (81) jun 2017 (96) maj 2017 (116) april 2017 (96) mart 2017 (100) februar 2017 (78) januar 2017 (102) decembar 2016 (64)