Novosti Archives - Modelart Arhitekti - studio za prostorni dizajn / spatial design studio\nMeđunarodna arhitektonska izložba “Think Brick” u Kikindi\nMeđunarodna arhitektonska izložba Think Brick, otvorena 14. aprila u Kikindi, predstavila je radove studenata i profesora sa univerziteta u Novom Sadu, Bukureštu, Budimpešti, Debrecinu, Sofiji i Temišvaru. Radovi su bazirani na temi lokalnog i savremenog u arhitekturi regiona. Glavni cilj ovog događaja jeste da se kroz izložbu i simpozijum povežu kako studenti, tako i profesori […]\nVivaldi prolećni forumi 2022. – Biznis bez granica\nPrvi od četiri godišnja foruma, kome prisustvuju najistaknutija imena sprske privredne zajednice, okupljeni na jednom mestu, diskutujući o aktuelnostima u sferi poslovanja, novih ideja, razmeni iskustava i znanja. Više o tome: https://msm.edu.rs/vivaldi/prolecni-vivaldi/\nTeslina svetlosna galerija na Dočeku 2022.\nNovi Sad je zvanično ušao u godinu titule Evropske prestonice kulture. Podgrađe Petrovaradinske tvrđave dočekalo je 2022. godinu otvaranjem Tesline svetlosne galerije, gde su posetioci imali priliku da prisustvuju energetskom bljesku izložbe na otvorenom. U realizaciji ovog projekta sarađivali smo u pogledu idejnog rešenja sa firmom Prefix, a u pogledu rasvete sa firmom AVL projekt. […]\nKonkurs Ložionica – Multifunkcionalni centar\nUdruženje arhitekata Srbije, pod pokroviteljstvom Vlade Republike Srbije, odnosno Kancelarije za informacione tehnologije i elektronsku upravu, raspisalo je arhitektonsko – urbanistčki konkurs za idejno rešenje Kreativno – inovativnog multifunkcionalnog centra „LOŽIONICA”, na lokaciji Mostarske petlje, Beograd. U prilogu su prikazi idejnog rešenja našeg tima.\nKonkurs za fruškogorsku tipsku kuću\nOpština Irig, u saradnji sa Društvom arhitekata Novog Sada (DaNS), organizovala je međunarodni konkurs za tipsku fruškogorsku kuću za odmor na području opštine Irig, odnosno u zoni Nove Banje u Vrdniku. Idejno rešenje našeg tima je među pohvaljenim radovima.\nNagrada za projekat “Gnezdo”, lokacija Vidikovac – Most Slobode\nFondacija “Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture” raspisala je urbanističko – arhitektonski konkurs za uređenje malih javnih prostora pod nazivom “Nova Mesta”. Žiri je doneo odluku o nagrađenim konkursnim rešenjima, među kojima je i naš projekat Vidikovac – Most Slobode.\nPriznanje za projekat Kuća – vidikovac\nNa konkursu za ”Malu montažnu kuću u prirodi”, koji je raspisao portal Gradnja.rs uz pokroviteljstvo kompanije Alumni, stiglo je čak 130 radova. Izabrano je 8 najboljih projekata, među kojima je projekat ”Kuća – vidikovac” nagrađen priznanjem.\nNa nedavno održanom konkursu ProCredit banke, za izradu novog idejnog rešenja za dizajn enterijera i brendiranje poslovnica i ekspozitura ProCredit banke u Srbiji, sa ponosom prenosimo da smo osvojili 1. mesto.\nNa ovogodišnjem salonu arhitekture u Beogradu, predstavljen je i jedan od naših projekata, ”Prague resto bar 2020.”\nU okviru međunarodnog konkursa ArtZept čiji je osnivač gospođa Madlena Zepter, autorski rad Vesne Stojaković i Dejana Mitova (Digital Design Centre) je osvojio 1. mesto u konkurenciji preko 250 radova.


Iz istorije srpske meteorologije II izdanje | AGM knjiga\nKako 2012. Hidrometeorološki zavod Srbije slavi dva značajna jubileja: 165 godina od početka meteoroloških merenja u Beogradu i 125 godina od osnivanja Meteorološke opservatorije na Vračaru, ovo je prilika da se istaknu najznačajniji događaji iz istorije srpske meteorološke službe i time oda zasluženo priznanje brojnim učesnicima u njenom razvoju.\nΤα μετέωρα - TAMO GORE U VISINAMA\nNA POČETKU ISTORIJE SVETSKE METEOROLOŠKE ORGANIZACIJE (SMO)\nPrva međunarodna meteorološka konferencija u Briselu 1853.\nSRBIJA NE ZAOSTAJE ZA EVROPOM\nDvori Jakšićevi - prva meteorološka stanica u Srbiji\npiscu prve knjige iz meteorologije u Srbiji Vladimiru Jovanoviću\nJovanovićeva ‘’Nauka o atmosferi (klimatologija)’’\nMETEOROLOZI NA MEĐUNARODNOM KONGRESU STATISTIČARA\nU SUSRET PRVOM MEĐUNARODNOM KONGRESU METEOROLOGA\nPRVI MEĐUNARODNI METEOROLOŠKI KONGRES U BEČU 1873. GODINE\nDRUGI MEĐUNARODNI METEOROLOŠKI KONGRES U RIMU 1879. GODINE\nPotvrda Kongresa i promene u strukturi Međunarodne meteorološke organizacije (MMO)\nMETEOROLOŠKA SLUŽBA U SRBIJI POSLE BEČKOG KONGRESA\nMETEOROLOŠKA SLUŽBA U SRBIJI KRAJEM 19. VEKA\nNa početku savremene meteorološke službe u Srbiji\nMEĐUNARODNA KONFERENCIJA DIREKTORA (KD) METEOROLOŠKIH SLUŽBI\nPrva konferencija direktora meteoroloških službi, u Minhenu 1891.godine\nDruga Konferencija direktora meteoroloških službi, u Parizu, 1896.godine\nTreća Konferencija direktora meteoroloških službi, u Insbruku, 1905.\nMETEOROLOŠKA SLUŽBA U SRBIJI POČETKOM 20. VEKA\nKraljevske kočije u Opservatoriji\nPočetak kraja Nedeljkovićeve mreže meteoroloških stanica\nAustrijska okupacija Srbije i Meteorološka Opservatorija\nMETEOROLOŠKA OPSERVATORIJA U KRALJEVINI SRBA, HRVATA I SLOVENACA\nMEĐUNARODNA METEOROLOŠKA AKTIVNOST IZMEĐU DVA SVETSKA RATA\nČetvrta Konferencija direktora meteoroloških službi, u Parizu 1919.\nKonferencije direktora meteoroloških službi u Utrehtu (1923), Kopenhagenu (1929) i Varšavi (1935)\nSRPSKA METEOROLOŠKA SLUŽBA U JUGOSLAVIJI\nMeteorološka opservatorija u Kraljevini Jugoslaviji\nSrpka meteorološka služba u FNR Jugoslaviji\nPOSLEDNJE GODINE MEĐUNARODNE METEOROLOŠKE ORGANIZACIJE (MMO) I STVARANJE SVETSKE METEOROLOŠKE ORGANIZACIJE (SMO)\nMeđunarodna meteorološka organizacija (MMO) u Drugom svetskom ratu\nVanredna Konferencija direktora meteoroloških službi u Londonu, 1946.\nOsma Konferencija direktora meteoroloških službi, u Vašingtonu, 1947.\nDeveta (poslednja) Konferencija direktora i osnivanje Svetske meteorološke organizacije (SMO), u Parizu, 1951.\nMETEOROLOŠKA SLUŽBA U SRBIJI U PUNOM USPONU\n...Istorija srpske meteorologije ukazuje na vrlo dugu meteorološku aktivnost u Srbiji. Mnogi krajevi u Srbiji raspolažu sa brojnim zapisima o vremenu i klimi koje nalazimo u crkvenim i manastirskim starim knjigama počevši od četrnaestog veka. Tradicija zapisa u crkvenim i manastirskim starim knjigama je nastavljena i posle uvođenja meteoroloških merenja i osmatranja u Beogradu, a zatim i u drugim varošima Srbije, pa i tada, kada je Srbija imala jednu od najgušćih mreža meteoroloških stanica u svetu, početkom druge polovine devetnaestog veka.\nZapisi o vremenu i klimi koji se nalaze u srpskim crkvenim i manastirskim starim knjigama obuhvataju veoma dug period opažanja, preko 450 godina, od druge polovine četrnaestog do pred kraj devetnaestog veka. Zapisi su kratki i sažeti i najčešće se odnose na neobične vremenske prilike koje su se dogodile u toku dana, meseca, sezone ili godine. Tako nalazimo da je sneg pao u kasno proleće, u toku letnjeg meseca, da su se javili jaki mrazevi u kasno proleće, da je zima bila blaga ili hladna, da je sušni period trajao dugo ili da su se dogodile dugotrajne kiše, da je bila duga i topla jesen i sl. Pored opisa o vremenu i klimi zapis ima i obaveštenje o posledicama vremena na rastinje, voće, useve, šume, na zdravlje ili da se dogodio rat ili neki drugi važan politički događaj. Radi primera, prepisujemo nekoliko zapisa o vremenu i klimi kako su zabeleženi u starim crkvenim i manastirskim knjigama ili u starim knjigama iz tog perioda: “Veliko nevreme sa gradom i grmljavinom, u Beogradu”, septembar, 1427; “Sneg u julu, nanosi snega u planinama”, 1510; “U podnožju planine Cer jak mraz, loza izmrzla kao nikada pre toga”, crkva u Velikim Rodincima, okolina Rume, 1551; “Grad unuštio vinograde”, manastir Krušedol, 1610; “Velika poplava u mesecu jula”, manastir Sretenje kod Čačka, 12. jula, 1623; “Velika suša”, crkva Bistrica, 1640; “U decembru voće i grožđe”, zapisao pop Teodor, 1651; “Oštra zima u celoj oblasti, mnogo ljudi žrtve hladnoće mraza, snega, zamrzavanja vode i divljih životinja”, manastir Ravanica, 1668; “Prvi sneg i toj godini je između Male i Velike Gospojine (25. avgust i 18. septembar)”, manastir Mileševa, 1676; “Kiša trajala 40 dana”, crkva Pričević, 1694; “U godini 1731. poplava kakve nije bila viđena dugo”, manastir Dević; “Godine 1746. na Božić i Bogojavljenje, Sunce je bilo tako toplo kao da je leto, ukratko jedna zima kakva nije bila viđena dugo vremena”, manastir Velika Remeta, 1746.; “Surova zima, veliki sneg”, manastir Hopovo, 1763.; “Grmelo je na Svetog Savu”, 1804; “Da se zna kakva suša i kolika toplota u 1820. kiša nije padala do 26. avgusta (do 7.09. po novom kalendaru), manastir Dečani, 1820; “25. oktobra (6.11 po novom kalendaru) paša Gliša Španjin pregazio je Dunav kod Iloka. Dubina je bila 2/3 stasa”, S. Todorović, Zemun, 1822. i mnogi drugi zapisi.\nKako meteorologija u Srbiji raspolaže sa brojnim zapisima u dugom vremenskom periodu moguće je na osnovu njih, sagledati odlike vremena i klime u mnogim našim krajevima. U toku dugog turskog ropstva crkve i manastiri su bili i jedina kulturna svetilišta u kojima se stvaralo i čuvalo ovo istorijsko meteorološko blago. Preko 11000 starih zapisa o vremenu i klimi sakupio je Ljubomir.Stojanović i objavio u periodu od 1902. do 1927, a prof. Pavle Vujević je izdvojio 300 zapisa koji su se odnosili na vreme i klimu u periodu od 1358. do 1864, i objavio ih 1931.\nZapisi o vremenu i klimi u crkvenim i manastirskim starim knjigama “...mogu da pokažu da nije bilo nekih karakterističnih perioda koji su samo topli ili samo hladni. Dakle velika promenljivost u kraćim periodima je glavno obeležje vremena“ (M. Ćurić, 2006).\nU toku uspešnog perioda meteorološke aktivnosti na početku druge polovine devetnaestog veka, kada je Srbija imala najgušću mrežu meteoroloških stanica u svetu, u Srbiji su objavljeni prvi rezultati višegodišnjih meteoroloških merenja i osmatranja, osnovano je “Meteorologijsko zavedenije u Serbii” (1856), a u Glasniku društva srbske slovesnosti osim, rezultata meteoroloških merenja i osmatranja, objavljene su Jakšićeve uporedne analize višegodišnjih meteoroloških merenja i osmatranja u Beogradu i meteorološki podaci izmereni u drugim gradovima Evrope. Sredinom šezdesetih godina pretprošlog veka u Glasniku društva srbske slovesnosti objavljena je prva klimatologija, koja ima naslov “Nauka o atmosferi i promenama u atmosferi i o njihovom značenju za rastinje” od Vladimira Jovanovića. U ovom periodu, meteorološka aktivnost u Srbiji ne zaostaje za Evropom, ona ide u korak sa najrazvijenijim zemljama u svetu.\nUspešan period iz istorije srpske meteorološke službe, koji se ističe u veoma dobrom održavanju mreže meteoroloških stanica, u redovnim, tačnim i sistematskim meteorološkim merenjima i osmatranjima, u brzom slanju podataka i primarnoj obradi, nažalost, nije dugo trajao. Ova impresivna meteorološka aktivnost u Srbiji dovedena je u pitanje već u drugoj polovini šesdesetih godina devetnaestog veka, kada je mreža stanica počela naglo da se osipa, a meteorološka delatnost u Srbiji postala sve nestabilnija. Vekovno zaostala Srbija nije mogla u dužem periodu meteorološke aktivnosti da obezbedi potrebnu ekonomsku podlogu, kako za održavanje meteoroloških stanica, tako i za osnivanje i gradnju jedne državne meteorološke ustanove iz koje bi se vodile sve meteorološke aktivnosti u Srbiji.\nSredinom druge polovine devetnaestog veka meteorološka aktivnost u Srbiji potpuno je zamrla, nekada gusta mreža meteoroloških stanica je skoro ugašena, ostaje samo ona u Beogradu. Politička kriza i teška ekonomska situacija u Srbiji potpuno su paralisale svaku meteorološku aktivnost. Čekaju se bolja vremena i dolazak pojedinca “Jakšićevog kova”, koji bi pokrenuo meteorološku aktivnost prema ponovnom uspostavljanju mreže meteoroloških stanica u Srbiji, uvođenju redovnih, sistematskih osmatranja i merenja, ali koji bi bio i pokretač i stvaralac jedne državne meteorološke ustanove.\nKrajem devetnaestog veka stigla su bolja vremena i što je važnije stigao je dugoočekivani pojedinac “Jakšićevog kova”. Meteorološka aktivnost je u usponu, postavljaju se čvrsti temelji savremene meteorološke organizacije. U istoriji srpske meteorologiije ovaj period je nazvan Nedeljkovićev zlatni period uspona meteorološke aktivnosti. Za svoj rad Nedeljković, uskoro, dobija brojna priznanja u svetu. Ako je Jakšić začetnik meteoroloških merenja i osmatranja u Srbji, Nedeljković je, svakako, osnivač savremene meteorologije u Srbiji, graditelj i prvi upravnik Astronomske i meteorološke opservatorije u Beogradu. U operativnu i primenjenu meteorologiju uveo je nove meteorološke discipline koje su zasnovane na preporukama Međunarodne meteorološke organizacije.\nPo Lomontovom sistemu Nedeljković postavlja termometre za merenje tempertaure zemljišta od 0.01 m do 24 m dubine, ali postavlja termometre i meri temperaturu vazduha u prizemnom sloju na nivoima od zemljine površine do visine 2 m. U svojim radovima prof. Vujević koristi Nedeljkovićeve dugogodišnje rezultate merenja temperature zemljišta i temperature vazduha u prizemnom sloju koje objavljuje u Beču (l909, 1911). Nekoliko godina kasnije, analize Vujevićeve raspodele temperature zemljine površine sa dubinom zainteresovale su Milankovića zbog Trabertovih računa matematičke klime, a zatim i zbog rasporeda Sunčeve toplote na površini Zemlje, što je korak po korak dovelo do njegovih čuvenih radova iz teorije klime.\nNovopodignuta Astronomska i meteorološka opservatorija u Beogradu (1891), lepotica arhitekte Dimitrija Leka, dominira zapadnovračarskim platoom, jedna je od najlepših zgrada u Beogradu. Okružena alejama cveća i uređenom baštom koje su plod rada Tomanije Nedeljković. Srpska meteorologija duguje večnu zahvalnost gospođi Tomaniji Nedeljković. Od njenog miraza kupljeni su mnogi meteorološki instrumenti i pribori za Opservatoriju, ona je meteorološki osmatrač koji redovno učestvuje u smenama, vredan klimatološki statističar koji vrši tehničku i logičku kontrolu podataka i učestvuje u izradi tabela za Anale beogradske opservatorije, a u brojnoj međunarodnoj korespodenciji nezamenljiv je pomoćnik upravnika Oservatorije. Može se slobodno reći da je Tomanija Nedeljković veoma zaslužna što je Meteorološka opservatorija u Beogradu dobila priznanja i pohvale najvećih Meteoroloških opsevatorija i nacionalnih meteoroloških službi u svetu.\nAneksija Bosne i Hercegovine i sa njom stvorena međunarodna politička kriza odražava se na političku i ekonomsku stabilnost Srbije. Zulumi turske vojske i albanskih balista u južnoj Srbiji pripremaju Srbiju na dugotrajni rat, oslobađanje južnih srpskih krajeva, a odmah zatim, i rat sa Bugarskom i odbranbeni rat sa velikim silama Austrougarskom i Nemačkom. Brojni meteorološki osmatrači, a i sam Nedeljković učestvuju u ratovima. Meteorologija u Srbiji prelazi u ruke okupatora, i tek sa oslobođenjem Srbije, Hrvatske i Slovenije srpska meteorologija ponovo preuzima vodeću ulogu u uspostavljanju urušene mreže meteoroloških stanica u Srbiji, Vojvodini, Makedoniji, Crnoj Gori i delu Dalmacije, ali i u uvođenju meteorološke službe Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca u međunarodne meteorološke tokove, što je takođe velika zasluga Milana Nedeljkovića.\nU istoriji srpske meteorološke službe nalazimo dva karakteristična perioda razvoja meteorološke aktivnosti. Prvi, između dva svetska rata koji se odlikuje održavanjem veoma velike mreže meteoroloških stanica koja obuhvata osim Srbije, Makedoniju, Crnu Goru i veliki deo Dalmacije. Centrala ovih stanica je Meteorološka opservatorija Univerziteta .u Beogradu. Mali broj službenika i velika količina rezervnih instrumenata, pribora i potrošnog materijala smešteni su i skučeni u prostorijama nekadašnje Astronomske i meteorološke opservatorije, koje su sada i stanovi upravnika i stručnih rukovodilaca. U Meteorološkoj opservatoriji, zbog toga, klimatološko, a i druga odeljenja su neefikasna i u velikom zastoju. Deo tekućih izveštaja sa meteoroloških stanica iz čitavog perioda od 1924. ostao je neobrađen. Budžet Beogradskog univerziteta za potrebe Meteorološke opservatorije je nedovoljan za normalan rad meteorološke službe. Nabavljeni novi geomagnetni instrumenti i pribori, deo biblioteke i arhivskog materijala, deo meteoroloških instrumenata i pribora seli se u Vojnogeografski institut i u Hidrografski odsek Generalne direkcija voda, koji za svoje potrebe održava preko pedeset kišomernih stanica.\nMeteorološke stanice prvog reda postavljene na aerodromima i u lokalitetima značajnim za jugoslovensko vazduhoplovstvo pripadaju Komandi kraljevskog ratnog vazduhoplovstva.\nMeđutim, i pored veoma teških uslova operativnog rada i zaostataka u klimatološkim statističkim poslovima Meteorološka opservatoriija Univerziteta u Beogradu ima najsavremeniju radiostanicu u Jugoslaviji koja je preuzela ulogu sabirnog centra za razmenu meteoroloških podataka između Jugoslavije i drugih zemalja, a prema preporukama Međunarodne meteorološke organizacije.\nDrugi, karakterističan period u razvoju meteorološke aktivnosti u Srbiji obuhvata period posle Drugog svetskog rata, od vremena kada meteorološka služba postaje stabilna organizacija formiranjem Hidrometeorološke službe pri vladi NR Srbije, prvog oktobra, 1947. Možemo slobodno reći da je osnivanje Savezne uprave, odnosno republičkih uprava hidrometeoroloških službi (kasnije, zavoda) od istorijskog značaja za savremeni razvoj meteorološke delatnosti u Jugoslaviji. Zahvaljujući ovakvoj organizaciji hidrometeorološke službe meteorološka aktivnost u Srbiji je brzo obnovljena, pa je bila spremna da u složenom posleratnom periodu pruži pun doprinos u obnovi, izgradnji i razvoju Srbije.\nSrpska meteorološka služba u ovom periodu razvoja Zakonom o hidrometeorološkoj delatnosti dobija utvrđeni program operativnih i istraživačkih poslova, koji su, sada, znatno širi, posebno u primenjenoj meteorologiji i koji su obezbeđeni sredstvima predviđenim u budžetu Republike Srbije.\nSve organizacione jedinice u Hidrometeorološkom zavodu SR Srbije u mogućnosti su da sa svoje strane pruže punu pomoć i da aktivno učestvuju u fazama izgradnje Beograda i gradova u Srbiji. Istaknimo veliko angažovanje Zavoda u izgradnji Novog Beograda, u izradi meteoroloških elaborata za izbor i izgradnju industrijskih regiona, izradi meteoroloških podloga za izgradnju termoelektrana i hidroelektrana, u izboru trasa i izgradnji elektroprenosne mreže – dalekovoda i dr. brojnih objekata od kapitalnog značaja za razvoj Srbije.\nIstorija srpske meteorološke službe na početku dvadesetprvog veka ukazuje na jedan karakterističan period meteorološke aktivnosti, koji će se razvijati u drugačijim, složenijim i neizvesnijim političkim i ekonomskim uslovima. Za razliku od prethodnih perioda, ovaj period razvoja meteorološke aktivnosti u Srbiji, u dvadesetprvom veku, ne treba analizirati ni tumačiti dok se ne steknu uslovi tzv. istorijske distance, koja bi omogućila objektivniji pristup u oceni razvoja meteorološke aktivnosti u uslovima novog političkog i ekonomskog sistema. Možemo pretpostaviti da će u tzv. evropskim uslovima načini finansiranja meteorološke delatnosti u službi, omogućiti širu meteorološku aktivnost u Srbiji. Doći će do izmene u sistematizaciji meteorološke službe, tražiće se drugačije organizacije rada, efikasnija merenja, brže obrade, kompleksnije analize i interpretacije podataka, nastaće novi odnosi u saradnji operativne i primenjene meteorologije sa privredom, koja je sve manje društvena. Buduća meteorološka aktivnost u okviru službe biće usmerena na primeni najsavremnijih računara i, svakako, na stvaranje specijalizovanog meteorološkog kadra radi praćenja, prognoziranja i blagovremene najave meteoroloških elementarnih nepogoda i katastrofa. Meteorološka aktivnost u službi biće usmerena i na razvoj operativnih i istraživačkih organizacionih jedinica za klimatske programe, ali i na razvoj njihove saradnje sa odgovarajućim centrima u svetu, posebno sa Svetskim programom istraživanja klime, i onih, evropskih centara meteoroloških programa koji su u skladu sa preporukama SMO.\nOpisani procesi meteorološke aktivnosti iz istorije srpske meteorologije, meteorološke službe koji pripadaju periodima do kraja dvadesetog veka, verovatno će se sve više razlikovati od onih, u narednim periodima razvoja, u godinama dvadestprvog veka. Prohujale godine meteorološke aktivnosti u prošlim vekovima, u upoređenju sa pretpostavljenim u budućnosti, pripadaju klasičnoj i tradicionalnoj meteorologiji, ali i zbog toga, one će biti nezaobilazne kada se budu analizirali kontinuiteti istorijskog razvoja meteorološke aktivnosti u okviru meteorološke službe Srbije...


U oktobru prve tužbe zbog bolesti izazvanih bombardovanjem - mojKontakt portal\nPredsjednik Udruženja građana “Osiromašeni uranijum” Sreto Nogo, koji je pokrenuo inicijativu da se tuže zemlje NATO i da građani dobiju odštetu, izjavio je da očekuje da prve tužbe budu napisane u oktobru.\n“Naši advokati će nacrte tužbi sa dokazima dostaviti kolegama advokatima u Njemačkoj, Italiji, Francuskoj, Velikoj Britaniji i SAD. Intenzivno razgovaramo sa pravnicima iz ovih zemalja. Njihovi advokati će dobijati punomoć od naših građana koje će zastupati”, rekao je Nogo za “Politiku”.\nOn je pojasnio da je odluka da tužbe budu podnesene pred nacionalnim sudovima tih zemalja donesena jer u Udruženju smatraju da građani Srbije imaju ista prava kao i građani drugih zemalja Evrope.\n“Obratićemo se i Evropskom sudu za ljudska prava”, najavio je Nogo i dodao da se Udruženju do sada javilo oko stotinu ljudi, uglavnom sa juga Srbije – iz Vranja, Niša, Bujanovca, Preševa, Surdulice.\n“Apelujem da nam se jave građani Pančeva sa medicinskom dokumentacijom o malignim bolestima. Nije riječ samo o osiromašenom uranijumu, nego o svim onim otrovima koji su nastali agresijom NATO-a”, naglasio je Nogo.\nNa pitanje kako će dokazati uzročno-posljedičnu vezu između bombardovanja i nastanka bolesti, Nogo kaže da će to dokazivati ljekari, a da će Udruženje organizovati pravnički dio posla.\n“Povezanost osiromašnog uranijuma i kancerogenih oboljenja već je dokazana u Italiji”, rekao je Nogo i podsjetio da je pokrenuto više od 80 sudskih postupaka protiv Ministarstva odbrane Italije i da su svi ti procesi dobijeni.\nOn je ukazao da se bivši italijanski vojni pilot Dominiko Leđero od 1987. godine bori da dokaže istinu o posljedicama osiromašenog uranijuma po zdravlje vojnika u svjetskim misijama.\n“Oboljeli italijanski vojnici i članovi porodica vojnika koji su preminuli dobili su velike odštete”, neveo je Nogo.\nOdgovarajući na pitanje kako će obezbijediti sredstva za skupe sudske postupke, Nogo kaže da će ovih dana biti objavljen proglas u kojem će zamoliti sve građane dobre volje da pomognu donacijama ili sponzorstvom.\n“Naši građani koji će biti podnosioci tužbi neće platiti ništa. Velika bi stvar bila da i država pomogne, ali želimo da država ostane po strani, jer smo izgubili mnoge sporove u kojima je ona učestvovala, i pred nacionalnim sudovima, i pred Evropskim sudom za ljudska prava”, rekao je Nogo.\nPrevious Previous post: Stefan Mladenović, prva truba 58. Sabora u Guči\nNext Next post: Humanitarni teniski spektakl u Banjaluci: Rukometaši igraju tenis\n21. 05. 2019., 02:34


Došla iz Nemačke kod BRATA NA SVADBU, a završila kod POPA U KREVETU\nAutor: Glas javnosti 17.05.2022. u 13:40\n"Krajem aprila, stigla sam u svoje rodno mesto, zbog svadbe rođenog brata. Svadba je bila zakazana za polovinu maja, ja sam došla da pomognem u vezi sa pripremama. Sve je teklo uobičajeno, dok jednog dana u našu kuću nije ušetao on. Imao je krupne zelene oči koje su me gledale pohotno, visok, crn, oko 40 godina, a mantija koju nosi me je potpuno zbunila. Pitala sam se da li je moguće da mi se dopadne sveštenik? Zašto baš meni to da se desi, da se ja zaljubim na prvi pogled u svešteno lice? U prvi mah sam bežala od toga, sklanjala pogled, ali on je nastavljao da gleda u mene. Upoznali smo se tad, ja sam rekla kako se zovem i to je bio naš prvi susret.", rekla je ona.\n"Tada sam već bila popila i želela sam isto. U toku večeri nestali smo sa svadbe. Uzeli smo apartman i tu se desilo da prvi put vodimo ljubav. Bilo je neverovatno, ne znam da li zbog toga što je tako lep i zgodan, ili zato što je sve zabranjeno. Posle vođenja ljubavi, on me je mazio, ljubio i pričao sa mnom. Sve je to trajalo nekih sat vremena, jer smo morali da se vratimo na svadbu.", kaže ona .\n"Posle toga, viđali smo se dok se ja nisam vratila u Nemačku, a to je bilo u junu. Evo prošlo je skoro dva meseca, on mi je poslao da se kaje zbog našeg odnosa, da je sve bila greška, da on ipak ima ženu koju voli, i posao od kog izdržava decu. Ja ne znam šta da radim, jer sam zaljubljena, malo bih mu se osvetila, ali ipak ne smem, jer već je dovoljno greha učinjeno.", rekla je ona na kraju razgovora.\nZa kraj ove neobične priče, poslušajte i šaljivu pesmicu OVDE\ngastarbajteribizarna venčanjapravoslavni sveštenik\nUPOZORENJE! Nova obmana u Nemačkoj: Srbi, ne nasedajte na TEŠKE prevare! (VIDEO)


Policajac uhapšen zbog nasilja u porodici | Mondo Portal\nPolicajac uhapsen zbog nasilja u porodici\nPolicajac uhapšen zbog nasilja u porodici 8 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n28.10.2016. / 10:17\nIzvor Tanjug 28.10.2016. / 10:17\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Kruševcu uhapsili su i odredili zadržavanje do 48 sati policijskom službeniku L. M. (48) iz Kruševca.\nOn je uhapšen zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo nasilje u porodici.\nKako je navedeno u saopštenju policijske uprave u Kruševcu, osumnjičeni se tereti da je napao bivšu suprugu i uputio joj ozbiljne pretnje.\nPolicajac silovao osam žena\nPolicajac ranio bivšu suprugu i kolegu\nPolicijskom službeniku određeno je zadržavanje do 48 sati po odobrenju zamenika osnovnog javnog tužioca.\nnasilje u porodici policija\n28.10.2016. / 22:47\nSto se vise pise o ovoj temi sve nam se vise dogadja\n28.10.2016. / 12:59\nZena do ludila muskarca dovodi....\nVjerovatno lazna uzbuna


LinkedIn zabranjen u Rusiji | Tech | Uređaji\nLinkedIn zabranjen u Rusiji | Smartlife RS\nLinkedIn zabranjen u Rusiji 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n18.11.2016. / 00:06\nPoznata mreža za ostvarivanje poslovnih kontakata i profesionalce nije pristala da podatke ruskih državljana čuva u Rusiji i zato je zabranjena za korišćenje.\nRuska telekomunikaciona agencija Roskomnadzor saopštila je da je blokirala pristup LinkedIn sajtu, najvećoj svetskoj mreži za profesionalce na internetu.\n"Na osnovu sudske odluke koja je stupila na snagu, društvena mreža LinkedIn dodata je u registar onih koji krše prava o zaštiti ličnih podataka i zato će biti blokirana preko telekomunikacionih operatera", navodi se u saopštenju.\nMicrosoft kupio LinkedIn\nNudili milijarde za kupovinu Facebook mreže...\nGradski sud u Moskvi sredinom novembra 2016. je odbio žalbu ove mreže protiv odluke o blokiranju u Rusiji. Prema ruskom zakonu, lični podaci ruskih državljana mogu se obrađivati i čuvati samo u Rusiji, prenosi TASS.\nIz nadzorne agencije je saopšteno je da je LinkedIn dva puta obavešten o potrebi da premesti servere u Rusiju, ali da nije stigao nikakav odgovor. Društvena mreža saopštila je da LinkedIn ima odeljenje u Irskoj koje vrši obradu ličnih podataka koji se čuvaju izvan SAD i da se time ne bavi LinkedIn korporacija, koja je imenovana u tužbi.\nRoskomnadzor insistira da je LinkedIn korporacija administrator koji je odgovoran za sve informacije i servise kojima raspolaže ta mreža.\nlinkedin Rusija zastita podataka podaci društvene mreže zabrana


Reis Kavazović: Islamskoj zajednici omogućiti da ima ista prava kao i druge vjerske zajednice - mojusk.ba\n4 Juna, 2019 5 Juna, 2019 Moj USK\nU haremu Careve džamije u Sarajevu večeras je povodom prvog dana Ramazanskog bajrama održan tradicionalni prijem u organizaciji reisu-l-uleme Islamske zajednice u BiH Huseina ef. Kavazovića.\nPrijemu su se odazvali brojne političke zvanice, diplomate, te drugi predstavnici javnog života u BiH.\nMeđu njima su bili Bakir Izetbegović, Šefik Džaferović, Željko Komšić, Fahrudin Radončić, kardinal Vinko Puljić, ambasador Petar Ivancov, Safet Softić, Abdulah Skaka, Aljoša Čampara, Šemsudin Dedić, Denis Zvizdić, Fadil Novalić, mitropolit Hrizostom, Jakob Finci, Lars-Gunnar Wigemark i druge javne ličnosti.\n“Proveli smo mjesec dana u postu i drugim odricanjima, s nadom da će nas ta pokornost Bogu oplemeniti i približiti Njegovoj milosti. Svaki vid pokornosti Bogu osnažuje ljudsku volju i jača karakter, kada se čini iskreno. Razvijanje svijesti o odgovornosti čovjeka pred Bogom za postupanje prema sebi i drugima u samoj je srži vjere. Tragovi vjere moraju biti vidljivi na vjerniku, u njegovom ophođenju prema tajnama života i njegovim postupcima. Ako nema vjere u Boga, sve je dopušteno. Stoga nas raduje kada vidimo da se ljudi u svojoj vjeri potvrđuju, duhovnim čišćenjem i činjenjem dobrih djela, od kojih i drugi ljudi imaju koristi”, rekao je reis Kavazović na početku svog obraćanja zvanicama.\nNaglasio je da je “naša obaveza da ljudima pomognemo da steknu ispravnu sliku o svijetu u kojem žive, o ciljevima i vrijednostima na kojima život opstoji i koje su zajedničke svim ljudima”.\n“Vjerujem da nam je zajednička najvažnija i vrhunska vrijednost naših učenja i poslanja: poštivanje ljudskog dostojanstva. Svi smo jednaki pred Bogom u tom dostojanstvu. Možemo se kretati različitim stazama, ali smo na istom putu koji vodi jednome Bogu. Stoga bismo trebali i uživati isti stepen priznanja u društvu, oličenog u pravu na slobodu vjere, onako kako to naše religije i tradicije naučavaju.\nZalažemo se za slobodno ispovijedanje vjere i slobodu prakticiranja obreda; za nepovredivost bračne zajednice i porodičnog života; za slobodno uživanje i raspolaganje imovinom, i da se svim ljudima garantira pravo na slobodu udruživanja u skladu sa zakonom”, istaknuo je ef. Kavazović.\nOn je još jednom pozvao državu da vjerskim zajednicama omogući nesmetan rad i nesmetano uživanje prava nad imovinom koja im je oduzeta.\n“Tražimo da se Islamskoj zajednici u Bosni i Hercegovini omogući da ima ista prava kao i druge vjerske zajednice u odnosu na državu, potpisivanjem ugovora, uvažavajući obrednu specifičnost muslimana. Nije dobro vršiti diskriminaciju na vjerskoj osnovi. Muslimani se u svojoj zemlji osjećaju diskriminiranim. Pozivamo Predsjedništvo Bosne i Hercegovine da okonča potpisivanje ugovora s Islamskom zajednicom u Bosni i Hercegovini u najskorije vrijeme. Bosna i Hercegovina je naša zajednička domovina i naša odgovornost. Na njenom prosperitetu, napretku i članstvu među naprednim nacijama Evrope i svijeta treba da zajedno radimo”, poručio je poglavar IZ u BiH.\nVIDEO : Bajram namaz klanjan širom Unsko-sanskog kantona – Pogledajte centralnu\nNapad na džamiju u Njemačkoj: Kamenjem polupali stakla na prozorima


Svetostefanski hrisovulj kralja Stefana Uroša II Milutina - Iz staroga saraja iznela na svijet Zemaljska vlada za Bosnu i Hercegovinu - Vatroslav Jagić (Beč 1890) | Antikvarneknjige.com\nNASLOVNA KNJIŽARA E KNJIGE NALOG INFO KORPA O NAMA\nSvetostefanski hrisovulj kralja Stefana Uroša II Milutina - Iz staroga saraja iznela na svijet Zemaljska vlada za Bosnu i Hercegovinu - Vatroslav Jagić (Beč 1890)\nOpis: 1. izdanje (bečko), Beč 1890, tvrdi nakn. povez, stanje vrlo dobro (fleke), 24cm, str. VII+47+4 table sa snimcima, ekstremno retka, vidi slike i opis\nArtikal broj: 24649\nZalihe: TRENUTNO NEMA U ZALIHAMA\nIzdavač: Zemaljska vlada za Bosnu i Hercegovinu\nAutor: Vatroslav Jagić\nPovelja kralja Milutina manastiru Banjska ili Svetostefanska hrisovulja je srednjovekovna povelja koju je srpski kralj Milutin izdao po završetku gradnje svoje grobne zadužbine Manastira Svetog Stefana u Banjskoj. Prepis ove povelje u obliku knjige (načinjen približno kada i izgubljeni originalni svitak), pronađen je 1889. u Starom Saraju u Carigradu, čiji je tekst štampan u dva izdanja u Beogradu u izdanju Ljubomira Kovačevića i Beču u izdanju Vatroslava Jagića 1890. godine. V. Jagić je napisao i predgovor.\nBeogradsko i bečko izdanje. Oba izdanja su gotovo istovremeno objavljena 1890. godine. Oba su rezultat “ekspedicije” mađarskih naučnika, kojima se pridružio i poljski istoričar Jozef Kožinjovski i koji su u istanbulskom arhivu pronašli Povelju. Kožinjovski ju je prepisao i potom ju je srpska Kraljevska akademija objavila, dok je mađarski tim Povelju odneo u Budimpeštu odakle je, posredovanjem diplomate Benjamina Kalaja, prepisana u Beču i objavljena.\nSrpski kralj Stefan Uroš II Milutin (1282. – 1321.) je između 1313.--1316. godine podigao zadužbinu kao grobnu crkvu u oblasti Kosovske Mitrovice, u mestu Banjska, posvećenu svetom Stefanu Prvomučeniku. Po završetku granje izdao je povelju u obliku rotulusa sa zlatnim pečatom na kraju, koji je radi veće i bolje upotrebljivosti uskoro ispisan na pergamentu, u formi knjige. Knjiga pored teksta same povelje koja završava se svečanim potpisom kralja Milutina, sadrži i izlaganja kralja Dragutina, Milutinovog brata, i arhiepiskopa Nikodima I. U hrisovulji se detaljno opisuje prostiranje brojnih imanja („vlastelinstva“) koja je kralj Milutin darivao naseljima kraj Ibra, Sitnice, Laba, u Rasu, Hvosnu, Plavu, Budimlju, Zeti i dr. Poveljom su propisane obaveze i privilegije zemljoradnika, stočara i zanatlija prema manastiru Banjska. Nakon Kosovskog boja 1389. godine Turci Osmanlije su poharali Milutinovu zadužbinu i tom prilikom poneli i Povelju, koja od druge polovine XV veka se čuva u Carigradu, u sultanovoj riznici Starog Saraja.\n2011. godine u izdanju Službenog glasnika izašlo je novo fototipsko izdanje koje možete videti klikom ovde. Na promociji novog izdanja dr Đorđe Trifunović podsetio je da je jedan od najznačajnijih pisanih spomenika srpske kulture, rukopisni svitak Svetostefanske hrisovulje, prvi put raščitan krajem 19. veka, a potom štampan u dva izdanja u Beogradu i Beču. - Povelja je gotovo sigurno u originalu bila u formi svitka i prepisana je zarad lakšeg rukovanja, budući da je više puta godišnje javno čitana. Reč je o autentičnom prepisu iz toga vremena u obliku knjige. Pisana je najlepšim srpskim pismom iz 14 veka - rekao je Trifunović.


Udruženje Reciklera Srbije | Zagađivači platili, država nije prenela novac\nKako danas preživljava reciklažna industrija?\n14 маја 2014\nUčešće Privredne komore u nastaloj situaciji oko poplava koje su zadesile Srbiju\n21 маја 2014\nZagađivači platili, država nije prenela novac\nмај 20, 2014\tAutor Jelena\tKategorija Vesti\nAna Petrovic Vukicevic\nBeograd – Država je reciklažnim preduzećima dužna za tri kvartala prošle godine 1,5 milijardi dinara za prerađeni otpad. Tako da ta preduzeća moraju sada da se finansiraju iz skupih kratkoročnih kredita, kaže predsednica Udruženja reciklera Srbije, Ana Petrović-Vukićević.\nOna je, na javnoj debati “Zelena industrija Srbije i potencijali reciklaže” u Privrednoj komori Srbije, istakla da su ta preduzeća od kamate koju su platila na kredite mogla da zaposle još 40 ljudi.\nPrema njenim rečima, recikleri su zbog teške ekonomske situacije morala da smanje broj zaposlenih.\nVukićević je navela da je veliki problem nelojalna konkurencija nesavesnih zagađivača koji ne plaćaju ekološku taksu, a prema kojima je država blagonaklona i ne preduzima prinudnu naplatu.\nProblem je i što ne postoji Fond za zaštitu životne sredine, pa recikleri ne mogu da koriste podsticajna sredstva iz pretpristupnh IPA fondova EU, a sve zbog toga, jer je set “zelenih zakona” povučen iz skupštinske procedure.\nNebojša Redžić iz Agencije za zaštitu životne sredine rekao je da su u 2013. godini, postrojenja za ponovno iskorišćenje otpada preuzela 1,7 miliona tona otpada, od kojih 100.000 tona opasan. Najviše su recilklirani metali, 770.000 tona, neorganske materije 336.000 i organske materije 250.000, a zdravstvena zaštita je prijavila oko 1.400 tona.\n“U našem registru se nalazi 1.748 dozvola za upravljanje optadom, od toga je 439 dozvola za tretman. Ministarstvo je izdalo 103 dozvole, pokrajinski sekretarijat 66, lokalne samouprave 270“, naveo je Redžić.\nZa tretman otpadnih guma dozvolu je dobilo 60 operatera, za električni i elektronski otpad 78, baterije i akumulatore 38 i ulje 24.\nŠef sektora za evropske integracije Delegacije EU u Srbiji, Frejk Janmat (Freek Janmaat) kazao je da se zaštiti životne sredine poklanja velika pažnja u EU, i da se 35 odsto svih pravila odnosi na tu oblast. Zbog toga je to veoma važno pitanje u pregovorima za članstvo.\nOn je naveo da se u EU reciklira 50 odsto otpada, ali da je cilj da reciklaža dostigne 80 odsto, jer bi to omogućilo zapošljavanje većeg broja ljudi. S druge strane, u Srbiji se reciklira samo 15 odsto otpada i EU pomaže Srbiju, kao zemlju kandidata, sa 200 miliona evra godišnje da razvija ekološke projekte.\nPomoćnik direktora firme Orses, iz sastava Gorenja, Dragan Dilparić rekao je da je problem što sada nema ekonomskih instrumenata, koji bi podsticali zelene tehnologije, a to ne podrazmeva samo reciklažu već i “ozelenjivanje” postojeće industrije. To znači da se smanji uticaj proizvodnje na životnu sredinu, a za to je potrebna i međuresorska saradnja pri donošneju zakona, koje sada nema.\nVlasnik niškog Jugoimpeksa, Vujadin Šćekić, istakao je da reciklažna industrija ima i ekonomsko opravdanje, jer se godišnje u svetu sakupi 20 tona zlata samo iz bačenih mobilnih telefona.\nDobrostojeći dužnik – Koliko je država finansijski (ne)disciplinovana?\n“Hajka na smeće” – Šapčani sami čistili divlje deponije


Ko ima najveće plate u Srbiji? - Šljaka Karijera\nadmin 14. decembra 2015. 12. januara 2016. 0\nRazlike u prosečnim zaradama u Srbiji su ogromne, kako po regionima tako i po profesijama. Konsultanti i programeri su najbolje plaćeni, budući da zarađuju 10 puta više od tur-operatera i zaposlenih u iznajmljivanju i lizingu, dok su nešto manje razlike među opštinama.\nPrema poslednjim podacima Zavoda za statistiku, prosečna zarada isplaćena u Srbiji, u oktobru ove godine, iznosila je 44.124 dinara, tj. oko 360 evra. Kada se posmatra na međugodišnjem nivou, plata je ovog oktobra,bila manja 3,2 odsto u poređenju sa zaradom u istom mesecu prošle godine, a za 0,7 odsto veća je od one u septembru ove godine.\nZaposleni u računarskom programiranju i konsultantskim poslovima su, u proseku, zaradili po 165.658 dinara u oktobru ove godine.\nSkoro četiri puta veće zarade od proseka imali su zaposleni u uslužnim delatnostima i rudarstvu, kao i oni u vazdušnom saobraćaju.Oni su kući odneli po 135.558, odnosno 133.375 dinara.\nMeđu bolje plaćenima su i radnici u duvanskoj industriji, koji su zaradili 93.856 dinara,a tur-operateri u putničkim agencijama su zaradili svega 15.182 dinara.\nKada su u pitanja regionalni proseci, najveće zarade u oktobru su imali Surčinci 74.667 dinara. Nešto manje od njih su imali stanovnici Kostolca oko 69, 000 dinara, dok su u istom periodu Beogradjani primili 55.000 dinara.


08. Sep 2021 265\nU Doboju je u toku evropski teniski turnir za dječake i djevojčice treće kategorije za takmičare do 16 godina.\nDomaćin turnira "TE Doboj open 16&U" je Teniski klub Doboj čiji je predsjednik Skupštine Miodrag Marković rekao Srni da je zadovoljan odzivom i kvalitetom takmičara na turniru koji se u ovom gradu organizuje prvi put.\n"Na turniru učestvuju dva najbolja igrača Hrvatske i najbolja igračica Austrije koja je 22. na listi Tenis Evrope", naveo je Marković i ukazao na veliki broj takmičara iz BiH, uključujući Dobojliju Marka Maksimovića, kao 32. igrača do 16 godina na listi Tenis Evropa.\nMarković je rekao da na glavnom turniru učestvuju 32 igrača, te da su kvalifikacioni mečevi odigrani u nedjelju i ponedjeljak, 5. i 6. septembra.\nPrema njegovim riječima, turniri ovog tipa su važni za razvoj igrača, koji su došli iz Srbije, Slovenije, Hrvatske, Austrije, Sjeverne Makedonije, Crne Gore, Mađarske, Bugarske i drugih zemalja.\nMarković je dodao da je zadovoljan što je dobojski teniski klub ove godine u junu i julu bio domaćin i dva značajna međunarodna turnira, i to "ITF fjučers" koji je organizovan 14. put, i "ITF juniors J5", koji je organizovan prvi put.\nEvropski teniski turnir za dječake i djevojčice biće završen u nedjelju, 12. septembra.\nTagovi: turnir sport Doboj\nŠampion Hrvatske sjajan u Doboju


Strahinja Svi oglasi\nBeograd | Palilula Član od: 28.01.2020 Ocenite\nMatematika za prijemni ispit\nKuka Subaru Impreza\nKorektan prodavac, ispoštovao dogovor u potpunosti. Preporučujem saradnju!\nSvaka čast, super prodavac!\nSelindžer - Lovac u žitu\nminolta dynax 500si+minolta AF 35-70mm


FIAT 2013 – Program za 14. septembar – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeNajave reportaže izvještajiFIAT 2013 – Program za 14. septembar\nU subotu 14. septembra, u 12 sati u okviru FIAT politički teatar, u Kuslevovoj kući biti održana Javna tribina u moderaciji Marinka Vorgića, pod nazivom „Muze u parlamentu“. Glavna tema ove rasprave tretira uzroke i posljedice neprimjereno beskonfliktnog odnosa sa stvarnošću koja je evidentna na većem dijelu umjetničke scene regiona, u ovom izuzetno intrigantnom vremenu. Tema političke manipulacije sa pozorištem, koja se ogleda u često velikim ulaganjima u hiperestetizovane predstave, čijim autorima je “gadno” da polemišu sa stvarnošću, biće polazište za razradu teme odnosa politike i umjetnosti, čime se neminovno nameće i podtema umjetničke odgovornosti, kroz pitanje etičnosti one umjetnosti koja funkcioniše kao estetski opijat u društvu.\nPredstava „Stolice“ po tekstu Ežena Joneska, Mini teatra iz Ljubljane u režiji Nick Uppera, biće izvedena večeras u Sali DODEST, KIC—a „Budo Tomović“ u 20 sati, u okviru takmičarskog dijela FIAT politički teatar. Dramaturgiju za „Stolice“ potpisuje Ivica Buljan, pokret Rosana Hribar, scenografiju Nina Goršič, kostimografiju Rosana Knavs, video Uršula Berlot, dizajn svijetla „son:DA“, izbor muzike: Niko Goršič, igraju Niko Goršič i Amadeus Mozart.\nOstarjeli muž i žena izolovani žive u kući okruženoj morem. Da ubiju dosadu, bez prestanka ponavljaju iste priče i iste pokrete. Muškarac ima poruku koju želi poslati čovječanstvu. Za tu priliku poziva Govornika koji bi poruku znao prenijeti bolje od njega… „Potencijal ove priče priziva metafizičnost Kafke i Borgesa, starački smijeh Fellinijevih junaka, neodoljivi patos Mozarta. Komična i tragična strana ljudske egzistencije koja počinje gubiti svoj smisao. Kad je starac dijete, u njemu zazvoni nostalgija za djetinjstvom, izgubljenom srećom, i od igre prelazi u regresiju. Glumac se ponaša kao dijete, a dijete i klaun su bića koja se čuđe svime što se događa na svijetu“, zapisao je Ivica Buljan o predstavi.\nDruga takmičraska predstava „Priča sa istočne strane“ po tekstu Darka Lukića, u režiji Aide Bukvić, biće izvedena u Velikoj Sali KIC-a „Budo Tomović“ u 22 sata. Scenografija i kostimografija djelo su Sabine Trnke, scenski pokret Sanja Burić, a izbor muzike Aida Bukvić.\n„U drami Priča sa istočne strane (nije, dakako, teško u ovom naslovu prepoznati autorovu namjeru da nas „uvede“ i u širok referentni krug simboličkog pamćenja: od brodvejskog mjuzikla i filma, adaptacije Šekspirove tragedije Romeo i Julija, West Side Story, preko geopolitičkog prostora iz kojeg dolaze likovi drame, pa sve , na primjer,do poslovičnog toposa Istočnog Londona kao, uglavnom, radničkog, sirotinjskog kraja) Darka Lukića zatičemo dva lika, Selmu i Denisa, nekadašnje školske kolege iz Sarajeva, u Londonu „toj ogromnoj varoši čiji je zagrljaj bio smrtonosan za toliko ljudi i žena“ (Crnjanski), tačnije u slučajnom susretu u vagonu londonske podzemne željeznice i u različita vremena u mašti protagonista ove duodrame – kroz nevrijeme dva izgubljena života od 1991. do 2001“, zapisao je Nedžad Fejzić.\nFestival internacionalnog alternativnog teatra – FIAT 2013, obnovljen je na inicijativu Ministarstva kulture i uz pomoć Glavnog grada Podgorice i Crnogorskog Telekoma kao glavnog sponzora.\nDirektorica FIAT 2013 je Ana Vukotić, a predsjednik Umjetničkog savjeta je Slobodan Milatović.\nU žiriju FIAT politički teatar su Sonja Vukićević (Srbija), Marko Botić (Hrvatska) i Vasko Raičević (Crna Gora).\njavna tribina "muze u parlamentu" marinko vorgić\npredstava "priča sa istočne strane"\nCNP – Program za srijedu 27. februar 2013. godine\nFebruary 26, 2013 Najave reportaže izvještaji Comments Off on CNP – Program za srijedu 27. februar 2013. godine\nU srijedu, 27.februara na Velikoj sceni Crnogorskog narodnog pozorišta u 20 časova, biće izvedena predstava „Jaja“ Nataše Nelević, u režiji Nicka Uppera. Dramski tekst Nataše Nelević je na konkursu Crnogorskog narodnog pozorišta […]\nApril 5, 2012 Najave reportaže izvještaji Comments Off on Predstava „Jaja“\n06. april 2012. Podgorica, CNP, 20h. Predstava „Jaja“ U petak, 6. aprila na Velikoj sceni Crnogorskog narodnog pozorišta u 20 časova, biće izvedena predstava „Jaja“ Nataše Nelević, u režiji Nick Uppera. Dramski […]


RUSKINJA IZ DRENOVCA – OD KAKO SAM SE UDALA ZA SRBINA UGOJILA SAM SE 30 KILA | Info centrala\nNaslovna Istaknuto RUSKINJA IZ DRENOVCA – OD KAKO SAM SE UDALA ZA SRBINA UGOJILA...\nRuskinja Galina Sakahjan koja živi u Drenovcu kod Paraćina, kaže da se pre sedam godina udala za Srbina i za to vreme ugojila se 30 kg. Ona dodaje da se u Rusiji ne jedu tako lepa jela kao u našoj zemlji.\n„Ja nisam ni znala šta je pasulj dok nisam došla u Srbiju. A ovde sam ga jako zavolela i to mi je omiljeno jelo. Moj muž svaki drugi, treći dan traži da mu kuvam pasulj. Sve kuvam po srpskim receptima. Obožavam pečena crevca, pihitje, to su sve jela koja se u mojoj domovini ne jedu“ kaže Galina,\nGalinu smo sreli na manifestaciji Dani paprike u Drenovcu.\n„Svi pričaju da se u selu održava olimpijada, pa sam došla da vidim kako je. Jako je lepo. Srbi se razlikuju od Rusa jer ni približno ne piju kao što se u Rusiji pije. Ovde se dobro jede, a u mojoj domovini se dobro pije, ali to nije dobro. Ja ne pijem uopšte, čak ni gazirana pića. Srpsku hranu obožavam“ kaže Galina.\nU ovom selu živi nekoliko porodica u kojoj su udate Gruzijke i Jermenke.\nPrethodni tekstU ZAVIČAJNOM MUZEJU U JAGODINI IZLOŽBA „GENERAL DUŠAN DODIĆ JUNAK VELIKOG RATA“\nSledeći tekstPOTPISANA TRI UGOVORA ZA OTVARANJE REGIONALNIH INOVACONIH STARTAP CENTARA\nZAPISI IZ PRIZEMLJA:KAKO NISAM NAPISAO KOLUMNU O ARSENU


Tači: Puno ideja za dijalog s Beogradom | Radio Kosovska Mitrovica\nTači: Puno ideja za dijalog s Beogradom\n30. July, 2018 11:59 |\nPredsednik Kosova Hašim Tači nije odbacio mogućnost da se sa Srbijom razgovara i o razmeni teritorija, prenosi kosovski sajt Lajmi.\nTači nije želeo da komentariše navode u medijima da kosovska strana ima u planu da podstakne ideju razmene teritorija sa Srbijom, ali je rekao da o razgovorima sa Srbijom ima puno komentara i ideja. Takođe, rekao je, ima i lažnih vesti. On je ovo izjavio prilikom polaganja venaca na grob Adema Demačija.\nIstovremeno, organizacija ratnih veterana OVK u Kosovskoj Mitrovici putem saopštenja za medije izjasnila se protiv podele ili razmene teritorija Kosova.\nČlanovi predsedništva i Upravnog saveta ove organizacije u Mitrovici, tokom jučerašnjeg sastanka su ohrabrili predstavnike političkih partija da budu jedinstveni u dijalogu sa Srbijom, dok su tražili jednaka prava za Albance u Preševu, Medveđi i Bujanovcu i Srbe na Kosovu.\n„Organizacija ratnih veterana Oslobodilačke vojske Kosova je protiv podele, razmene teritorija, diranja ustavnosti zemlje. Tražimo jedinstvo političkih partija u dijalogu sa Srbijom, kao i ista prava za Albance u Preševu, Medveđi i Bujanovcu i Srbe na Kosovu. Organizacija ratnih veterana OVK pažljivo prati aktuelne događaje u vezi sa finalnim sporazumom i razgovorima između Kosova i Srbije“, piše u saopštenju, potpisanom od strane predsednika ogranka u Mitrovici, Rafeta Ibišija.\nIzvor: Lajmi, Koha, TV Most


Predsednici Kine i Kazahstana za jačanje saradnje - Kineski Radio Internacional\nPredsednici Kine i Kazahstana za jačanje saradnje\n2019-06-14 09:41:20 | CRI\nKineski predsednik Si Đinping sastao se u četvrtak u Biškeku sa predsednikom Kazahstana Kasimom-Žomartom Tokajevim, obećavši da će unaprediti saradnju u korist naroda dveju zemalja i regiona.\nSi je čestitao Tokajevu na izboru za predsednika Kazahstana i visoko ocenio njegov doprinos razvoju bilateralnih odnosa.\nPozdravljajući čvrsti temelj, jasan pravac i stabilan napredak u zajedničkoj izgradnji „Pojasa i puta“, Si je pozvao na produbljivanje usklađivanja Ekonomskog pojasa duž Puta svile i kazahstanske ekonomske politike „Svetao put“, kako bi donelo korist narodima dveju zemalja i regiona.\nDve zemlje treba da unapređuju olakšavanje trgovine i investicija, jačaju saradnju u oblasti proizvodnog kapaciteta, poljoprivrede, visoke tehnologije, finansija, transporta i logistike. Trebalo bi stvoriti više oblasti saradnje, podvukao je kineski predsednik.


Kulenović, Šimić, Demirović, Šošić, Bašić, Lavić – Krug99\nKulenović, Šimić, Demirović, Šošić, Bašić, Lavić\nSažeci izlaganja uvodničara sa press konferencije, 5.7.20., na temu “BiH – 25 godina nakon genocida”\nRaspravljati danas, uoči obilježavanja 25. godišnjice genocida u Srebrenici, o Bosni u kontekstu te strašne činjenice, predstavlja zaista za svakog učesnika najveći moralni, politički, znanstveni, naprosto ljudski izazov i strepnju. Jer, presuda najveće internacionalne sudbene instance je izrečena, genocid se desio u i oko Srebrenice, ali i potrage za posmrtnim ostacima još uvijek traju. Oporavak postgenocidnog BH društva sprečava se nesmanjenom žestinom. Naprotiv!\nInternacionalni pravni izrijek o lokalnom opsegu genocida je tek utjeha dijelu stradalih, ali on ne zadovoljava kriterij fakticiteta: ličnom svjedočanstvu preživjelih da se genocidna namjera prepoznavala u djelima, jedinstvenom obrascu planiranja, organizovanja, izvođenja i negiranja širom BiH, svugdje tamo gdje je vjerovanje u ličnu nevinost osujetilo otpor i odbranu. Nadgrobni natpisi i spomen ploče su mrtvi svjedoci razmjera i genocidne namjere, a živi u adresarima o toposu predratnom i sadašnjem, onih preživjelih u BiH i diljem svijeta.\nVjerovatno, kada bi u ovom času bili u stanju kondezovati sve što je napisano povodom genocida u i oko Srebrenice, ono bi možda tek naznačilo nužnost daljnih znanstvenih i sudbenih istraživanja u potrazi za odgovorima o porijeklu zla, tog strašnog učinjenog zla aktera i projektanata genocida. Porenologija kao mlada naučna disciplina o zlu, o porijeklu zla, tek bi trebala da da odgovori o genezi zla i ključnim faktorima inficiranja zlom, kako bi uspjeli da ga savladamo uz pomoć razumijevanja njegove patologije, prirode, uzroka i razvoja. I da se bez suzdržavanja lociraju infektivni opčinioci masa koji su sami nosioci raznih patoloških faktora, karakteropatija i svakojakih psihopatoloških anomalija. Onih opčinilaca masa čije su aktivnosti vodile i vode cijela društva u ljudske tragedije nesagledivih razmjera. Tim prije što su oni i danas tu oko nas, i u žudnji za neograničenom moći djeluju kao opčinioci, inspiratori i lideri stvaranja čak i društvene strukture zla, koja, u početku nevina, biva patološki inficirana i strahom od patoloških moćnika potčinjena i uvučena u zlo. I spremna na obmanu i samoobmanu tvrdeći čak da se genocid nije ni desio, povinujući se liderima bez skrupula i bezgraničnom voljom za moći i vlasti, nesposobnih da u svoj patologiji razlikuju dobro od zla, koristeći istinu i laž samo kao sredstvo. Upitni su dosezi čak i izrečenih sudskih presuda kada hinjena katarza, poput Biljane Plavšić, predstavlja u konačnici samo sredstvo obmane suda, a ne čin iskrene samospoznaje o djelima i kajanja pred počinjenim zlom. (Herman Broch)\nKoliko god to djelovalo kao iluzija u našim unutrašnjim i internacionalnim okolnostima, mi ne možemo prestati obnavljati temu o krivnji i odgovornosti za genocid. Ne zbog osvete, pogotovo ne zbog etničke političke mobilizacije u interesu i za račun političke nomenklature nastale u postgenocidnom društvu i nesređenoj državi, već mira i budućnosti ove zemlje i svakog pojedinca koji u njoj živi. I zbog otklanjanja izvjesnosti da se genocid ne obnovi, podjednako kao i strašnog civilizacijskog usuda da se on u izmijenjenim historijskim okolnostima ne počini upravo od dojučerašnjih žrtava. A toga moramo biti surovo svjesni na ovim balkanskim ali i širim prostorima kako bi demijurg genocida bio spriječen i zaustavljen.\nZato pored insistiranja na krivičnoj odgovornosti počinilaca, mora se otvorenije govoriti o moralnoj krivnji i savjesti, o odgovornosti masa koje svojim činjenjem ili ne-činjenjem etabliraju strukture zla, o metafizičkoj odgovornosti religijskih institucija za prešućivanje pa i blagoslovljenje i prikrivanje zločina genocida. A posebno u našim historijskim okolnostima uporno insistirati na političkoj odgovornosti struktura zla i otklanjanju političkih posljedica nastalih genocidom kako onih institucionalnih, tako i uspostavljenog političkog poretka nastalom iz cilja zbog kojeg je genocid i izvršen. (Jaspers)\nSamo nevina, moralna osoba ima grižu savjesti za ono što počine pripadnici njegove bliske grupe, počinalac zločina i opčinilac masa nikada!\nprof.dr. Goran Šimić\nI nakon 25 godina poslije genocida u Srebrenica, upravo taj dogadjaj, taj zlocin, podsjeti nas svake godine kakva je danasnja Bosna i Hercegovina zemlja. I mozda i vaznije, kakvi ljudi u njoj zive.\n25 godina kasnije, BiH je jos uvijek u ratu. Stvarnom i imaginarnom. Za proslost. Za sadasnjost. Za buducnost. To je jos uvijek zemlja u kojoj se velicaju ratni zlocinci, a ponizavaju njihove zrtve. To je zemlja koja nema snage da se izbori sa svojom prosloscu, niti da nadje cvrste temelje svoje buducnosti.\n25 godina kasnije, Bosni i Hercegovini su potrebni odvazni drustveni lideri. Oni koji ce se suociti sa strasnom prosloscu. Oni koji ce plakati nad svim zrtvama, a ne samo svojima. Oni koji ce priznati svoje zlocine, i steci kredibilitet da to ocekuju i od drugih koji su ih cinili. Lidere koji ce prevazici granice podjele, stvarne i zamisljene, a ne stvarati nove. Lidere koji ce brinuti o svojim sugradjanima, o njihovoj dobrobiti i dobrobiti svoje zemlje. Koji ce se boriti protiv nepravde, nejednakosti i graditi mirno i sretno drustvo. Lidere koji ce biti odgovorni i koji ce inspirisati druge da ih slijede svojim primjerom, ka povjerenju i pravdi u drustvu. Lidere koji ce omoguciti ljudima, svim u njihovom drustvu, da zive i prozive vrijedan ljudski zivot.\n25 godina kasnije, Bosna i Hercegovina jos uvijek nema takvih lidera.\n25 godina kasnije, Bosna i Hercegovina nema ni ljude koji razumiju da je odgovornost za izgradnju boljeg drustva na njima, a ne na nekim imaginarnim, drugim, bicima. Cinjenica da u tome nisu uspjeli vec 25 godina, nije krivnja nikoga drugog, do nas samih.\nprof. dr. emeritus Mujo Demirović\nIako se nije tako zvao, genocid je jedna od najstarijih pojava u ljudskoj historiji, njen trajni pratilac. Genocid treba promatrati sa više aspekata, ne samo pravno ili vidljivo, a poslije agresije na R BiH 1992-95., ovaj sociološko pravni i psihološki i vrlo kompleksan društven fenomen postajke predmet interesa i izučavanja brojnih naučnih disciplina kao i autora sa različitim pristupima. Tako, Vinston Čerčil ga je nazvao „zločin bez imena“. Koristeće se i razumijevajući Morisa Diveržea, konvencija UN od 11.12.1948.godine nije položila ispit i spriječila genocid Slobodana Miloševića koji je trajao 10 godina ne samo u Bosni i Hercegovini, iako je imala ranija iskustva kao što je holokaost, stradanje Jermena itd.\nRenkin je 1944.godine prvi definirao genocid, kovanicu od grčke riječi genos= narod, ocidere= ubiti. Ova prvalentno pravnička odrednica ušla je i u konvenciju UN 1948.godine i pokazala niz manjkavosti upravo sociološko psihološki koji i sada opterećuju i stvaraju kontraverze o njemu. Čak bi se moglo reći da unose pometnju u sudsku praksu. Navešćemo jedan manji broj kritičara ove definicije Urs Altermat, Sart, Isak Berlin, Rasel Dedier. Od bosanskohercegovačkih autoratreba istaći kritiku profesora Ćazima Sadikovića, a od autora sa regije Slavena i Bartela Leticu u knjizi Posmoderna i genocid u BiH.\nNe želeći biti neskoroman, i sam sam u svojim radovima ukazao mna neka pitanja jer Lenkinova definicija ne uključuje kulturocid, memrocid, sistemsko silovanje, opsadu gradova, ciljan ili hotimično ubijanje civila itd.\nNe ulazeći u sve istorijske razlike, posebno kad je riječ o planiranoj namjeri, kada je riječ o velikosrpskom zločinu genmocida nad Bošnjacima i Hrvatima, a granatiranje gradova i drugim građanima BiH, navešćemo nekoliko etapa koje se mogu primjeniti i na genocide u drugim državama:\nDelegitimacija potencijalnih žrtava\nDehumanizacija, koncentracija žrtava-logorologija\nDestrukcija, genocidna praksa\nPoricanje-najava novog genocida\nKao što se vidi nije se išlo u širu elaboraciju pomenutih faza, međutim, ne ulazeći u sve teorijske razlike pri definiranju zločina genocida, moguće je izvući nekoliko općeteorijskih zapažanja. Prvo, zločin genocida se izražava kao destrukcija života, genocid je ljudski zločin. Da li je to generativni nagon (Marks Bergholc) moglo bi se raspravljati. Drugo, Erih From smatra da se genocid nalazi u uvjetima ljudske egzistencije. Ovakav pristup može se naći u Lerencovim stajalištima (otkriće oružja). Uz dehumanizaciju ide i diskriminacija tako da se žrtva promatra kao broj na kojima se zločini mogu vršiti na sve načine. Posebno naglašavam organizaciju i pripremu genocida. Tako, Džordž Staton se poziva da je tadašnji predsjednik SIV-a Ante Marković još 1991.godine u BGD nedeljniku Vreme iznio poznati RAM, dok osnivač SDS Srebrov kaže da je RAM osmislio General štab JNA 1980.godine čiji je podnaslov „Plan uništenja Bosnei potpuno istrjebljenje muslimanskog naroda.\nIako se nije tako zvao niti je definiran je stalni pratioc društva, a srpski genocid se razvijao i sprovodio nad bosanskim muslimanima od 19.stoljeća (Narčetanije) do sada svaki put kada su mu to priolike pružale.\nNarabvno, da bismo ovo u potpunosti shvatili, potrebno je proučiti doktrinarne izvore i instrumente srpske ekpanzinalističke politike „Svi Srbi u jednoj državi“, (Pogledati knjigu autora Bosna i bošnjaci u srpskoj politici, 1999. i 2017.) Zadatak je pred nama kako u uslovima uspostavljenog nametnutog mira od strane velikih sila, bez istine bez pokajanja i negiranja genocida, graditi povjerenje. Vrlo teško.\nObilježavanje godišnjica ratnih dešavanja i sada, četvrt stoljeća nakon završetka rata u Bosni i Hercegovini, svjedoči o perzistiranju pristupa i, što je potencijalno najštetnije, modela politizacije ovih tema, među kojima je najjasniji primjer genocida počinjenog u Srebrenici. Istovremeno, bosanskohercegovačko društvo biva izloženo očekivanjima iznutra i izvana da će se kroz neke nejasno definisane mehanizme okrenuti još manje jasnom idealu pomirenja. Ovakvo opstajanje diskursa u kojem se za posebne slučajeve događaja iz prošlosti, a ne mislim pri tome samo na rat devedesetih, već se po potrebi takvi diskursi vraćaju i do 14. stoljeća, u jedan kolektivni identitet sistematski ugrađuje pozicija žrtve, dok drugi prema pripadnosti vlastitom kolektivnom spremno zauzimaju stav ne samo negiranja, već nerijetko i glorificiranja zločina.\nIz psihološkog ugla, prihvatanje učešća u takvim kolektivnim konstrukcijama prošlosti sasvim sigurno doprinosi i perpetuiranju uslova u kojima bi čak i ponavljanje tih odnosa bilo u očima nekih opravdano, ako ne i stvarno omogućeno. U sadašnjem ustrojstvu bosanskohercegovačkog društva, uključujući tu i ovakvu jedinstvenu operacionalizaciju ideje demokratije, ti diskursi bivaju instrumentalizirani u održavanju položaja koterija koje nazivamo političkim strankama. Model koji daje ovakav značaj kolektivnom zato nikada neće dovesti do promjene u poimanju stvarnosti pa tako i u projekcijama u budućnost. Jedino bi davanje centralne uloge građaninu, pojedincu u građanskom konceptu Bosne i Hercegovine i podrazumijevajući prihvatanje nesporno utvrđenih činjenica o prošlosti, uključujući tu prije svega i sudske presude, omogućilo otklon od šablona u kojem smo zaglavljeni i dalo novi smisao dešavanjima kroz koja su se prolamali odnosi u prošlosti. Jedino pojedinac ima pravo da „okreće novi list“ ukoliko tako osjeća i ukoliko za tim vidi potrebu, pa i da oprosti ako to želi i da realizuje uslove u kojima bi se moglo zaista govoriti o pomirenju. To uistinu i jeste zbilja velikog dijela bosanskohercegovačkog društva, samo sputana trojnim fantazijama koje ne garantuju ništa drugo sem da nas i dalje drže vezanim na klackalicama poimanja ovog društva i zamrznutim u vremenima koja su davno ostala iza nas, pogotovo za one među nama koji nemaju vlastito sjećanje na devedesete.\nPojačano i kontinuirano negiranja genocida nad Bošnjacima nesumnjivo se može povezati s jačanjem i oporavkom Srbije od izgubljenih ratova i sankcija iz devedesetih godina. Ultimativni cilj svih relevantnih srbijanskih politika jeste relativizacija i negiranje genocida, čime Srbija nastoji da postigne dva efekta. Prvo, relativizirati činjenicu da je jedina država na svijetu koja je presuđena zato što nije spriječila genocid i što je skrivala ratne zločince i drugo, stvarati drugačiju sliku o karakteru rata protiv Bosne i Hercegovine.\nDominantne srbijanske politike i danas su zarobljene u srednjovjekovnoj slici svijeta. Pritisak Srbije na vodeće političke elite u bh. entitetu RS je takvog intenziteta da je nekadašnja Odluka Vlade RS-a iz 2004. godine kojem se usvaja ‘Izvještaj o događajima u i oko Srebrenice’ poništena, a donesena nova odluka kojom se formira nekakva lokalna kvazi-komisija koja je dobila jasnu političku zadaću revizije istorije.\nGovoriti o pomirenju u situaciji kada se veličaju presuđeni ratni zločinci, kada se po njima daju imena ulicama i studentskim domovima, kada se njihove slike u velikom formatu crtaju na zidovima škola i dr., izgleda beznadežno i iluzorno, ali je ipak nužno. Tako imamo situaciju da i pored poznatih Vučićevih izjava iz perioda agresije na BiH, majka Srebrenice na njegov rever stavlja cvijet Srebrenice, pružajući tako ruku pomirenja.\nKroz period od 25 godina nakon genocida došli smo u paradoksalnu situaciju da žrtva pruža ruku pomirenja i moli za suživot, dok počinitelji genocida dobijaju sve veći i značajniji društveni status.\nNegiranje genocida je njegov nastavak. To je njegova završna, deseta faza. U slučaju genocida nad Bošnjacima, Srbija (ponekad uz pomoć RS-a) uz trenutno aktivnu desetu fazu genocida, paralelno sprovodi aktivnosti koje podsjećaju na prve četiri faze novog genocida: klasifikacija, simbolizacija, diskriminacija i dehumanizacija. Dokazi za svaku od navedenih faza su mnogobrojni i svakodnevni. Kao eklatantan primjer može poslužiti ispolitizirana odluka SANU koja narodu u susjednoj državi nastoji kazati kojim jezikom mogu i smuju da govore. Zapravo, mnogi događaji i odluke u Srbiji i RS-u ukazuju na to da se genocid tretira kako javno dobro.\nŠta je budućnost Bosne nakon 25 godina od genocida Srebrenica\nGenocid Srebrenica je povijesna činjenica. Srebrenicu i bosanski genocid nije mogao napraviti jedan čovjek – to je morao biti organizirani poduhvat državnih institucija Srbije na čelu s Miloševićem. Srbija je organizirala agresiju na Bosnu sa JNA i vojnim formacijama koje je oformio SDS.\nDvadeset i pet godina poslije genocida Srebrenica mnoge stvari su prilično jasne. Bošnjaci su gotovo anulirani u Podrinju, banjalučkoj regiji i dolini Sane, istočnoj Hercegovini, Posavini. Zašto se Bošnjaci nisu vratili u Podrinje? Zašto se Bošnjaci nisu vratili u Banjaluku? Zašto su Bošnjaci ostavili Srebrenicu u rukama zločinaca? Ovo je danas najteže moralo pitanje. Da li su Bošnjaci ostavili Srebrenicu? U njemu se pita o trajućoj hipokriziji i licemjernom oplakivanju žrtava, memorijskim ritualima političara i sveštenika koji uopće ne pokreću pitanje o životu i budućnosti bošnjačkog naroda u Srebrenici i Podrinju. U njemu se raskriva sva bijeda politikantstva i svođenja genocida na “općinsku razinu”. Vrhunac ljudskog nemorala, međutim, jeste negiranje zločina genocida i slavljenje zločinaca. To je stvarnost u kojoj živimo.\nAdornovski parafrazirano, za budućnost Bosne nije uopće dovoljno pisati pjesme o Srebrenici, fine literarne radove, održavati dugotrajne dženaze ili reducirati događaj na religijski obred i ritual, proklinjati zločince, tražiti kao žrtva milostinju, vjerovati u čuda, ostati na razni ceremonije opraštanja, ne poduzimati aktivnosti na povratku života, istrajavanje na viktimizirajućim komemoracijama… Sve to jeste dio humanih procedura saosjećanja sa žrtvama, ali očito je da treba napraviti iskorak da se vrati život koji su zločinci pokušali “izbrisati”. GLAVNI BUDUĆI ZADATAK humane politike u Bosni je aktivnost da se anulira stanje napravljeno genocidom. Spram te humane orijentacije stoji fašizam!\nŽrtva Srebrenice je zasjenila svu faktičnost genocida u Bosni od 1992-1995. Zadatak je živih da povrh Srebrenice traže i oblikuju budućnost Bosne. Ne može se ostati u stanju skamenjenosti, boli, emocije. To bi bilo pogubno. Gledajući kroz povijest Bosne, u paradoksalnoj situaciji žala za žrtvama i uništenim životom, čovjek iznova gradi novi okvir života. Memorija treba da služi budućnosti.\nSvođenje genocida Srebrenica na komemoraciju, koja je pak neophodna, nije ispunjenje moralnog zahtjeva da se nikada više ne ponovi nikome. Potrebna je drugačija vrsta djelatnosti da bi se Bosna osigurala od mogućeg novog genocida koji je već nagovješten.\nBudućnost Bosne mora biti određena životom, a prošlost treba biti opomena. Stoga se Bošnjaci moraju vratiti u Podrinje iz kojeg su protjerani. To je prvi korak protiv straha, hipokrizije i eskapizma!\nNext Sadiković i Kulenović: Evropska pravna stečevina i vrijednosti građanskog društva mapa su puta uspješne BiH


Javno komunalno preduzeće "Pogrebne usluge" - Beograd - Predsednici Srbije i Austrije položili vence na Novom groblju u Beogradu\nVi se nalazite: Početna /dešavanja /Predsednici Srbije i Austrije položili vence na Novom groblju u Beogradu\nPredsednici Srbije i Austrije položili vence na Novom groblju u Beogradu\nU sklopu zvanične državne posete Predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić i Predsednik Republike Austrije Aleksander Van der Belen su u četvrtak, 18. oktobra 2018. godine, na Novom groblju u Beogradu pirsustvovali ceremoniji polaganja venaca. Uz intoniranje državnih himni, venci su polaženi na Srpsku kosturnicu i spomenik braniocima Beograda 1914-1918 i Austro-ugarsko vojno groblje. Ceremoniji su, između ostalih prisustvovali i Nikola Selaković, Generalni Sekretar Predsednika Republike, Ambasador Republike Austrije u Beogradu Nikolaus Lutterotti, Tomas Ahamer, Izaslanik odbrane Ambasade Republike Austrije.\nSrpska kosturnica i spomenik braniocima Beograda 1914-1918 - su izgrađeni 1931. godine po projektu ruskog arhitekte Romana Verhovskog, na inicijativu Udruženja rezervnih ratnih oficira i ratnika, uz podršku beogradske opštine. U kripti ispod spomenika su smešteni posmrtni ostaci su 3.259 identifikovanih i 1.074 neidentifikovana vojnika poginulih za vreme balkanskih i u Prvom svetskom ratu.\nAustrougarsko vojno groblje je izgrađeno 1933. godine. Na groblju je sahrarnjeno 260 austrougarskih vojnika poginulih u borbama oko Beograda i 460 vojnika preminulih u ratnom zarobljeništvu 1914 - 1915. godine.\nPolaganje venaca - Srpska kosturnica branilaca Beograda 1914-1918\nPolaganje venaca - Austrougarsko vojno groblje


Milošević nezadovoljan: Onakav početak bi nas koštao protiv nekog jačeg rivala - SPORTSKI ŽURNAL\nTrener Partizana Savo Milošević rekao je da ne može da bude potpuno zadovoljan uprkos pobedi nad Radnikom\n"Partizan je ovog momenta bolji tim od nas i čestitam mu na pobedu. Pokušali smo da ugrozimo protivnika, ali nam nije uspelo. Mogli smo možda i bolje, ali to je šta imamo u ovom trenutku protiv izuzetno kvalitetnog Partizana", rekao je .\npenaltizan · 16 februar, 2020 18:37\nHahaha · 17 februar, 2020 08:32\nsmehotres · 16 februar, 2020 18:38\nDeki · 17 februar, 2020 08:34\nЛуциано · 16 februar, 2020 19:00\nDeki · 16 februar, 2020 19:11\nLuna · 17 februar, 2020 22:52\nTrifecta of Doom · 16 februar, 2020 22:20\nMilka Noisette@Trifecta of Doom · 17 februar, 2020 11:05\n@Milka · 17 februar, 2020 17:48\nPigeon · 17 februar, 2020 09:50\nnebojša · 17 februar, 2020 13:43


Termin za šetnju oko zgrade radničkoj klasi, radi očuvanja ovo malo preostalih mentalnih funkcija. - Peticije.online\nTermin za šetnju oko zgrade radničkoj klasi, radi očuvanja ovo malo preostalih mentalnih funkcija.\nMolba da se nama, home office od 9 do 5 radničkoj klasi, do 65 god, bez pasa i dvorišta, odobri termin za šetnju oko zgrade, radi očuvanja ovo malo preostalih mentalnih funkcija.\nAleksandra Antonijević Kontaktirajte autora peticije\nPotpisivanjem, ovlašćujem Aleksandra Antonijević da preda moj potpis onima koji imaju moć odlučivanja po ovom pitanju.\nDodajte peticiju "Termin za šetnju oko zgrade radničkoj klasi, radi očuvanja ovo malo preostalih mentalnih funkcija." ovom spisku\nSve vreme 9108 5430\n24 sati 7171 4260\nSve vreme 482 331\n24 sati 482 331


Vesti Archives | Page 190 of 197 | Управа за сарадњу с дијаспором и Србима у региону\nHome>>>Vesti (page 190)\nMladi Srbi u Austriji organizovani u SPO(J)I\n18. januar 2013.\tComments Off on Mladi Srbi u Austriji organizovani u SPO(J)I\nSrpska pravoslavna omladina Insbruk – SPO(J)I deluje na humanitarnom, kulturno-prosvetnom i društveno-sportskom polju, samostalno i u saradnji sa bratskim organizacijama širom sveta. Deo je saveza Organizacije srpskih studenata u inostranstvu, izdaje časopis „Spoji!“, koji ima za cilj da informiše srpsku omladinu u Austriji i okruženju. Bave se pitanjima iz oblasti srpskog jezika i pisma, istorije i tradicije, kulture, duhovnosti i …\n18. januar 2013.\tComments Off on Čuvari istorije Srba u Albaniji\nizvor: Udruženje ćirilica Živeli su u državi koja se zvanično proglasila ateističkom, iz matičnih knjiga izbrisana im je nacionalnost, u školama više nisu mogli da uče svoj jezik, a čak i porodična prezimena i lična imena morali su da promene. Šezdesetih godina prošlog veka, odnosno od režima kralja Zogua Prvog i, kasnije, Envera Hodže, za albansku državu Srbi nisu postojali: …\n17. januar 2013.\tComments Off on Srbi u Australiji povezuju dve zemlje\nizvor: Tanjug BEOGRAD – Predsednik Skupštine Srbije Nebojša Stefanović i delegacija parlamenta Australije koju predvodi zamenik predsedavajućeg Predstavničkog Doma parlamenta Stiv Džordžans složili su se danas u Beogradu da srpska dijaspora u Australiji predstavlja važnu sponu za razvoj bliskih odnosa dve zemlje. Kako je navedeno u saopštenju kabineta predsednika parlamenta, obe strane su se založile da zajedno doprinose očuvanju i …\nSvehrišćanska proslava u Srbiji\n17. januar 2013.\tComments Off on Svehrišćanska proslava u Srbiji\nOve godine navršava se 1.700 godina od donošenja Milanskog edikta, kojim je rimski car Konstantin Veliki, proglasio versku ravnopravnost i prestanak progona hrišćana. Sedamnaest vekova od potpisivanja edikta o toleranciji biće obeleženo i u našoj državi programom koji počinje 17. januara u Nišu i traje sve do 8. oktobra. Simbol koji se ukazao Konstantinu Velikom pred bitku za Rim 312. …\nKnjiževni susreti u Kancelariji za dijasporu\n17. januar 2013.\tComments Off on Književni susreti u Kancelariji za dijasporu\nPromocija knjiga poezije Milice Jeftimijević Lilić „Misterija ljubavi“, „Žubor uma“, „Mozaikot na sozdatelat“ biće večeras (17. januara) u 19 časova u svečanoj sali Kancelarije za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu Vlade Republike Srbije, Beograd, ul. Vase Čarapića br. 20. Milica Jeftimijević Lilić piše poeziju na nemačkom, italijanskom i makednoskom jeziku, a posetioci promocije moći će da se upoznaju …\nO nobelovcima-diplomatama u Atini\n16. januar 2013.\tComments Off on O nobelovcima-diplomatama u Atini\nizvor: RTS U organizaciji Nacionalne biblioteke Grčke i Ambasade Srbije u Atini, a pod pokroviteljstvom srpskog Ministarstva za kulturu i informisanja 16. januara će biti otvorena izložba „Ivo Andrić i Jorgos Seferis: dva nobelovca – dve diplomate“. Izložba traje do 23. januara. U organizaciji Nacionalne biblioteke Grčke i Ambasade Srbije u Atini, a pod pokroviteljstvom srpskog Ministarstva za kulturu i …\nZnačajno manji broj lažnih azilanata iz Srbije u Švajcarskoj\n16. januar 2013.\tComments Off on Značajno manji broj lažnih azilanata iz Srbije u Švajcarskoj\nizvor: vlada republike Srbije Beograd, 15. januar 2013. godine – Predsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić izjavio je večeras da je sa Švajcarskom rešen problem lažnih azilanata, kao i da se radi na otklanjanju opasnosti od suspenzije bezviznog režima, što predstavlja veliki korak Srbije ka EU. Dačić je nakon sastanka sa direktorom Savezne kancelarije za migracije …\n16. januar 2013.\tComments Off on Rezultati književnog konkursa „Milovan Vidaković“\n[blockquote_right]Zavet Pamtim samo ono što mi videhu oči i upamti srce: sunce ispod kosmajskih magli što sine kao iluminacija srednjovekovnom pisaru, nadnetom nad pergamentom u tmini kelije, u kojoj ispisuje živu biblijsku reč pod žiškom sveće; rosna jutra, svetla kao pčelinje saće i vetar, koji uvek beše tihi sapatnik u svim mojim seobama i seobama mog roda. Ne dosegoh nigda …\nViva Voks tamo daleko\n15. januar 2013.\tComments Off on Viva Voks tamo daleko\nViva Voks, srpski hor poznat po obradama rok i pop pesama bez instrumenata, održao je impresivan koncert u zgradi Ujedinjenih nacija u Njujorku, povodom Srpske nove godine i u čast srpskog predsedavanja Generalnoj skupštini UN. Beogradski hor, koji nastupa bez muzičke pratnje, izveo je deset numera, uključujući srpske narodne pesme „Marš na Drinu“, „Ajde Jano“, „Tamo daleko“, ali i svetske …\nStrana broj 190 od 197« First...160170180«188189190191192\t»\t...Last »


Kombinovani Kotlovi Pelet i Čvrsto Gorivo\nTKU3 DUO 30 30kw 249.374,00\nTKU3 DUO 35 35kw 257.577,00\nTKU3 DUO 50 30kw 275.661,00\n**Puštanje u rad isključivo od strane ovlašćenog servisera\nViadrus LP U22 sa Feroli Gorionikom\nKada se radi o setovima na pelet, kombinacija Viadrus U22 kotla i Ferroli gorionika, predstavlja pravi izbor. U kotao je preporučljivo ugraditi set za povećanje stepena iskorišćenja u vidu šamotnih cigli i livenih pregrada za usmeravanje plamena, čime se podiže stepen iskorišćenja i preko 90%. Postoji mogućnost i kupovine samo seta za povećanje efikasnosti za korisnike koji već poseduju Viadrus kotlove. U setu se dobija liveni kotao marke Viadrus, Ferroli gorionik i rezervoar za pelet kapaciteta 140kg. Na Viadrus koltlove sa 3 do 6 članka ugrađuje se gorionik Ferroli p7, dok se na kotlove koji imaju 7 do 10 članaka ugrađuje gorionik Ferroli p12.\nSET = Kotao VIADRUS LP U22 + FERROLI gorionik + Rezervoar za pelet*\n*Vrata i set za povećanje efikasnosti se kupuju posebno\nViadrus Pelet Set LP U22 4čl.\nViadrus Pelet Set LP U22 5čl.\nViadrus Pelet Set LP U22 6čl.\nViadrus Pelet Set LP U22 7čl.\nViadrus Pelet Set LP U22 8čl.\nViadrus Pelet Set LP U22 9čl.\nViadrus Pelet Set LP U22 10čl.\nViadrus LP U22 sa Lamborghini gorionikom\nSet na pelet u kombinaciji Viadrus U22 livenog kotla i Lamborghini gorionika predstavlja najprodavaniji set na tržištu. Ovaj gorionik ima unapređenu verziju elektro grejača koji pali pelet. U kotao je preporučljivo ugraditi set za povećanje stepena iskorišćenja u vidu šamotnih cigli i livenih pregrada za usmeravanje plamena, čime se podiže stepen iskorišćenja i preko 90%. Postoji mogućnost i kupovine samo seta za povećanje efikasnosti za korisnike koji već poseduju Viadrus kotlove. Uz kotao dolaze gorionik i rezervoar za pelet.\nSET = Kotao VIADRUS LP U22 + LAMBORGHINI gorionik + Rezervoar za pelet*\nViadrus LP U22 + B Max\nKombinacija livenog kotla Viadrus LP U22 i gorionika italijanskog proizvođača B-max predstavlja pravi izbor kada je lošiji kvalitet peleta u pitanju. Ovaj gorionik ima dva puža, tako da ne dolazi do zapušavanja. U set je uključen liveni kotao Viadrus LP U22, B-Max gorionik i rezervoar za pelet. U kotao je preporučljivo ugraditi set za povećanje stepena iskorišćenja u vidu šamotnih cigli i livenih pregrada za usmeravanje plamena, čime se podiže stepen iskorišćenja i preko 90%. Postoji mogućnost i kupovine samo seta za povećanje efikasnosti za korisnike koji već poseduju Viadrus kotlove.\nSET = Kotao VIADRUS LP U22 + BMAX gorionik + Rezervoar za pelet*\nKotao Viadrus LP U22 + Easy Pel\nKotao Viadrus LP U22 u kombinaciji sa Easy Pel gorionikom je dobar izbor ako želite da se grejete na koštice šljive, višnje, i naravno, pelet i čvrsto gorivo.\nSET = Kotao VIADRUS LP U22 + EASY PEL gorionik + Rezervoar za pelet*\nU Viadrus setove na pelet je preporučljivo ugraditi set za povećanje stepena iskorišćenja u vidu šamotnih cigli i livenih pregrada za usmeravanje plamena, čime se podiže stepen iskorišćenja i preko 90%. Postoji mogućnost i kupovine samo seta zapovećanje efikasnosti za korisnike koji već poseduju Viadrus kotlove. Ovaj komplet nije obavezan ali je višestruko koristan, glavna uloga kompleta je da kontroliše brzinu i usmeri plamen da ima što duži put kroz kotao kako bi se povećalo iskorišćenje kotla i smanjila potrošnja.\nTip kotla Sastav kompleta\nŠamotna cigla 2x264,00 Prednja liv. pregrada 1x1523,875\nliv. Preg. lož. 1x1204,3\nLiv. preg. lož. 2x1204,3\nLiv. preg. lož. 3x1204,3\nLiv. preg. lož. 4x1204,3\nLiv. preg. lož. 5x1204,3\nLiv. preg. lož. 6x1204,3\nLiv. preg. lož. 7x1204,3\nDonja vrata za prelazak na pelet P7\nu kombinaciji sa Lamborghini gorionikom\nThermomax je kombinovani liveni (tropromajni) kotao koji se proizvodi u rasponu snage do 88kw i karakteriše ga visok stepen efikasnosti. Predviđen je za sagorevanje čvrstog goriva i peleta a zahvaljujući tropromajnom sistemu cirkulacije dimnih gasova ima visoku efikasnost i smanjeni negativan efekat na životnu sredinu. Prednost ovog kotla ogleda se u mogućnosti ugradnje vrata za korišćenje peleta. Vrata su pripremljena za montažu gorionika na pelet Lamborghini. Sistemom za dvoja vrata na lak i jednostavan način omogućen je nesmetan rad kotla, tako da je ugradnjom gorionika na pelet na jednim vratima omogućen rad kotla na pelet a otvaranjem vrata sa gorionikom i zatvaranjem standardnih vrata kotao može bez problema raditi na čvrsto gorivo.\nSET = Kotao THERMOMAX + Gorionik LAMBORGHINI + Rezervoar + Vrata za pelet\nThermomax 3čl. 19kw Provereno najjeftinije - pozvati (%)\nThermomax 4čl. 28kw Provereno najjeftinije - pozvati (%)\nThermomax 5čl 38kw Provereno najjeftinije - pozvati (%)\nThermomax 6čl. 48kw Provereno najjeftinije - pozvati (%)\nThermomax 7čl. 59kw Provereno najjeftinije - pozvati (%)\nThermomax 8čl. 70kw Provereno najjeftinije - pozvati (%)\nThermomax 9čl. 79kw Provereno najjeftinije - pozvati (%)\nThermomax 10čl. 88kw Provereno najjeftinije - pozvati (%)\nKotlovi na pelet Thermal namenjeni su za centralno grejanje stambenih ili manjih poslovnih površina. Rade automatski, doziranjem peleta pomoću transportnog puža iz spremnika za pelet koji je deo uređaja, smeštenog iznad kotlovskog dela uređaja. Plamen koji se razvija u kotlu tokom normalnog izgaranja drvenog peleta oslobađa upravo onu količinu CO2 koja se oslobađa sagorevanjem drveta. Pomoću vrhunske regulacije ugrađene u kotao moguće je podešavati temperaturu u prostoriji. Postoji mogućnost programiranog rada, a čelična konstrukcija i moderni dizajn samo su neke karakteristike koje doprinose visokom stepenu iskorišćenja. Kod kotla Termal 25 ekspanziona posuda, pumpa i sigurnosni ventil su integrisani u kotlu dok je kod kotlova Termal 34 i 50 zaštitna pumpa (služi samo za cirkulaciju vode u kotlu kao zaštita od kondenzacije) i hidraulička skretnica.\nSET=Kotao TERMAL + Gorionik LAMBORGHINI + REZERVOAR + VRATA ZA GORIONIK\nSet na pelet Mareli\nMareli Calisto je kombinovani čelični kotao na čvrsto gorivo. Ovaj kotao je prilagođen za korišćenje peleta uz dodatak gorionika na pelet. Regulator promaje je uračunat u cenu kotla. Set se sastoji od čeličnog kotla Mareli Calisto, gorionika EasyPel i spremnika za pelet zapremine 140 kg. Ugradnjom gorionika na pelet značajno se produžuje vek trajanja kotla. Lakoća promene ogreva ne zahteva izmene i prepravke na samom kotlu.\n*Akcija traje od 19.11.2018. do 24.11.2018.\nsniženo na 154.022,00\nsniženo na 168.000,00\nsniženo na 187.200,00\nMegal Specijal sa Lamborghini gorionikom\nTrajnožareći kotao Megal Specijal sa Lamborghini gorionikom obezbeđuje visok stepen iskorišćenja. U setu dobijate čelični kotao Megal Specijal, gorionik Lamborghini i rezervoar za pelet 140kg. Prilikom ugradnje gorionika na pelet važno je voditi računa da gorionik po snazi odgovara kotlu na koji se ugrađuje.\n* Garancija 5 godina na kotao.\n** Garancija 2 godine na gorionik.\nMegal Specijal sa Ferroli gorionikom\nSet se sastoji od kotla Megal specijal koji je konstrukcijski napravljen tako da je prilagođen montaži gorionika na pelet. Poseduje visok stepen iskorišćenja. Set je vrlo isplativ ukoliko poredimo cenu i kvalitet.\nFeroli Pelet set 47,9kw 245.167,00\nAkcija od 01.09. do 31.10.2018.\nKotlovi Tkan su čeličini kotlovi sa automatskim lozenjm na bio masu (pelet, koštice višnje i trešnje, opiljci iz drvoprerade...). Mogućnost loženja na čvrsto gorivo( drvo, ugalj,...) i tada je loženje ručno. U sebi ima ventilator koji pomaže sagrevanju kada se loži na čvrsto gorivo. 90% je stepen korisnosti na pelet.\ntermopool beograd srbija cene kombinovani kotlovi pelet čvrsto gorivo\nUkupno poseta: 502804\tjuče: 1071\tdanas: 999 © BgAutentik


Crnogorski “rat za crkve” se nastavlja\nBy Newsroom / Објављено на: June 20, 2019\nCrnogorski predsednik, Milo Đukanović, rekao je da očekuje da će Carigradska patrijaršija priznati autokefalnost Crnogorske pravoslavne crkve (CPC), jer bi, kako je rekao, sve ostalo bilo u suprotnosti sa kanonskim zakonom.\nU intervjuu za Televiziju N1, rekao je da će se iznenaditi ako Carigradska patrijaršija drugačije misli.\n“To bi bilo suprotno kanonskom pravu, bilo bi suprotno temeljnom principu etnofiletizma. Kako smo izgubili svoju državu 1918. godine, nakon toga, bez obzira što je to bio nasilni čin, logično, 1920. godine, ostavili su nas bez crkve,” rekao je Đukanović.\nKako je naveo, okolnosti su se 2006. godine promenile, a Crna Gora je sada nezavisna država.\n“U skladu sa ovim principom koji sam pomenuo, organizacija Pravoslavne crkve prati organizaciju države”, rekao je Đukanović.\nOn je naglasio da nema govora o pokušaju da se crnogorske crkve i manastiri Srpske pravoslavne crkve (SPC) otmu i dadnu Crnogorskoj pravoslavnoj crkvi donošenjem novog zakona.\n“Ovo je strašna i brutalna politička manipulacija”, naglasio je Đukanović.\nOn je rekao da je, prema državnom arhivu Crne Gore, to državna imovina.\nĐukanović je rekao da u Ustavu Crne Gore danas stoji da je imovina neotuđiva.\n“To znači da svako ko može dati relevantnu dokumentaciju, da dokaže pod kojim uslovima, zakonski je stekao imovinu, koja je do 1918. bila u rukama države, zadržao bi tu imovinu”, rekao je on.\nOn želi, kako je rekao, da sačuva ono što je oduzeto od države Crne Gore.\n“Iz tog razloga, rekao sam vam, radi se o užasnoj i brutalnoj manipulaciji, gde podizanjem takve prašine pokušavaju prikriti zločin koji je u međuvremenu počinjen protiv države Crne Gore, oduzimajući joj dragocjenu imovinu”, dodao je Đukanović.\nMitropolija Primorsko-crnogorska (MCP), u svojoj reakciji na intervju, rekla je da nije protiv usvajanja novog zakona o slobodi veroispovijesti, ali je protiv jednostranih aktivnosti crnogorskih vlasti u tom pogledu.\nMCP je rekla da je važno da predsednik Crne Gore, Milo Đukanović i Vlada, provedu najšire moguće konsultacije sa svim relevantnim subjektima o tom aktu.\n“Mitropolija, kao i mnogo puta ranije, ponavlja da nije protiv usvajanja novog zakona, ali će biti protiv jednostranih aktivnosti crnogorskih vlasti po ovom pitanju”, kaže MCP u saopštenju.\nMCP je navela da Đukanović zna da je zakon, kakav je sada, usmeren protiv Srpske pravoslavne crkve.\n“On ne zna i nisu ga dobro savetovali, pa je ponovio da crkva u Crnoj Gori, pogrešno nazvana Crnogorska pravoslavna crkve (CPC), nikada nije bila autokefalna, niti je ukinuta po naredbi Aleksandra Karađorđevića”, kaže MCP u odgovoru.\nMCP je navela da je još manje korektan zaključak koji Đukanović crpi iz, kako su rekli, navodne nezavisnosti CPC – da je imovina u državnom vlasništvu.\nPrema njima, u Srbiji je, za razliku od Crne Gore, postojala pravoslavna crkva sa kraja devetnaestog veka, koja je bila autokefalna od Carigradske patrijaršije od 1879. godine.


32.vijecnik: Zenički hljeb i igre\nZašto me sportsko-edukativna manifestacija “Ulični basket Mokušnice”, održana danas na košarkaškom terenu na Mokušnicama podsjeća na metaforu ” hljeba i igara”? Da, “hljeba i igara”, popularnu metaforu za metode kojima neka vlast osigurava podršku stanovništva kao s početka 2. vijeka u vrijeme apatije građana Rima kada se sve većim zanimanjem za raskošne gladijatorske igre i druge javne spekatkle u organizaciji države, izgubio interes za politiku i brigu o javnim stvarima.\nZato što je isti dan pred sjedištem Gradske uprave u organizaciji neformalne grupe porodilja Zeničko-dobojskog kantona, pred zgradom Gradske uprave u Zenici održan protest iz kojeg saznajemo da njihove naknade iznose 11 KM, a isplate kasne. Gradonačelnik Zenice im je naglasio da je ova oblast u nadležnosti kantona i federacije, te da porodilje svoja prava trebaju tražiti kod njih.\nDa li je moguće da neformalna grupa porodilja Zeničko-dobojskog kantona ne zna šta je čija nadleženost iako im ime grupe nosi ime kantona ili je osnovni cilj protesta skretanje pažnje na gradonačelnika Kasumovića i njegovo poznavanje nadležnosti?\nIdemo dalje... Čitajući saopštenje koje je objavio HDZ 1990 Zenica razmišljam o tome kako je jadan narod koji misli da takve spodobe rade u njihovom interesu i brinu za budućnost multietničke BiH.\nKada je u decembru prošle godine protivzakonito konstituisano Gradsko vijeće, dušebrižnici hrvatskog naroda nisu ni primjetili a ni reagovali na činjenicu da je to učinjeno na način suprotan Ustavu i Zakonima FBiH koji jasno utvrđuju da su u organima FBIH Bošnjaci,Hrvati i Srbi kao konstitutivni narodi zajedno sa ostalima proporcionalno zastupljeni. Kao ustavni princip, takva proporcionalna zastupljenost je bazirana na popisu stanovništva iz 1991 godine.\nDa apsurd bude veći u svom saopštenju konstatuju da niti jedan Hrvat, a kamoli Srbin, nije direktor javnog preduzeća ili javne ustanove, niti pomoćnik gradonačelnika ili bilo koji rukovodilac, ali ipak podržavaju Gradonačelnika Kasumovića kao što su i svih ovih godina podržavali Husejina Smajlovića.\nMladen Delić (Hrvat)bi rekao da li je to moguće????\nIzmeđu ostalog kažu da je “žalosno i to što postoje najmanje dva zaključka ranijih saziva gradskog vijeća koji obavezuju Gradonačelnika da prilikom sljedećih upošljavanja mora voditi računa o nacionalnoj strukturi, što je do sada uvijek namjerno ignorirano i nikada ispoštovano”. Žalosno, a ipak su svo vrijeme podržavali tog jednog, a sada i ovog drugog.\nDa li su se zadovoljili “mrvicama” ili ga podržavaju s razlogom? Draženka Subašić (DF), nova je direktorica Javne ustanove Dom porodica Zenica, a Maša Škrbić, nova zaposlenica, ako se ne varam i jedna od direktora Javnog preduzeća “Zenicatrans”. Branislav Lovrić, na čelu je Nadzornog Odbora JP “Tržnica”, a u JP “Parking-servis“ novi odbor predvodit će Zoran Marković. Trivičević Dragan član je NO JP za prostorno planiranje i uređenje grada Zenica, a Lerotić Bruno JP Gradsko groblje Zenica.\nUskoro ćemo saznati i ko je novi direktor rtv Zenica, odnosno čiji je sin, kao i da li će istražitelji, odnosno organi gonjenja ući u javna preduzeća čiji izvještaji nisu usvojeni na sjednicama gradskih vijeća.


Kina zadržava cenzuru Interneta\nKina je danas poručila da će zadržati cenzuru interneta i potvrdila da će nastaviti da blokira sve sadržaje za koje smatra da su "podrivački" ili da su pretnja po "nacionalno jedinstvo".\nSaopštenje o politici prema internetu objavljeno je tri meseca nakon spora o cenzuri zbog kojeg je američka kompanija "Gugl" (Google) povukla svoj pretraživač.\nU izveštaju se navodi da je krajem 2009. godine u Kini bilo 384 miliona korisnika interneta, što je oko 29 odsto od ukupnog broja stanovnika.\nKineska Vlada planira da u sledećih pet godina taj broj poveća na 45 odsto jer su, kako se ističe u izveštaju, ruralne oblasti "digitalna pukotina."\nMeđutim, Kina koja redovno blokira internet stranice poput "Fejsbuka", "Jutjuba" i "Tvitera" nije dala naznaku da će ublažiti "veliki vatreni zid" - što je nadimak za mrežu raznih filtera zbog kojih korisnici interneta sa kopna ne mogu da pristupe materijalu za koji vlada smatra da je "osetljiv".


Dejan Stojiljković: Elektronske knjige neće ugroziti štam\nTanjug 13. jula 2021. 14:14\nBEOGRAD – Elektronska knjiga će u budućnosti svakako naći svoje mesto među čitaocima, ali neće u nekoj velikoj meri ugroziti knjigu u tradicionalnom, štampanom vidu, smatra pisac Dejan Stojiljković.\n„Svojevremeno je, na prelazu u 21. vek bilo predviđanja da će najkasnije do 2012, ili tako nešto, prestati da izlaze štampane novine i magazini. To se, naravno, nije desilo. Naročito mislim da se to neće desiti sa štampanom knjigom“, rekao je Stojiljković agenciji Tanjug.\nU prvom u seriji Tanjugovih razgovora sa piscima, izdavačima i književnim stručnjacima o sadašnjosti i budućnosti upotrebe i međuodnosu elektronskih i štampanih knjiga, Stojiljković je naglasio da je „knjiga na papiru drevna tehnologija, izuzetno praktična, jednostavna i samim tim – savršena“, i da ne vidi „zaista bilo šta što može da je zameni“.\n„Podsetiću vas da se poslednjih godina dešava ‘rivajvl’ gramofonskih ploča pa čak i audio-kaseta. Nema nijednog većeg svetskog izvođača ili benda koji svoj novi album ne izbaci istovremeno i na vinilu. Ako je neki format prezentovanja umetnosti dobar, a ploča i štampana knjiga to svakako jesu, on će trajati večno“, ocenio je Stojiljković.\nPisac romana „Konstantinovo raskršće“ (2009), „Duge noći i crne zastave“ (2012), „Olujni bedem“ (2017), „Dukat za lađara“ (2020) i drugih, lično koristi i elektronske knjige, naročito za literaturu na engleskom ili rukopise koje uređuje, ali naglašava da mu je kao detetu 20. veka štampana knjiga nezamenljiva.\n„Miris papira, dodir, uvez… To su nezamenljive stvari. Imam veliku biblioteku i volim ona luksuzna, lepo koncipirana izdanja, ilustrovana, tvrdokoričena… Takođe, veliki sam kolekcionar stripova i, eto, ne mogu da čitam stripove u e-izdanju. To mi je potpuno bezveze“, istakao je Stojiljković.\nNjegov roman „Konstantinovo raskršće“ nedavno je njujorški izdavač „Bluming tvig buks“ objavio na engleskom i kao e-knjigu, dostupnu preko Amazonovog Kindl servisa, a Stojiljković kaže da je u pregovorima sa platformom „Bukmejt“ da njegova proza, objavljena kod njih, bude prevede na više jezika i pojavi se u elektronskoj formi.\nStrani izdavači nisu objavili više Stojiljkovićevih romana u prevodu na engleski, jer pisac pretpostavlja da za sad „nisu u tome videli komercijalno opravdanje“, ali veruje da će „dosta toga po tom pitanu da se promeni kada izađe televizijska serija“, koja bi trebalo da bude snimana po „Konstantinovom raskršću“.\nKada je reč o domaćim izdavačima, Stojiljković kaže da su savršeno svesni značaja elektronske knjige, jer danas kada neki pisac potpisuje ugovor za novu knjigu „tu je i obavezna klazula o e-izdanju, čega ranije nije bilo“.\n„Mislim da dobro držimo korak, ako se ima u vidu da, kada su tehnološke inovacije u pitanju, znamo da kasnimo godinama. Koliko je samo trebalo da plaćanje kreditnim karticama postane uobičajena stvar… Danas skoro svako ima uređaj poput pametnog telefona ili tableta, koji može nositi sa sobom, u prevozu, na plažu, što elektronsku knjigu čini vrlo praktičnom“, ocenio je pisac.\nStojiljkovićevi romani pored stampanih izdanja, Laguna objavljuje i u elektronskom obliku na platformi „Eden Buks“, dok na servisu „Bukmejt“ izdaje kraću prozu, gde trenutno ide njegov kratki roman u nastavcima „Dorćolski rekvijem“.\n„To je sjajan koncept: svakog ponedeljka – nova epizoda. Kao serije na Netfliksu. Kada prođe određeno vreme precizirano ugovorom, sve to što je na ‘Bukmejtu’ mogu da objavim i na papiru. Tako su neke ranije priče odatle završile u mojoj poslednjoj zbirci ‘Neonski bluz’ i javljali su mi čitaoci koji su ih prvobitno čitali u e-formi da su ih rado opet pročitali na papiru“, rekao je Stojiljković.\nKao čitalac koji ima mnogo knjiga u elektronskom i papirnom izdanju, Stojiljković ističe da je sjajno što pretplatnici servisa kao što su „Eden buks“ i „Bukmejt“ mogu na svom mobilnom imati pristup stotinama hiljada knjiga „svake sekunde, na bilo kom delu planete“.\nPrema njegovim rečima, čitanje tradicionalne knjige ne treba da bude nikakva prepreka za čitanje e-knjiga, ili obrnuto, već ta dva koncepta treba da idu uporedo, da se dopunjavaju.


Danas se ČUVAJTE VETRA: Vernici slave dan prenosa moštiju svetog Stefana | Društvo\nDanas se ČUVAJTE VETRA: Vernici slave dan prenosa moštiju svetog Stefana | Mondo Portal\nDanas se ČUVAJTE VETRA: Vernici slave dan prenosa moštiju svetog Stefana 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n15.08.2020. / 10:22 10:26\nDanas se ČUVAJTE VETRA: Vernici slave dan prenosa moštiju svetog Stefana\nAutor Georgi Mitev Šantek 15.08.2020. / 10:22 10:26\nVernici Srpske pravoslavne crkve danas obeležavaju prenos moštiju Svetog Stefana, Prvog velikomučenika i današnji dan nazivaju Svetim Stefanom letnjim ili Stevanom Vetrovitim\nSrbi ovog sveca nazivaju Stevanom Vetrovitim, plaše ga se i poštuju da im vetar ne bi oduvao seno, slamu, a doneo razne bolesti. Zato se veruje da se na današnji dan treba čuvati vetra.\nNEĆU DA KREPAM! Javio se Kačavenda iz bolnice i otkrio u KAKVOM je ZAISTA STANJU\nPrimorci današnji praznik smatraju mornarskom slavom, jer im Stevan Vetroviti daje vetar za njihova jedra.\nBiblijsko svedočanstvo kaže da je sveti arhiđakon Stefan bio, kao i dvanaest velikih apostola, nadahnut silom Duha Svetoga. Činio je mnoga čudesa, pomagao ljudima i sva ta njegova dobra dela pominju se u Svetom pismu Novog zaveta. U toj prvoj godini po stradanju i Vaznesenju Hristovom, Sveti Stefan je ogromnom snagom svoje vere, svojih reči i dela podsećajući na reči zakona i proroka Starog zaveta, dokazivao Jevrejima, svojim sunarodnicima, da su oni zaista ubili Mesiju, očekivanog toliko vekova.\nZbog toga je među svojim bližnjima imao mnogo neprijatelja, ali ih je uvek pobeđivao svojim jasnim i istinitim rečima. Kako nisu mogli drugačije sprečiti njegovo propovedanje, pribegli su, uz pomoć lažnih svedoka, kleveti da je hulio na Boga i Mojsija, baš kao što se zbilo i sa Isusom Hristom. Tako su narodne duhovne starešine protiv Svetog Stefana pobunile narod.\nNa suđenju Sveti Stefan je odlučno i razložno pobijao jednu po jednu klevetu lažnih svedoka. Izložio je, jasno i sa velikim poštovanjem, celu istoriju Izrailja od Avrama, koji je prvi dobio obećanje o dolasku Mesije do Mojsija, o kojem je govorio sa velikim strahopoštovanjem i uvažavanjem. No, istina o Mesiji još više je razbesnela svešteničke i narodne poglavare.\nU tom trenutku Arhiđakon Stefan je pogledao u nebo i rekao:\n"Evo, vidim nebesa otvorena i sina čovečjeg gde stoji s desne strane Boga". To je razjarilo sve njegove sudije te su Arhiđakona Stefana izveli iz grada i ubili kamenjem.\nPATRIJARH IRINEJ O MILU ĐUKANOVIĆU: Tuga me obuzima kad vidim koliko dubok može biti ljudski pad\nsveti stefan spc vetar\nСвети првомучениче Срефане, моли Бога за нас грешне.\n15.08.2020. / 11:23\n'Ajte braćo draga,'Ajte sa svih strana,da slavimo ime Svetoga Stefana.Cija mlada duša blaguje u Raju,i čija će dela večito da traju.Na njega su nekad bacali kamenje,a danas je slava narodno znamenje.Svi Hrišćani koji celom dušom slave,ići će kroz život uzdignute glave.Zato setimo se ovog blagog dana,Svetog mučenika,Svetoga Stefana.'Ajte braćo draga,'Ajte sa svih strana,da slavimo ime Svetoga Stefana.( Sv.vladika Nikolaj )


eKapija | Beogradska filharmonija slavi 90. rođendan maestra Mladena Jagušta\nIzvor: eKapija | Četvrtak, 06.11.2014.| 16:23\nBeogradska filharmonija slavi 90. rođendan maestra Mladena Jagušta\nVanrednim koncertom u sezoni pod nazivom "Optimizam kao dijagnoza", Beogradska filharmonija obeležava 90. rođendan dirigenta Mladena Jagušta, u petak 14. novembra (Kolarac, 20h). Jedinstveni Jagušt predvodiće orkestar Filharmonije u interpretaciji Mocartove Male noćne muzike i Serenade za gudački orkestar Čajkovskog, kao i Bramsove Prve simfonije.\nMladen Jagušt je samo godinu dana mlađi od orkestra Beogradske filhamonije sa kojim je nastupio tačno pedeset puta. Debi sa Filharmonijom je imao davne 1958. a poslednji nastup bio je povodom njegovog 80. rođendana, 2004. godine. Za 51. zajednički koncert maestro je odabrao kompozicije koje su obeležile njegov lični i profesionalni razvoj.\n- Mocartova Mala noćna muzika je prvo delo koje sam svirao kao violista u gudačkom orkestru. Serenadu za gudački orkestar Čajkovskog sam dirigovao pred kraj studija, a Bramsova Prva simfonija me podseća na početak moje velike ljubavi. Zahvalan sam Beogradskoj filharmoniji na poverenju, poštovanju kao i na želji da se obeleži moj jubilej - kaže Jagušt povodom ovog specijalnog koncerta.\nBard muzičke umetnosti, Mladen Jagušt, dirigent je bogatog iskustva i poletne energije. Jaguštova dugogodišnja plodna karijera obuhvata opsežan repertoar dela svih oblika muzičkog izražavanja iz različitih stilskih epoha: horsku a cappella muziku, kamernu orkestarsku muziku, simfonijsku orkestarsku muziku i vokalno-instrumentalna dela. Bez obzira na to što je već duže vreme u statusu penzionera i u poodmaklim godinama, Jagušt je i dalje veoma aktivan kao dirigent.\nUlaznice za rođendanski koncert Mladena Jagušta su u prodaji na biletarnicama Beogradske filharmonije i Kolarca, kao i preko onlajn sistema dostupnog na sajtu Filharmonije. www.bgf.rs