Ali Kemal Guler preminuo je na bazenu luksuznog odmarališta u okrugu Alanja u jugozapadnoj turskoj provinciji Antalija u Turskoj.\nDečak je ostavljen na čuvanje svom ujaku, Okanu Guleru, dok su se njegovi roditelji smestili u svoje sobe na početku porodičnog odmora.\nTRAGEDIJA U BADOVINCIMA: Dečak se utopio u Drini\n15. 07. 2021. u 10:10\nOkan je zatim nakratko odšetao do svoje sobe da stavi telefon na punjenje - verujući da je dečak bezbedan jer su oko bazena spasioci.\nPrema novinskom sajtu DHA, kada se Okan vratio u bazen i pronašao je svog nećaka kako nepomično pluta u vodi.\nOsmogodišnjak je izvađen iz vode dok su mu hotelski lekari pritrčali, ali nažalost nisu uspeli da ga spasu.\nPolicajci su uhapsili tri muškarca odgovorna za bezbednost bazena - Gokhan A. (36), Ahmet O. (33) i Murat K. (25) - nakon što su saznali da niko od trojice nije bio na svom radnom mestu kada se školarac utopio.\nNije objavljeno kada će suđenje početi, ali se tvrdi da će dečakova porodica podneti tužbu protiv hotela.\nTurska letovanje u Turskoj utopio se dečak udavio se dečak udavio se dečak u bazenu


Državni organi deset godina nemi na nesprovođenje zakona\nSkoro deset godina od uvođenja sistema javnih nabavki i stupanja na snagu akata koji regulišu ovu oblast, država je privela zakonu „Apoteku Beograd“. Od 2004. do 2013. godine, ova ustanova je, kao i većina državnih apoteka, nabavljala lekove po internim procedurama, bez tendera, uz prećutno odobrenje nadležnih organa koji po ovom pitanju nisu ništa preduzimali.\nPrvi Zakon o javnim nabavkama u Srbiji donet je 2002. godine i propisao je da za dobra i usluge koje nabavlja državni organ ili ustanova mora sprovoditi javna nabavka. Ovaj postupak ima za cilj da se novac iz budžeta racionalno troši, da se ostvari konkurencija među ponuđačima, kao i da postoji kontrola nad trošenjem sredstava poreskih obveznika.\nKada je prvi zakon stupio na snagu, „Apoteka Beograd“ sprovela je javnu nabavku lekova koji se izdaju na recept. Već 2004. u ovaj akt uneta je izmena koja predviđa da se za dobra koja naručilac nabavlja „radi dalje prodaje ili pružanja usluga trećim licima“ ne mora sprovoditi javna nabavka. Po mišljenju „Apoteka“, ova izmena omogućila je da nabavke lekova budu izuzete iz zakona, a za takav svoj stav „Apoteka Beograd“ nije imala potkrepljenje u mišljenju nadležne državne instutucije.\nTako je jedina ustanova na teritoriji grada koja je imala pravo da izdaje lekove na recept, a čije troškove pokriva Republički fond za zdravstveno osiguranje iz sredstava osiguranika, odnosno građana, prestala da lekove nabavlja po zakonom propisanim pravilima.\n„Apoteka“ se od 2004. do 2008. nije obraćala državnim institucijama. Jedini dokument koji bi eventualno mogao da potvrdi stav „Apoteke“ je mišljenje koje je Ministrarstvo finansija uputilo Srednjoj ekonomskoj školi u Loznici.\nOvo mišljenje ticalo se izuzeća od primene zakona po osnovu nabavke radi dalje prodaje i u njemu je naznačeno da se za ovakve nabavke ne raspisuje tender. Taj dokument izdat je u februaru 2004. pre nego što je u zakon ušla pomenuta izmena i moglo je da bude važeće samo do trenutka kada su na snagu stupile izmene i dopune Zakona 1.jula 2004.\n„Eventualno tumačenje ovog mišljenja, posle stupanja na snagu izmena i dopuna zakona, ne može biti ispravno. Kada je na snagu stupio novi pravni akt, propisani su i uslovi koji moraju biti zadovoljeni da bi nabavka radi dalje prodaje bila izuzeta iz zakon“ – tvrdi Nemanja Nenadić iz „Transparentnosti Srbija“.\nNovi zakon koji je regulisao oblast javnih nabavki donet je 2008.godine. „Apoteka Beograd“ se te godine, kao i naredne, dva puta obraćala Upravi za javne nabavke za stručno mišljenje, ali nikakvog odgovora nije bilo.\n„U trenutku kada nam se „Apoteka Beograd“ obratila, mi nismo imali nadležnost da potvrdimo da se ovo izuzeće iz zakona odnosilo i na apotekarske ustanove, konkretnije, na nabavke lekova na recept. Sve do aprila 2013. odgovor na ovakav zahev moglo je dati jedino Ministarstvo finansija kao predlagač zakona“ tvrdi direktor Uprave za javne nabavke Predrag Jovanović.\nUprava je, međutim, mogla da uputi „Apoteku“ na organ koji je bio nadležan da joj da ovakvo pravno mišljenje, iako nije bila ni u kakvoj zakonskoj obavezi da to i učini.\n„Apoteka“ 2009. godine traži uputstva i od Ministarstva finansija. Ovo ministarstvo dalo je zvanično mišljenje koje nije bilo dovoljno jasno. U odgovoru se citira pomenuti član zakona bez dodatnih objašnjenja, a potom se navodi da se taj izuzetak od zakona primenjuje pod uslovom da „Apoteka“ nema posebna ili isključiva prava. Nigde se ne potvrđuje ili negira da ova ustanova ta prava ima ili nema.\n„Naime, ako preprodaja predmetnih lekova predstavlja vaše isključivo ili posebno pravo preprodaje, mišljenja smo da u tom slučaju se na nabavke takvih lekova ne bi odnosila odredba člana 7. stav 1. tačka 5) ovog zakona iz razloga neispunjenja zakonom utvrđenog uslova u navedenoj odredbi, već bi za nabavke predmetnih lekova postojala vaša obaveza kao naručioca za sprovođenje postupka javne nabavke u smislu ovog zakona.“\nMišljenje broj 011-00-036/2009-27 Ministarstva finansija upućeno Apoteci Beograd 6. 2. 2009.\nPitanje „Apoteke“ da li ona ima ta prava, ostalo je bez odgovora.\nMinistarstvo finansija izdalo je 15. 1. 2010. u svom „Biltenu“ stručno mišljenje na koje se „Apoteka“ poziva tvrdeći da je regulisalo njihov status i potvrdilo izuzeće iz zakona za nabavke lekova. Ovo mišljenje, kako smo saznali u razgovoru sa direktorkom Draganom Simić, nije se odnosilo isključivo na „Apoteku Beograd“, već na „neku drugu državnu apoteku“ koja je od ministarstva tražila mišljenje po istom osnovu. Uprava „Apoteke Beograd“ shvatila je da se ovaj dokument odnosi i na njihovu ustanovu.\nMišljenje broj 011-00-972/2009-27 Ministarstva finansija objavljeno u „Biltenu“ 15.1.2010.\n„Ovo mišljenje, takođe, ne rešava pravnu dilemu.U njemu se navode samo neki od uslova neophodnih za primenu navedenog izuzetka, ali ne i stav o tome da li su svi uslovi zadovoljeni“ – kaže Nenadić.\nIspostavilo se da, suprotno tvrdnjama „Apoteke Beograd“, ova ustanova nijednog trenutka nije imala uporište za nesprovođenje javnih nabavki u mišljenju nekog državnog organa.\nKrajem decembra 2012. objavljen je izveštaj Državne revizorske institucije o reviziji finansijskih izveštaja „Apoteke Beograd“ za 2011. godinu. Zaključak izveštaja utvrdio je da ova ustanova mora poštovati zakon kada nabavlja lekove koji se izdaju na recept, a da to nije činila.\n„ Preporučuje se Apoteci Beograd da nabavku lekova sa Liste lekova za osigurana lica Republičkog fonda (lekovi koji se izdaju na recept) vrši u skladu sa zakonom kojim se uređuju javne nabavke.“\nDržavni revizor odgovorio je i na nedoumice u vezi sa imanjem posebnih ili isključivih prava. Tako navodi da su „Apoteci“ te godine kada je vršena revizija, uz pomoć dva dokumenta data isključiva prava na teritoriji grada za izdavanje lekova na recept i refundiranje troškova od Republičkog fonda.\n„Apotekama su Uredbom o planu mreže zdravstvenih usluga i Pravilnikom o uslovima, kriterijumima i merilima za zaključivanje ugovora sa davaocima zdravstvenih usluga i za utvrđivanje naknade za njihov rad za 2011. godinu (čiji je sastavni deo Predračun sredstava za 2011. godinu) data isključiva prava, za teritoriju jedne ili više opština (za najmanje 40.000 stanovnika), odnosno grada, za izdavanje lekova na recept i refundiranje troškova nastalih prilikom izdavanja lekova na recept...\n...Apoteka, zahvaljujući tome što izdaje lekove na recept i refundira troškove nabavke lekova iz javnih prihoda (od Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje) ima isključivo pravo koje je izdvaja na tržištu od privatnih apoteka te se na nabavku lekova koji se izdaju na lekarski recept ne može primeniti odredba člana 7. stav 1. tačka 5) Zakona o javnim nabavkama“\nIzveštaj o reviziji sastavnih delova finansijskih izveštaja za 2011.godinu „Apoteke Beograd“ objavljen 25.12.2012.\nNacrt tog izveštaja u kome je jasno izrečeno da javne nabavke moraju da se sprovode, dostavljen je „Apoteci“ mesec dana ranije. Sada je već bilo izgledno da će konačno morati da poštuje zakon. Međutim, oni tada pokušavaju da novim argumentima ponovo za sebe izdejstvuju poseban status.\nArgumenti „Apoteke“ se proširuju, pa se navodi i to da ona nije u mogućnosti da utvrdi potrebne količine lekova, jer to zavisi od broja recepata koje propiše lekar i stoga ne može da sprovodi javne nabavke. Traži da se privatne apoteke koje izdaju lekove na recept stave na listu korisnika sredstava Republičkog fonda kako bi i one bile u obavezi da sprovode javne nabavke. U suprotnom, privatne apoteke će, kako zaključuju „Apoteke Beograd“ nabavljati lekove bez komplikovanih procedura i tako oslabiti položaj njihove ustanove na tržištu koja lekove neće imati sve dok se ne okonča postupak javne nabavke. Navodi se, takođe, i da zakon propisuje da se javna nabavka mora sprovesti na osnovu generičkog naziva (sastava leka), a ne zaštićenog imenu i da bi to moglo dovesti da toga da se u apotekama nađu samo lekovi pojedinih proizvođača. Određena, na tenderu izabrana veledrogerija, ne bi imala lekove svih proizvođača, već samo onih čiji je ovlašćeni distributer.\n„Apoteka“ potom traži hitno mišljenje od Ministarstva finansija da li do donošenja konačne odluke državnih organa sme da lekove nabavlja po internim procedurama. Kao najjači adut, „Apoteka“ navodi nestašicu lekova.\n„Molimo vas za hitno mišljenje da li Apoteka Beograd može vršiti nabavku lekova koji se izdaju na recept na dosadašnji način, odnosno po svojoj internoj proceduri, a samo do dobijanja zvanične instrukcije o načinu primene Zakona o javnim nabavkama na nabavku lekova koji se izdaju na recept.\nUkoliko se u navedenom periodu nabavka lekova koji se izdaju na recept ne bude sprovodila na dosadašnji način, postoji ozbiljna opasnost da će doći do nestašice lekova na tržištu, odnosno da će biti prekinut kontinuitet u snabdevanju stanovništva lekovima“\nDopis 353 „Apoteke Beograd“ Ministarstvu finansija 24. 1. 2013.\nJoš jedan pokušaj „Apoteke“ da kupi malo vremena bilo je uvođenje centralizovanih javnih nabavki u oblasti zdravstva. Svi lekovi, aparati i materijali koji su neophodni za zdravstvene ustanove, trebalo bi da se od naredne godine nabavljaju preko centralnih javnih nabavki. Predlog „Apoteke“ bio je da joj se omogući da lekove nabavlja kao i do tada, sve do početka 2014, kada je predviđeno da bude uključena u plan mreže centralizovanih nabavki.\nPosle iscrpne prepiske, od državnih institucija, u aprilu 2013 – kada na snagu stupa novi zakon, stižu konačni odgovori. Ovim zakonom Uprava za javne nabavke dobija ovlašćenje da institucijama izda mišljenje o primeni zakona.\nMinistarstvo zdravlja, u dopisu od 5. 4. 2013. koji šalje Ministarstvu finansija i Upravi za javne nabavke, predlaže da državne apoteke bude izuzete od sporovođenja zakona. Ova dva ključna organa bila su saglasna – za nabavke lekova koji se izdaju na teret obaveznog zdravstvenog osiguranja moraju se sprovoditi javne nabavke u skladu sa zakonom. Javna nabavka lekova konačno je sprovedena mesec dana kasnije, u maju 2013.\nU proteklih deset godina, nijedna od institucija nadležnih da sprovode kontrolu nabavki „Apoteke Beograd“ nije vršila svoju dužnost. Takvu proveru nisu izvršile ni republička budžetska inspekcija, kao ni Agencija za budžetsku inspekciju grada Beograda. Republički fond za zdravstveno osiguranje ovu kontrolu izvršio je tek u maju 2013, ali ovaj izveštaj još uvek nije objavljen. Jedini zvanični dokument je izveštaj Državne revizorske institucije koji je i ukazao na nepravilnosti u poslovanju ove institucije kod nabavki lekova.\nFarmaceutska delatnost ili trgovina?\nOsnivač „Apoteke Beograd“ sve do 2007.godine bila je Republika Srbija, odnosno, Ministarstvo zdravlja. Tada osnivačka prava prelaze na Grad Beograd. Skupština grada, kao organ osnivača ima pravo da traži podnošenje izveštaja o radu i poslovanju, kao i da postavlja članove upravnog, nadzornog odbora, direktora i zamenika direktora ove ustanove – ukratko, da upravlja radom „Apoteke“ i da je nadzire.\nBez obzira na činjenicu da je grad osnovao „Apoteku“ „kao zdravstvenu ustanovu za obavljanje farmaceutske zdravstvene delatnosti na primarnom nivou“, ova ustanova je u Privrednom sudu u Beogradu registrovana kao trgovina na malo farmaceutskim proizvodima. Tu činjenicu “Apoteka” je koristila da dokaže da, se kao registrovana trgovina, ni po čemu ne razlikuje od privatnih apoteka I da lekove nabavlja radi dalje prodaje.\n“Ne može razlika u osnivaču dovoditi u pitanje delatnost apoteke”, tvrdi Dragana Simić, direktorka “Apoteke Beograd”.\nDržavni revizor u svom izveštaju utvrđuje da ipak može. Zakon o zdravstvenoj zaštiti navodi da se promet lekova u apotekama vrši radi ostvarivanja njihove primarne delatnosti, odnosno pružanja zdravstvene farmaceutske zaštite, a ne radi ostvarivanje profita.


Krim upozorio NATO: Ne zanosite se na Crnom moru - 12.11.2021, Sputnik Srbija\nKrim upozorio NATO: Ne zanosite se na Crnom moru\n„Nastavlja se praksa približavanja našim granicama. I tu postoje dva aspekta. Prvi je vojni, kada vlasti stranih država počinju da se zanose, verovatno zaboravljajući do kakvih posledica po ceo svet mogu da dovedu globalni sukobi. Takva približavanja našim granicama nemaju nikakvu perspektivu. Strane države iskušavaju snagu Rusije, koliko je ozbiljno spremna da štiti svoj teritorijalni integritet, izviđaju, ali granica Ruske Federacije je dobro zaštićena“, rekao je Bobkov za Sputnjik.Prema njegovom mišljenju, pojačavanje vojne aktivnosti zemalja NATO-a kod obala Krima nije slučajno, budući da je poluostrvo strateški važan region.„Drugi aspekt je politički. On se može shvatiti mnogo jasnije. Svaki put kada se približavaju granicama Krima, naši protivnici pokušavaju da podsete da ne priznaju status poluostrva, da se ne približavaju teritoriji Ruske Federacije, već teritoriji druge države koja iz sve snage pokušava da uđe u NATO. I svemu ovome neće skoro biti kraj, pošto je u zapadnim zemljama na vlast došla generacija političara koja nije vaspitana na tragedijama rata iz prošlog veka“, objasnio je političar.Ministarstvo odbrane Rusije saopštilo je ranije da se na Crnom moru povećavaju vojna dejstva Sjedinjenih Američkih Država i njenih saveznika u NATO-u. Takođe je navedeno da je u četvrtak izviđački avion RC-135 britanskog ratnog vazduhoplovstva pokušao da se približi granici jugozapadno od Krima, zbog čega je u vazduh podignut ruski lovac Su-30.\nrusija, krim, nato, crno more, sad, rusija – vojska i naoružanje\nZamenik predsedavajućeg krimskog parlamenta Vladimir Bobkov pozvao je zemlje NATO-a da se ne zanose u Crnom moru organizovanjem provokacija sa približavanjem obalama Krima.\n„Nastavlja se praksa približavanja našim granicama. I tu postoje dva aspekta. Prvi je vojni, kada vlasti stranih država počinju da se zanose, verovatno zaboravljajući do kakvih posledica po ceo svet mogu da dovedu globalni sukobi. Takva približavanja našim granicama nemaju nikakvu perspektivu. Strane države iskušavaju snagu Rusije, koliko je ozbiljno spremna da štiti svoj teritorijalni integritet, izviđaju, ali granica Ruske Federacije je dobro zaštićena“, rekao je Bobkov za Sputnjik.\nPrema njegovom mišljenju, pojačavanje vojne aktivnosti zemalja NATO-a kod obala Krima nije slučajno, budući da je poluostrvo strateški važan region.\n„Drugi aspekt je politički. On se može shvatiti mnogo jasnije. Svaki put kada se približavaju granicama Krima, naši protivnici pokušavaju da podsete da ne priznaju status poluostrva, da se ne približavaju teritoriji Ruske Federacije, već teritoriji druge države koja iz sve snage pokušava da uđe u NATO. I svemu ovome neće skoro biti kraj, pošto je u zapadnim zemljama na vlast došla generacija političara koja nije vaspitana na tragedijama rata iz prošlog veka“, objasnio je političar.\nMinistarstvo odbrane Rusije saopštilo je ranije da se na Crnom moru povećavaju vojna dejstva Sjedinjenih Američkih Država i njenih saveznika u NATO-u. Takođe je navedeno da je u četvrtak izviđački avion RC-135 britanskog ratnog vazduhoplovstva pokušao da se približi granici jugozapadno od Krima, zbog čega je u vazduh podignut ruski lovac Su-30.\n11 Novembar, 14:57


Mediheal Pore-Clean Cleansing Foam 170 ml 14004 | ONLINE KOZMETIKA\nPena za čišćenje lica za masnu kožu. Dubinski čisti pore gustom sapunicom. Puder od minerala crnog uglja apsorbuje prekomerni sebum i nečistoće sa kože. Kompleks tanina sačinjen od prirodnih sastojaka pomaže u uklanjanju mrtvih ćelija sa površine kože.\nSastav: Water, Glycerin, Myristic Acid, Palmitic Acid, Stearic Acid, Potassium Hydroxide, Lauric Acid, But-ylene Glycol, Beeswax, Cocamide DEA, Glycol D-istearate, Cocamidopropyl Betaine. Glyceryl Stearate, PEG-100 Stearate, Charcoal Powder, Benzyl Glycol, Fragrance, Ethylhexylglycerin, Sodium Chloride, Dipropylene Glycol, Carica Papaya (Pa-paya) Fruit Extract, Disodium EDTA, Diospyros K-aki Leaf Extract, Vitis Vinifera (Grape) Fruit Extract, Carthamus Tinctorius (Safflower) Flower Extract.Coffea Arabica (Coffee) Seed Extract, Polygonum Cuspidatum Root Extract, Camellia Sinensis Leaf Extract, Castanea Crenata (Chestnut) Shell Extract.Zanthoxylum Piperitum Fruit Extract, 1,2-Hexanediol, Fomes Officinalis (Mushroom) Extract, Urea.Alcohol, Propylene Glycol\nImam masnu kožu sklonu bubuljicama, i bila mi je potrebna neka dobra pena za umivanje koja će ukloniti višak masnoće sa lica i samim tim sprečiti pojavu novih bubuljica. Mogu da kažem da sam veoma zadovoljna i cenom i kvaltetom i preoručila bih je svima sa sličnim problemom :D


Prvo pitanje se odnosilo na podršku slijepim i slabovidnim osobama, koje prema Uredbi o obimu, uslovima i načinu ostvarivanja prava osiguranih lica na korištenje ortopedskih i drugih pomagala, endoproteza, stomatološko-protetske pomoći i nadomjestaka (SI. | Skupština Kantona Sarajevo\nPrvo pitanje se odnosilo na podršku slijepim i slabovidnim osobama, koje prema Uredbi o obimu, uslovima i načinu ostvarivanja prava osiguranih lica na korištenje ortopedskih i drugih pomagala, endoproteza, stomatološko-protetske pomoći i nadomjestaka (SI. novine KS br. 38/07, 29/08 i 40/14), mogu ostvariti pravo samo na tamne naočale, govorni toplomjer i bijeli štap, za koji nije obezbijeđena obuka za njegovo korištenje. To ne može ni približno zadovoljiti stvarne potrebe ovih osoba, koje zbog težine i vrste invaliditeta imaju mnogo teškoća u organizovanju svakodnevnog života.\nStoga, ponavljam pitanje upućeno Vladi i Ministarstvu zdravstva - da li se poduzimaju aktivnosti sa ciljem unapređenja u ovoj oblasti, kako bi se osigurali što bolji uslovi života osobama sa navedenom vrstom invaliditeta?\nDrugo pitanje, upućeno takođe Ministarstvu zdravstva Kantona Sarajevo, a na koje nisam dobila odgovor, je glasilo: kada će se konačno pristupiti rješavanju problema stomatoloških usluga za osobe sa težim invaliditetom, posebno za djecu sa posebnim potrebama?\nNaime, stomatološki zahvati kod djece s posebnim potrebama rade se pod općom anestezijom. Popravak zuba pod općom anestezijom u BiH trenutno se radi samo u mostarskom Caritasovom centru Sveta obitelj, gdje obučen tim stomatologa i anesteziologa obavlja zahvate ove vrste. Kako je ovo za sada jedina ustanova tog tipa u Bosni i Hercegovini, liste čekanja su, naravno, sve duže i duže. Takođe, Trebinje i Banja Luka su u prošloj godini pokrenuli rješavanje ovog problema. Klinički centar u Sarajevu u saradnji sa Stomatološkom klinikom, prema mojim saznanjima, ima potrebnu opremu, ali se iz nekog razloga ne vrše ove usluge.\nDakle, roditelji čija su djeca zdrava imaju zagarantovanu zdravstvenu uslugu, a roditelji djece s posebnim potrebama zaštitu koja im je zakonom zagarantovana - ne mogu iskoristiti. Smatram da je krajnje vrijeme da se ovaj problem počne rješavati i ponovo molim za odgovor da li nadležni rade na rješavanju istog i koje su eventualne aktivnosti koje će se poduzeti u, nadam se, skorijem periodu?


Sukcinat dehidrogenacija u fumarat, Krebsov ciklus limunske kiseline\nSukcinat, nastao u predhodnom stadiju iz sukcinil-CoA, se dehidrogenizira u fumarat. Proces se katalizira uz pomoć enzima sukcinat dehidrogenaze, koji je u kovalentnoj vezi sa flavin adenin dinukleotidom, koji ima ulogu akceptora vodikovoga atoma,\nSukcinat + Sukcinatdehidrogenaza-FAD ----> Fumarat + Sukcinatdehidrogen.-FADH2\nEnzim sukcinat dehidrogenaza se nalazi na unutrašnjoj membrani mitohondrija, velike je molekularnetežine. Sem kovalentno vezane FAD u centru ima jednu vezu sumpora sa dva atoma željeza, a na drugom mjestu vezu sumpora sačetiri atoma željeza. Tokom reakcije atomi željeza prelaze iz dvo u trovalentno stanje, i smatra se da suoni nosioci elektrona.\nSukcinat dehidrogenaza je inhibirane od strane malonata, što ima važnu ulogu u regulaciji samog ciklusa.\n> 7. Hidratacija fumarata i formiranje maleata.


Izraelski put od socijalizma do kapitalizma i ekonomskog čuda – Magazin Plus\nHome/Kultura/Izraelski put od socijalizma do kapitalizma i ekonomskog čuda\nKrajem 2016. godine PEW Research objavio je rezultate istraživanja o najobrazovanijoj religijskoj zajednici na svijetu. Rezultati su sljedeći:\nProsječan Jevrej provede 13.4 godina obrazujući se, kršćanin 9.3, budista 7.9, a musliman i hindus svega 5.6 godina. Svjetski prosjek je 7.7 godina školovanja u prosjeku.\n61% odraslih Jevreja (starijih od 25 godina) su visokoobrazovani, 20% kršćana, 12% budista, 10% hindusa i 8% muslimana, a svjetski prosjek je 14%.\nDakle, muslimani su skoro duplo ispod svjetskog prosjeka po obrazovanju.\nKada je riječ o dobitnicima Nobelove nagrade, i tu Jevreji prednjače u odnosu na ostatak svijeta. U proteklom stoljeću, 21% od ukupnog broja znanstvenika koji su dobili Nobelovu nagradu, bili su Jevreji, iako Jevreji čine svega 0.2% svjetske populacije. Udio muslimana koji su dobili Nobelovu nagradu je 0.8%, iako muslimani čine 24.1% svjetske populacije.\nGeneralno, Jevreji kao narod, ali i sama država Izrael plijene svojim intelektualnim pregalaštvom, a posljednjih decenija inovativnošću i nevjerovatnim tehnološkim postignućima. Danas Izrael spada među 10 najinovativnijih zemalja svijeta, a prema podacima OECD-a, ulaže 4.3% BDP-a u inovacije i istraživanja, po čemu je prvi u svijetu. Prema Globalnom izvještaju konkurentnosti za 2017-2018. godinu, izraelska ekonomija je treća na listi najinovativnijih ekonomija.\nNo, nije uvijek bilo tako. Izrael je od svog osnivanja 1948. godine, pa narednih 30-ak godina bio socijalistička zemlja. U Startup naciju i današnjeg Cyber giganta nije izrastao mitski, preko noći, zahvaljujući velikodušnoj pomoći Amerike, što je uveliko rasprostranjen mit, naprotiv, zemlja je prolazila kroz teške ekonomske periode, od kontrole cijena do hiperinflacije. U početku, Izrael je imao ogroman javni sektor, sindikati su bili vrlo utjecajni, vlada je uspostavila kontrolu cijena i deviznih troškova, porezi i budžetski rashodi bili su veoma visoki. Tako je bilo sve do 1977. godine kada na vlast dolazi Menachem Begin u vrijeme čijeg je mandata nobelovac Milton Friedman posjetio Izrael u svojstvu ekonomskog savjetnika Beginove vlade. U New York Timesovom članku iz 1978., navodi se da je Beginova vlada ukinula propise o kontroli valute koji su bili na snazi još od vremena prije nego je Izrael postao država 1948. Mapecka kalkalit – ekonomsko uništavanje – oslobodilo je izraelsku funtu državne kontrole, ukinuti su izvozni podsticaji i nameti na uvoz i smanjene su državne subvencije na osnovne robe, što je potez koji je imao direktni utjecaj na svakog izraelskog potrošača.Milton Friedman je prilikom posjete Izraelu pohvalio ekonomsku politiku finansijskog ministra Simha Ehrlicha, napominjući da prosječan izraelski državljanin – koji već plaća neke od najviših poreza – bori se s rastućim cijenama hrane i probija se kroz močvaru inflacije koja trenutno pogađa 3.6 miliona ljudi, treba biti strpljiv, rekavši da će politika ekonomske liberalizacije na kraju rezultirati ekonomskim čudom sličnim poslijeratnom oporavku Zapadne Njemačke. I doista, to se i dogodilo.\nRast izraelskog BDP-a proteklih 50 godina.\nMeđutim, reforme nisu bile ni jednostavne ni bezbolne.\nIako je poslovna situacija postala mnogo bolja i potrošači su imali koristi od pojave velikog broja jeftinih i visokokvalitetnih proizvoda, inflacija u zemlji ne samo da nije poražena, već je prerasla u hiperinflaciju. 1979. godine dostigla je 111%, 1984. 450%, a u prvoj polovini 1985. 500%. Također, ranije 1983. godine pojavila se bankarska kriza, što je dovelo do nacionalizacije najvećih banaka.\nBeginova ekonomska politika pokazala se kontroverznom: s jedne strane, on je pokrenuo trend da se izraelska ekonomija kreće ka kapitalizmu, i da se tokom godina stav Izraelaca prema tržišnoj ekonomiji promijeni: ranije su prezirali kapitalizam i vrednovali jednakost i socijalnu pravdu, a sada su žudili za bogatstvom i većim životnim standardom. S druge strane, njegovo nepoznavanje problema s inflacijom dovelo je do teške ekonomske situacije i trebalo je tražiti izlaz iz ćorsokaka.\n1984. godine u Izraelu je na vlast došla vlada nacionalnog jedinstva. Vodio ju je ljevičarski političar Šimon Peres, a Yitzhak Modai iz desničarskog Likuda, postao je ministar finansija. Razvio je program ekonomske stabilizacije, koji je usvojen u ljeto 1985. Programom su se slijedila dva glavna cilja: smanjenje budžetskog deficita i suzbijanje inflacije. Glavne tačke programa bile su:\nRadikalno smanjenje budžetskih rashoda, prije svega svih vrsta subvencija;\nPrivatizacija vladinih preduzeća;\nPostizanje sporazuma sa tada moćnim sindikatom Histadrut o uvođenju kontrole plata, čime bi odvojili rastuću platu od inflacije cijena;\nHitne mjere koje nameću privremenu kontrolu cijena širokog spektra osnovnih proizvoda i usluga;\nSmanjivanje realnih zarada u privredi kako bi se smanjila domaća potražnja, povećala konkurentnost izraelskog izvoza i smanjila nezaposlenost\nZnačajna devalvacija šekela u odnosu na dolar i održavanje stabilnog kursa na novom nivou što duže; i\nSprječavanje Centralne banke Izraela da štampa novac kako bi se pokrili državni deficit.\nOvi koraci, zajedno s kasnijim uvođenjem tržišno orijentisanih strukturnih reformi, uspješno su ojačali ekonomiju, otvorivši joj put za brzi rast tokom 1990-ih. Plan je od tada postao model za ostale zemlje koje se suočavaju sa sličnim ekonomskim krizama.\nProgram je kritikovan u inostranstvu, međutim, uspjesi postignuti još tokom njegove implementacije utišali su kritičare. Već 1986. inflacija je iznosila 19%, a budžetski deficit je smanjen.\nInflacija u Izraelu od 60-ih godina do danas.\nVažnost tržišnih reformi prepoznala je i ljevica, a Perez, koji je pristao da liberalizira ekonomiju da bi izašli iz ćorsokaka, nije bio jedini. Yitzhak Rabin, koji je na vlast došao 1992. godine, nastavio je s privatizacijom i privlačenjem stranih investitora velikodušnim poreskim olakšicama. Počele su se razvijati visoke tehnologije, a nakon toga Izrael je stekao status svjetskog lidera u ovoj oblasti.\n1996. godine započela je nova faza reformi, koja je povela Izrael ka razvijenoj tržišnoj ekonomiji. Te godine, mladi i ambiciozni lider Likuda Benjamin Netanyahu, postao je premijer. Njegov prvi premijerski mandat bio je kratkotrajan: već 1999. bio je primoran da podnese ostavku. Ipak, uspeo je da uradi nešto. Pored tradicionalnih mjera kao što su smanjenje poreza i troškova, kao i privatizacija, Netanyahu je građanima omogućio da iz zemlje izvuku neograničen iznos novca, otvore račune u stranim bankama, slobodno ulažu u druge zemlje i zadrže stranu valutu. Tokom ovog perioda ulaganja u visoke tehnologije su iznosila milijardu dolara godišnje. Reforme su provedene u veoma teškim političkim uslovima, zatvoren je veliki broj ekonomski neodrživih preduzeća što je dovelo do nezadovoljstva sindikata. Kao rezultat toga, Netanyahu je izgubio izbore.\nPo odlasku iz vlade, Netanyahu se našao u opoziciji, aktivno kritikujući svog nasljednika Ehuda Baraka. U međuvremenu, izraelska ekonomija je počela da opada, uslijed sukoba s Palestincima. Desničari su vratili vlast, vladu je predvodio bivši general Ariel Sharon, koji je Netanyahua imenovao za ministra finansija.\nKao ministar, Netanyahu je reformisao poreski sistem, smanjio javni sektor, smanjio mnoge poreze i propise, aktivno se boreći s monopolima, smanjio je zavisnost ljudi od socijalnih programa, zahtijevajući od primalaca da traže posao, reformisao je penzioni sistem i smanjio budžetski deficit. Privatizacija je zahvatila banke, rafinerije nafte i aviokompanije.\nIshod reformi bio je zapanjujući: ekonomija je počela rasti, nezaposlenost se smanjila, bankarski sektor je ojačao, investicije su porasle, udio javnog duga u BDP-u drastično je pao, ali sukob sa Sharonom zbog povlačenja trupa iz Gaze 2005., primorao je Netanyahua da napusti vladu. Naredne četiri godine ponovo je proveo u opoziciji.\nDanas, po glavi stanovnika, Izrael je daleko ispred ostatka svijet u istraživačkom i tehnološkom inovacijama. Između 1991. i 2000. godine, čak i prije velike reforme 2005., godišnja ulaganja kapitala u Izraelu, gotovo sva privatna, povećala su se gotovo 60 puta, s 58 miliona na 3.3 milijarde dolara, a kompanije koje su pokrenule izraelski poduzetnički fondovi porasle su sa 100 na 800. Prihodi Izraela od informacionih tehnologija porasli su sa 1.6 milijardi na 12.5 milijardi dolara. Do 1999. godine Izrael je bio na drugom mjestu iza Sjedinjenih Država po uloženom privatnom kapitalu shodno BDP-u.\nIstraživanje svjetskog ulagačkog kapitala kompanije Deloitte & Touche iz 2008. godine pokazalo je da Izrael u šest ključnih oblasti: telekomunikacijama, mikročipovima, softveru, biofarmaceutskim sredstvima, medicinskim uređajima i čistoj energiji, zauzima drugo mjesto, odmah iza Sjedinjenih Država po tehnološkim inovacijama.\nBenjamin Netayahu je kao premijer 2009. godine nastavio svoje reforme. Tako je 2014. godine odobren plan privatizacije značajnog broja državnih preduzeća, uključujući: proizvođače oružja, pošte, energetiku, vodosnabdijevanje, željeznice, luke. Čak je bilo planirano da se započne s privatizacijom zatvora, ali su ti planovi otkazani.\nIzrael je prešao dug i trnovit put ka liberalnoj ekonomiji i tim putem i danas ide. Reforme sprovedene od 1977. transformirale su zemlju i postale još jedan dokaz efikasnosti tržišne ekonomije. Iako se u Izraelu još uvijek može osjetiti snažna zaoštavtina ljevice, no, ona se iz godine u godinu smanjuje.


Novih 30 slučajeva korona pozitivnih u Kladovu, Boru i Majdanpeku - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Novih 30 slučajeva korona pozitivnih u Kladovu, Boru i Majdanpeku\nJoš 13 Kladovljana pozitivno je na korona virus, a kako se od virusne infekcije oporavilo šest pacijenata broj aktivno pozitivnih u ovoj podunavskoj opštini je u porastu i prema podacima Zdravstvenog centra Kladovo sada su aktivno zaražene 62 osobe.\n0Piše: J.B.K. 04. marta 2021. 16.37\nU kladovskoj opštini su od početka epidemije korona virusom bile zaražene 1462 osobe, do sada je izlečeno 1.342 bolesnika, a od posledica infekcije preminulo je 58 pacijenata.\nGradski štab za vanredne situacije u Boru saopštio je da je zabeleženo 13 novih slučajeva korona virusa, oporavilo se sedam osoba, pa je na teritoriji grada 122 aktivna slučaja virusne infekcije. U borskoj Opštoj bolnici je na kovid odeljenjima od 26 hospitalizovanih pacijenata, njih 24 pozitivno na virus. Juče je u kovid ambulanti „Rudar“ devet pacijenata bilo na prvom, a 30 na kontrolnom pregledu, dok sun a bolničkim odeljenjima pregledana 33 pacijenta.\nPrema podacima Doma zdravlja Majdanpek juče je testirana 21 osoba, a kod četiri je potvrđeno prisustvo korona virusa, pa su sada u majdanpečkoj opštini 24 osobe aktivno zaražene korona virusom. Zbog teže kliničke slike u tercijarnim ustanovama van Majdanpeka hospitalizovana su dva bolesnika, a u kovid ambulantama tokom jučerašnjeg dana obavljena su četiri prva i 12 kontrolnih pregleda. Od početka epidemije u majdanpečkoj opštini korona virusom je inficirana 881 osoba, do sada je izlečeno 825 bolesnika, dok su od posledica virusne infekcije preminula 32 pacijenta.


Pokloni joj ružu i podseti da vodi računa o svom zdravlju! | MarketingITD\nNacionalni dan borbe protiv raka dojke u organizaciji Fonda B92 i kompanije Avon, uz podršku Nacionalne kancelarije za skrining i Instituta za medicinu rada Srbije, obeležen je nizom aktivnosti čiji je cilj jačanje svesti o značaju prevencije u borbi protiv raka dojke, s obzirom na to da je ova bolest i dalje jedan od vodećih uzroka smrtnosti među ženama u Srbiji, iako izlečiva ukoliko se otkrije na vreme.\nGlavni događaj održan je prvog dana proleća na beogradskom Kalemegdanu, ispred paviljona “Cvijeta Zuzorić”, gde je postavljena specijalno dizajnirana žardinjera u obliku vrpce roze boje, simbola borbe protiv raka dojke. Organizatori, aktivisti nevladinih organizacija, žene koje su pobedile rak dojke i brojne poznate ličnosti poslali su sa ovog mesta svoje poruke ohrabrenja ženama kojima je dijagnostikovan rak dojke, ali i zajednički apel svim ženama svih generacija da odvoje vreme za preventivne preglede koje im mogu spasiti život.\nAkcija je nastavljena postavljanjem neobičnih cvetnih aranžmana na neočekivanim gradskim lokacijama kako bi poruka o značaju prevencije stigla do što većeg broja ljudi.\nSa istom idejom, najreprezentativniji gradski objekti osvetljeni su u roze veče uoči i na sam Nacionalni dan borbe protiv raka dojke, što ne bi bilo moguće bez nesebične podrške gradskih institucija.\nTrg republike u Beogradu osvetljen roze bojom\nPrema podacima Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“, u Republici Srbiji je tokom 2011. godine obolelo 4.616 žena od karcinoma dojke, dok je u istoj godini umrlo 1.647 žena. U odnosu na žene u Evropi, naše žene nalaze se u srednjem riziku obolevanja od karcinoma dojke i u visokom riziku umiranja od ove vrste malignog tumora.\nPredsednik Fonda B92 Veran Matić povodom ove akcije rekao je sledeće:\n„Iako smo već uradili puno, daleko smo od toga da možemo zadovoljno da pogledamo na učinjeno. Sve dok zdravstveni sistem ne bude efikasno i masovno sprovodio skrining, Fond B92 će podsećati da je ovo jedini način da izađemo na kraj sa najmasovnijim ubicom žena“\nU sklopu kampanje, na zvaničnoj Facebook stranici kompanije Avon facebook.com/Avon, pokrenuta je aplikacija koja omogućava slanje virtuelne roze ruže. Za svako slanje kompanija Avon donira jedan dinar projektima koji se bave edukacijom žena iz ruralnih sredina o raku dojke. Tradicionalno, kompanija Avon prikuplja sredstva prodajom Avon proizvoda iz linije za borbu protiv raka dojke, a 100% sredstava koje se prikupe ovim putem kompanija ulaže u projekte za borbu protiv ove bolesti. Avon Fondacija je prisustna u Srbiji već deset godina, a do sada je donirala preko 30 miliona dinara za borbu protiv raka dojke i porodičnog nasilja.\nAvon društveno odgovorno Fond B92 rak dojke\nProglašene opštine pobednici kojima će Coca-Cola napraviti...


HOLANDIJA REKLA “NE” MASKAMA, svi ih smatraju ludacima: “MASKA NE POMAŽE, LJUDI I DALJE UMIRU – ZAŠTO SE MUČITI” – Lokalne Vesti\nComments Off on HOLANDIJA REKLA “NE” MASKAMA, svi ih smatraju ludacima: “MASKA NE POMAŽE, LJUDI I DALJE UMIRU – ZAŠTO SE MUČITI”\nOvu odluku koju je donijela Holandija se protivi skoro svim odlukama evropskih zemalja koje su nametnule obavezno nošenje maski u zatvorenom, a neke zemlje su donijele obavezu nošenja maski na otvorenom.\nVlada ove evropske države je izjavila da neće svojim građanima nametati obaveznop nošenje maske jer tvrde da njihova učinkovitost nije u potpunosti dokazana i da one samo u ovim ljetnim danima i pri visokim temperaturama mogu samo biti teret.\nUmjesto toga, vlada će tražiti od građana da drže propisanu fizičku udaljenost.\nMinistrica zdravlja Tamara van Ark u ovoj zemlji je rekla da budući niko nije dokazao učinkovitost ove maske, nema potrebe da se građani muče sa nošenjem istih, ali su u obavezi da imaju fizičku udaljenost i da je poštuju.\nKoji je vaš komentar na ovo? Da li se vi pridržavate svih mjera koje je donio krizni štab u vašoj zemlji?


Rokenrol se ne predaje, talentovana deca ga čuvaju-Master Blaster rok obračun - Radioaktivni Komarac\nMarch 26, 2018 March 27, 2018 by Radioaktivni Komarac\nU nedelju 18.03., u velikoj sali SKC-a održan je tradicionalni “Koncert učenika i profesora”, i spektakularni “Obračun bendova” Master Blaster škole, koji se održava jedanput godišnje. Sjajna atmosfera, prepuna sala, dobra energija harizmatične i talentovane dece, fenomenalni stručni žiri… sve to je doprinelo da događaj bude na svetskom nivou.\nNastupilo je 10 različitih bendova s tim da su neka deca svirala i pevala u više bendova, a svi su učenici rokenrol škole Master Blaster. Ređale su se redom pesme od izvođača i grupa Oasis, Rag’n’Bone Man, Alice Merton, Idoli, The White Stripes , Moloko, Shakira, Camila Cabello, The Trammps, Amy Winehouse.\nStručni žiri su činili Uroš Đurić, konceptualni umetnik, slikar, glumac i muzičar, široj publici poznat je kao bubnjar grupe URBANA GERILA i kao ANĐEO iz kultnog filma “Mi nismo anđeli”.\nMladen Lukić, prvi trombon pozorišta na Terazijama, vokal i istaknuti član sastava BALKANIKA koji predvodi Sanja Ilić, sa kojim ce ove godine predstavljati našu zemlju na Eurosongu u Portugalu i Vladan Rajović – Bubnjar kultnog benda KANDA KODŽA I NEBOJŠA. Žiri FINALISTE OBRAČUNA ocenjuje sa dve ocene, jednom za muzičko izvođenje, drugom za scensku pojavu i nastup. Pre toga publika određuje koja tri benda idu u finale.\nU pauzi za vreme glasanja, nastupio je i gost, mladi talentovani gitarista Aleksa Danić zajedno sa učenicima škole. Oni su uspeli na vrlo lep način da dočaraju Stingovu muziku.\nNa kraju kako je publika odlučila u finale su se plasirali deca koja su izvodili pesme od Trampsa, Šakire i Kamile Kabejo. Bend Tramps je predvodila sjajna pevačica Milica Spasojević, koja je i glavni vokal zvaničnog benda škole, ali su “Šakira i Kamila”, osim sjajnog pevanja, imali prema oceni žirija za nijansu bolju scensku pojavu, pa su imali jednako glasova. Bend koji je predstavljao Kamilu činili su Vuk Rančić za bubnjevima, Bogdan Novaković za bas gitarom, Ema Rosić – klavijature, Aleksa Sakić i Milica Krneta – gitare, vokal – Manu Bertolotti, a bend koji je predstavljao Šakiru: Sergej Petrović za bubnjevima, Mihailo Bojanovski na bas gitari, Lazar Zečević za klavijaturama, Grigorije Avramović – gitara, i vokal Ivana Babić.\nSamo glasanje nije bilo toliko ni bitno, jer je bilo evidentno da je rokenol škola i u svojoj 10. jubilarnoj godini postojanja uspela da pokaže koliko je njihov rad sa decom bio plodotvoran. Ovaj događaj je bio i više od samo jednog običnog koncerta, bio je to dokaz da u Srbiji još uvek postoje talentovana deca koja se brinu za rokenrol.\nPrethodni članakU susret Oskaru-Brandovo odbijanje Oskara, pismo Akademiji i poklanjanje svog imanja Indijancima\nSledeći članakTakmičenje u Poeziji-Izaberite pesmu dana


Dvorište i bašta : Set Za Vodenu Maglu - Hladjenje Terasa i Otvorenih Prostora- 12.09.2019 - ID 79965175 - KupujemProdajem\nDvorište i bašta > Dekoracija za dvorište > ID oglasa: #79965175 (postavljen: pre 4 dana)\nSet Za Vodenu Maglu - Hladjenje Terasa i Otvorenih Prostora-\nSet za vodenu maglu hladjenje terasa i otvorenih prostora.\nSada možete uživati na svojoj terasi u vrtu ili na balkonu uz spoljašnju klimu koja vodenom parom snižava temperaturu vazduha 5 i više stepeni.\nSve što je potrebno za korištenje sistema hlađenja vazduha pomoću raspršivanja vode je priključak odnosno dvorisna slavina za vodu\n10 m dugo crevo


Tehnologija proizvodnje sladovine\nKnjige / Literatura za Tehnologiju alkoholnih pića / Tehnologija proizvodnje sladovine\nNaslov: Tehnologija proizvodnje sladovine\nAutor: Schuster, Weinfurtner, Narziss\nIzdavač: Poslovna zajednica industije piva i slada Jugoslavije\nProšlo je već 17 godina od kako je prof. dr K. Schuster završio rukopis 5. prerađenog izdanja TEHNOLOGIJE PROIZVODNJE SLADOVINE. Nakon ovako dugog perioda vremena, osetila se potreba da se ponovo obradi delo profesora Leberle, poznato kao TEHNOLOGIJA PIVA (odn. proizvodnje sladovine, vrenja, odležavanja i istakanja piva). Ovaj je posao jedno vreme odlagan, jer je upravo na području kuvanja sladovine, na kome su očekivani rezultati nekoliko doktorskih disertacija, očekivan čitav niz novih dostignuća koja bi omogućila sagledavanje stanja na ovom području 1983/34. godine.\nPoglavlje o sirovinama predstavlja nastavak knjige TEHNOLOGIJA SLADA, naročito s aspekta ocene kvaliteta slada. Drugim sirovinama sa skrobom takođe je posvećeno više prostora nego ranije. Kod hmelja dat je ne samo opširan prikaz hemijskog sastava i opis danas raspoloživih, delom novih prerađevina hmelja, već su razmatrani i aspekti selekcije novih sorti i gajenja samog hmelja. Pivar treba da bude obavešten o ovim problemima.\nBiohemijska zbivanja prilikom komljenja sistematski su obrađena u svetlosti promena pojedinih grupa sastojaka i mogućih uticaja pojedinih faktora. Prilikom obrade tematike »usitnjavanja slada«, »ceđenja« i »obrade sladovine« uneti su rezultati vlastitih istraživanja autora, kao i kod razmatranja novih postupaka kuvanja sladovine, razvijenih usled sve skuplje energije.\nOvo je i razlog koji je doveo do brojnih citata literature autora sa našeg Instituta. To ni u kom slučaju ne treba shvatiti kao davanje suviše velikog značaja rezultatima sopstvenih istraživanja.\nKnjiga treba da studentima da kvalitetnu osnovu za praćenje predavanja; pored toga, ona je namenjena učesnicima u neposrednoj proizvodnji, kojima daje uvid u nivo današnjih naučnih saznanja i tehničko-tehnološkog razvoja na ovom području. Naravno, pri tome nije podcenjen prikaz postojećih, u praksi dokazanih postupaka, tako da je obim ove knjige znatno veći no u ranijim izdanjima.\nZahvaljujem se svojim saradnicima, pre svega g-đi akademskom direktoru dr E. Reicheneđer i g. glavnom inženjeru dr ing. habil. H. Miedaneru za korisne savete i doprinose, kao i gg. dipl. ing. R. Michelu i M. Esslingeru za obradu problematike vezane za sam tehnološki proces u varionici.\nBrojne slike u ovoj knjizi dobijene su od industrije koja isporučuje opremu i druge materijale za našu industriju. I časopisi »Brauwelt« i »Monatsschrift fur Brauerei« stavili su nam na raspolaganje u pogodnom obliku slike iz brojnih saopštenja, dok smo od inostranih autora dobili odgovarajuće skice i tabele. Svima njima srdačno zahvaljujemo.\nIzdavaču se zahvaljujemo na uspešnoj saradnji i na besprekornoj obradi ove knjige. Svi učesnici u ovom poslu pružili su mi veliku pomoć.\nJedinice koje su korišćene u ovoj knjizi samo su delom u SI-sistemu mera, i kada su navedene kao takve, date su zajedno sa jedinicama koje su do sada bile uobičajene u industriji piva. Svestan sam činjenice da će u eventualno novom izdanju ove knjige biti potrebno dalje usklađivanje jedinica, koje je ovom prilikom bilo ograničeno, kako bi se prešlo na novi sistem mera.\nSlike objavljene u knjizi delom potiču od firmi: Alfa-Laval, Hamburg-Bergedorf BTE Essen, Biihler-Miag Braunschweig, Diessel Hildesheim, Eumann Gartringen, Filtrox St. Gallen, Hager Elsasser StuttgartVai-hingen, Hilge Bodenheim-Mainz Huppmann, Kitzingen Mayer Ulm Meura, Tournai Seeger, Stuttgart-Feuerbach Steinecker, Freising Westfalia, Oelde Ziemann Ludwigsburg, Freissing-Weihenstephan, februara 1985.\nNastavljajući plodnu aktivnost u oblasti izdavačke delatnosti kojoj je cilj unapređenje stručnih i naučnih saznanja radnika u industriji piva i slada, Poslovna zajednica industrije piva i slada Jugoslavije stavlja na raspolaganje čitaocima prevod II dela udžbenika pivarstva sa najstarije i u svetu najpoznatije škole za obrazovanje kadrova visokog i najvišeg stručnog i naučnog profila — Fakulteta za pivarstvo iz Freisdng-Weihenstephan, SR Nemačka. Knjiga, koja se izdaje pod nazivom »Tehnologija proizvodnje sladovine«, predstavlja VI izdanje ovog dela udžbenika koji se prvi put pojavio još 1925. godine, ali je do te mere prerađen i dopunjen da, praktično, predstavlja potpuno novo i savremeno delo. Za ogroman napor koji je pri pisanju ove knjige uložio autor prof. Ludwig Narziss zaslužuje veliko priznanje, ne samo studenata Weihenstephana, već i stručnjaka i naučnih radnika širom sveta koji se sa bilo kog aspekta bave pivarstvom i sladarstvom.\nOva knjiga je najvećim delom pisana, za tzv. »čisto pivarstvo«, odnosno za proizvodnju piva zasnovanu na primeni »Reinheitsgebot«-a (Zakon o čistoći proizvodnje), koji je jedan od verovatno najstarijih važećih zakona u svetu iz oblasti industrijske proizvodnje. Ipak, prvi put u jednom delu sa nemačkog govornog područja, dužna, pažnja je posvećena i drugim aspektima proizvodnje piva, na primer korišćenju nesladovanih sirovina kao sastavnih delova usipka, što će biti od posebnog interesa za stručnjake u našoj zemlji. Veliku vrednost ovoj knjizi daje spisak od preko 800 pođataka citirane literature, najvećim delom naučnih i stručnih saopštenja objavljenih nakon 1960. godine, prvenstveno na nemačkom, ali takođe i na engleskom i drugim jezicima. Za razliku od ranijih izdanja ove knjige, autor u ovom izdanju iznosi rezultate istraživanja i stavove pojedinih autora koji su na prvi pogled međusobno kontradiktorni. ostavljajući čitaocima i vremenu da o tome daju svoj sud. Ovakav pristup deluje istraživački inspirativno.\nUveren sam da će ova izuzetno kvalitetna knjiga biti od velike koristi stručnjacima zaposlenim u proizvodnji piva i slada kao i istraživačima u institutima i na, fakultetima i da će doprineti daljem razvoju pivarstva i sladarstva u našoj zemlji.\nOvom prilikom želim naglasiti da naučna i stručna javnost, koja je na bilo koji način vezana za proizvodnju slada i piva u našoj zemlji, duguje posebnu zahvalnost Poslovnoj zajednici industrije piva i slada i njenom Izdavačkom savetu, koji su omogućili da ova oblast proizvodnje u nas bude snabdevena izdanjima značajnih dela mnogo bolje od bilo koje druge proizvodne oblasti, Osvrt na ovu činjenicu ne bi bio potpun ako se ne bi spomenulo i ime Dr Slobodana Gaćeše, red. profesora Tehnološkog fakulteta u N. Sadu, koji je kao prevodilac i autor najviše doprineo obezbeđenju literature iz ove oblasti na našem jeziku.\nBeograd, 10. 07. 1988. godine\nDr Josip Baras\nred. profesor Tehnološko-metalurškog fakulteta\n1.1.1 Ječmeni slad\n1.1.2 Pšenični slad\n1.1.3 Specijalni tipovi slada\n1.2 NESLADOVANE SIROVINE\n1.2.1 Nesladovani ječam\n1.2.2 Nesladovana pšenica\n1.3 VODA ZA PROIZVODNJU PIVA\n1.3.1 Opšta razmatranja\n1.3.2 Tvrđoća vode\n1.3.3 Opšta razmatranja delovanja jona iz vode\n1.3.4 Joni iz vode i kiselost\n1.3.5 Izračunavanje alkaliteta vode za proizvodnju piva\n1.3.6 Posledice smanjenja kiselosti\n1.3.7 Uticaj različitih jona i ostalih sastojaka vode\n1.3.8 Priprema vode za proizvodnju piva\n1.3.9 Kontrola i posledice pripreme vode\n1.3.10 Biološko zakišeljavanje\n1.3.11 Završne primedbe uz temu »voda za proizvodnju piva«\n1.4.2 Botanika biljke hmelja\n1.4.3 Rast, nega i uslovi proizvodnje hmelja\n1.4.4 Sorte hmelja\n1.4.5 Oblasti proizvodnje hmelja\n1.4.6 Bolesti hmelja\n1.4.7 Hemijski sastav hmelja\n1.4.8 Ocena hmelja\n1.4.9 Prerađevine od hmelja\n2. USITNJAVANJE SLADA\n2.2 FRAKCIJE PREKRUPE, NJIHOVE RASTVORLJIVOSTI I KOLIČINE U KOJIMA NASTAJU\n2.3 SASTAV PREKRUPE, ZAPREMINSKI ODNOSI I CEĐENJE\n2.4 OCENA PREKRUPE\n2.4.1 Empirijska ocena prekrupe\n2.4.2 Granulometrijska analiza prekrupe\n2.4.3 Uzimanje uzoraka\n2.5.1 Drobilice sa dva valjka\n2.5.2 Drobilice sa četiri valjka\n2.5.3 Drobilice sa šest valjaka\n2.5.4 Drobilice sa pet valjaka\n2.5.5 Dodatni uređaji\n2.5.6 Rad i kontrola drobilica za suvo ili za kondicionirano drobljenje slada\n2.5.7 Mokro drobljenje slada\n2.5.8 Optimizirano mokro drobljenje slada\n2.5.9 Proizvodnja sprašene prekrupe\n2.6 UTICAJI KARAKTERISTIKA I SASTAVA PREKRUPE\n2.6.1 Osobine slada\n2.6.2 Uticaj postupka komljenja\n2.6.3 Uticaj uređaja za odvajanje sladovine od tropa\n2.6.4 Uticaj poboljšanja kvaliteta prekrupe na sastav sladovine i na iskorišćenje ekstrakta\n2.7 SMESTAJ UREĐAJA ZA DROBLJENJE SLADA\n3.1 TEORIJA KOMLJENJA\n3.1.1 Razgradnja skroba\n3.1.2 Razgradnja belančevina\n3.1.3 Razgradnja hemiceluloza i guma\n3.1.4 Promene fosfata\n3.1.5 Razgradnja lipida\n3.1.6 Ponašanje polifenola u toku komljenja\n3.1.7 Ostala zbivanja u toku komljenja—oslobađanje cinka\n3.2 PRAKSA KOMLJENJA\n3.2.1 Opšta razmatranja\n3.2.2 Postupak rada prilikom komljenja\n3.2.3 Posuđe za komljenje\n3.2.4 Postupci komljenja\n3.2.5 Prerada nesladovanih sirovina\n3.2.6 Problemi koji se javljaju prilikom komljenja\n3.2.7 Kontrola procesa komljenja\n3.2.8 Izbor postupka komljenja\n4. CEĐENJE KOMINE I DOBIJANJE SLADOVINE\n4.1 CEĐENJE KOMINE BISTRENIKOM\n4.1.1 Princip dobijanja sladovine pomoću bistrenika\n4.1.3 Postupak ceđenja komine bistrenikom\n4.1.4 Kvalitet ceđenja\n4.1.5 Izbacivanje tropa i opterećenje otpadnih voda\n4.1.6 Kontrola tokom ispiranja tropa i njegovog rezanja\n4.1.7 Kapacitet i ekonomičnost primene bistrenika\n4.2 CEĐENJE KOMINE FILTROM ZA KOMINU\n4.2.1 Princip dobijanja sladovine filtrom za kominu\n4.2.2 Filtar za kominu\n4.2.3 Postupak rada sa filtrom za kominu\n4.2.4 Kvalitet ceđenja kod filtra za kominu\n4.2.5 Pražnjenje tropa i količine otpadnih voda\n4.2.6 Kontrola rada filtra za kominu\n4.2.7 Kapacitet filtra za kominu\n4.2.8 Prednosti i nedostaci filtra za kominu\n4.3.1 Elementi strainmastera\n4.3.2 Postupak ceđenja komine strainmasterom\n4.3.3. Kapacitet strainmastera\n4.3.4 Kvalitet ceđenja komine strainmasterom\n4.3.5 Prednosti i nedostaci strainmastera\n4.4 FILTARPRESA SA VELIKIM PRITISKOM\n4.4.2 Elementi filtarprese sa velikim pritiskom\n4.4.3 Postupak rada sa filtarpresom velikog pritiska\n4.4.4 Kapacitet filtra\n4.4.5 Preduslovi za besprekorno funkcionisanje filtra koji radi pod velikim pritiskom\n4.4.6 Prednosti sistema filtracije pod velikim pritiskom\n4.4.7 Kontinualne metode ceđenja komine\n4.5 POREĐENJE EKONOMlČNOSTI RAZLlČlTIH SISTEMA CEĐENJA KOMINE\n4.6 »PETI« SUD\n5. KUVANJE I HMELJENJE SLADOVINE\n5.1 ZNACAJ KUVANJA SLADOVINE\n5.2 SISTEMI KUVANJA SLADOVINE\n5.2.1 Kotlovi za kuvanje sladovine\n5.2.2 Postrojenja za kontinualno kuvanje sladovine\n5.3 FIZIČKE PROMENE PRILIKOM KUVANJA SLADOVINE\n5.3.1 Otparavanje viška vode\n5.3.2 Uništenje enzima slada\n5.3.3 Sterilizacija sladovine\n5.3.4 Povećanje kiselosti sladovine tokom kuvanja\n5.4 KOAGULACIJA BELANCEVINA\n5.4.1 Opšta razmatranja\n5.4.2 Ocena koagulacije belančevina\n5.4.3 Fizički faktori koagulacije belančevina\n5.4.4 Uticaj sastava sladovine na koagulaciju belančevina\n5.4.5 Početak kuvanja sladovine\n5.4.6 Dodaci za poboljšanje taloženja belančevina\n5.5 HMELJENJE SLADOVINE\n5.5.1 Rastvaranje i transformacije gorkih kiselina\n5.5.2 Delovanje polifenola hmelja\n5.5.3 Hmeljna ulja u toku kuvanja sladovine\n5.5.4 Masne kiseline hmelja u toku kuvanja sladovine i njihove preostale količine\n5.5.5 Belančevinski sastojci hmelja\n5.5.6 Količina hmelja za hmeljenje piva\n5.5.7 Doziranje hmelja\n5.6 PROMENE AROMATlČNIH SASTOJAKA SLADOVINE\n5.6.1 Termičko-oksidativna razgradnja linolne i linolenske kiseline\n5.6.2 Promene fenolkarbonskih kiselina\n5.6.3 Nastajanje proizvoda Maillardovih reakcija\n5.6.4 Promene jedinjenja sa sumporom tokom kuvanja sladovine\n5.7 POTROŠNJA ENERGIJE PRILIKOM KUVANJA SLADOVINE\n5.7.1 Kondenzator para iz kotla\n5.7.2 Smanjenje uparavanja sladovine\n5.7.3 Kompresija bridovih para\n5.7.4 Kuvanje na povišenim temperaturama\n5.8 POSTUPCI I REZULTATI RADA KOD PRIMENE SAVREMENIH SISTEMA KUVANJA SLADOVINE\n5.8.1 Sistem sa spoljnim kuvačem\n5.8.2 Smanjenje uparavanja sladovine\n5.8.3 Nadbarometrijsko kuvanje, ili kuvanje pod nešto povišenim pritiskom\n5.8.4 Kuvanje na visokim temperaturama — 120°C\n5.8.5 Kuvanje na visokim temperaturama — 130 do 140°C\n5.9 PRAŽNJENJE SLADOVINE IZ KOTLA\n5.9.1 Cediljka za hmelj\n5.9.2 Hmeljni trop\n5.9.3 Troip od hmeljnog praha, odn. od mlevenog hmelja\n5.9.4 Vruća hmeljna sladovina\n5.9.5 Pivski trop\n6. SIGURNOST I OBEZBEĐENJE ODVIJANJA RADA U VARIONICI\n6.1 OPSTI ZAHVATI\n6.2 DELIMlČNA AUTOMATIZACIJA\n6.3 POTPUNA AUTOMATIZACIJA\n6.4 ODRŽAVANJE ČISTOĆE U VARIONICI\n7. ISKORIŠĆENJE U VARIONICI\n7.1 PRORACUN ISKORISCENJA U VARIONICI\n7.1.1 Neophodni parametri\n7.1.2 Izračunavanje iskorišćenja ekstrakta\n7.2 OCENA ISKORlŠĆENJA U VARIONICI\n7.2.1 Poređenje laboratorijskog iskorišćenja i iskorišćenja u varionici\n7.2.2 Bilans iskorišćenja ekstrakta\n7.2.3 Razlozi nezadovoljavajućeg iskorišćenja u varionici, odn. velikih gubitaka ekstrakta sa tropom\n7.2.4 Završna razmatranja na temu iskorišćenja u varionici\n8. OBRADA SLADOVINE IZMEĐU VARIONICE I VRIONOG PODRUMA\n8.1 OPSTA RAZMATRANJA\n8.1.1 Hlađenje sladovine\n8.1.2 Vezivanje kiseonika u sladovini\n8.1.3 Izdvajanje toplog taloga\n8.1.4 Hladni talog\n8.1.5 Ostale promene\n8.2 POSTUPCI OBRADE SLADOVINE\n8.2.1 Postrojenje sa tavom za hlađenje, škropnim hladnjakom ili zatvorenim hladnjakom\n8.2.2 Zatvoreni sistemi\n8.2.3 Odvajanje toplog taloga\n8.2.4 Odvajanje hladnog taloga\n8.2.5 Uređaji za aeraciju sladovine\n8.2.7 Automatizacija hlađenja sladovine\n8.3 ISKORISĆENJE HLADNE SLADOVINE\n8.3.1 Polazni parametri\n8.3.2 Izračunavanje iskorišćenja u hladnoj sladovini\n8.3.3 Razlike između iskorišćenja u variondci i iskorišćenja u hladnoj sladovini\n9. PROIZVODNJA SLADOVINE SA VEĆIM SADRŽAJEM EKSTRAKTA\n9.3 KUVANJE SLADOVINE\n9.4 PRIMENA SIRUPA ILI SECERA\n9.5 OBRADA SLADOVINE\n9.6 DALJA OBRADA SLADOVINE SA POVECANIM SADRŽAJEM EKSTRAKTA\n9.6.1 Razblaživanje prilikom hlađenja sladovine\n9.6.2 Razblaživanje piva pre ili nakon filtracije\n9.6.3 Karakteristike piva dobijenih fermentacijom sladovine sa povećanom koncentracijom ekstrakta\n9.7 USTEDE PRILIKOM PROIZVODNJE PIVA IZ KONCENTROVANIJE SLADOVINE\n9.7.2 Uštede energije\n10. RAZMEŠTAJ OPREME U VARIONICI I ODELENJU ZA HLAĐENJE SLADOVINE\n10.1 POLOŽAJ I RAZMESTA.T POJEDINIH DELOVA POSTROJENJA U OBLASTI PROIZVODNJE SLADOVINE\n10.2 VRSTE VARIONICA\n10.2.1 Tednostruke varionice\n10.2.2 Dvostruka varionica\n10.3 KAPACITET VARIONICE\nODREDBA O VODI ZA PlĆE (TVO): GRANIČNE VREDNOSTI ZA SADRŽAJ POJEDINIH HEMIKALIJA\nNemačkim Zakonom o porezu na pivo u paragrafu 9 definiše se »da se za proizvodnju piva donjega vrenja sme upotrebljavati samo ječmeni slađ, hmelj, kvasac i voda«. Proizvodnja piva gornjega vrenja podleže istom propisu; u ovom je slučaju, međutim, dozvoljena primena i pšeničnog slada, kao i »tehnički čistog šećera šećerne repe ili trske, ili invertnog šećera, kao i skrobnog šećera i sredstava za bojenje piva dobijenih propisanim postupcima od šećera«.\nOvim zakonskim tekstom regulisana je primena Zakona o čistoći proizvodnje (Reinheitsgebot) kao opšteg okvira tehnologije piva u Nemačkoj; pri tome, međutim, treba imati u vidu da u oblasti Južne Nemačke — pre svega u Bavarskoj — Zakon o čistoći proizvodnje se primenjuje strožije, pa nije dozvoljena upotreba šećera ni u proizvodnji piva gornjega vrenja, itd. izuzetno u proizvodnji piva za izvoz.\nNeki inostrani tehnolozi smatraju da vekovna tradicija proizvodnje piva zasnovana na Zakonu o čistoći proizvodnje predstavlja antikvitet, koji je kočnica tehnološkog napretka u ovoj oblasti. Međutim, buran tehnološki i tehnički razvoj tokom poslednjih 25 godina je upravo pokazao kolike su mogućnosti usmerenog, naučno osnovanog korišćenja prirodnih parametara u proizvodnji slada i piva, bez da se pri tome odstupi od stvarnog jezgra ove proizvodnje. Razvoj tehnologije piva je pokazao da se od gore navedenih sirovina bez dodatnih pomoćnih zahvata ili bilo kakvih dodataka može proizvesti pivo odgovarajućeg, ujednačenog kvaliteta i stabilnosti. Ovo je značajno pre svega u vremenu u kome se sve više javljaju zahtevi za čistim, nepatvorenim životnim namirnicama, i u kome se ulažu velik napori u cilju ostvarenja ovih želja. U ovom pogledu upravo pivara bi mogla da predstavlja pozitivan primer.\nU SR Nemačkoj već se dugo vremena proizvode i pivo gornjeg vrenja, i pivo donjeg vrenja. Mada prvobitno oblik proizvodnje piva predstavlja upravo proizvodnja piva gornjega vrenja, u drugoj polovini 19. veka proizvodnja piva donjega vrenja sve je čvršće hvatala koren. Nakon Drugog svetskog rata u pojedinim Saveznim državama ponovo je došlo do rasprostranjenja proizvodnje piva gornjeg vrenja: »Alt piva« u Donjoj Rajnskoj Oblasti, »Kolsch« piva u oblasti Kelna i pšeničnog piva u Bavarskoj. U postupcima proizvodnje sladovine, međutim, između ovih piva nema bitnijih razlika u odnosu na proizvodnju sladovine za pivo donjega vrenja. Usled toga će u narednim razmatranjima tehnologije proizvodnje sladovine u najvećoj meri biti reči o načinima dobijanja sladovine za pivo donjeg vrenja. Odstupanja koja se odnose na »gornje vrenje biće navedena na odgovarajućim mestima.\nMada će biti dat i opis proizvodnje sladovine uz primenu nesladovanih sirovina ili nekih drugih dodataka, sadržaj ove knjige težište baca na pivaru za proizvodnju piva donjega vrenja u uslovima primene Zakona o čistoći proizvodnje. Nemačka industrija piva predstavlja uzor u ovom pogledu, u okvirima čitavoga sveta,\nSlad predstavlja zrno žitarica, koje je tehnološkim zahvatima dovedeno do klijanja i zatim osušeno.\nSvrha tehnološki regulisanog vođenja klijanja u proizvodnji piva je:\nsinteza, ili aktivacija čitavog niza enzima;\ndelovanje ovih enzima na različite grupe sastojaka zrna žitarica.\nOve dve pojave međusobno su povezane. Napredovanjem sinteze enzima, i delovanje ovih enzima na pojedine sastojke zrna pojačava se i produbljuje. Ova zbivanja zavise od četiri faktora u toku klijanja: vlage mase zrna, temperature, sastava vazduha i vremena (vidi knjigu 1, str. 155).\nDelovanje enzima u toku klijanja iskazuje se s jedne strane u razgradnji ćelijskih zidova uz povećanje prhkosti (brašnavosti) endosperma, a sa druge strane u razgradnji makromolekularnih sastojaka zrna.\nProizvodi ove razgradnje služe ili za izgradnju novih ćelija lisne klice i korenčića, ili za disanje u cilj-u obezbeđenja potrebne energije. Pri tome, u endospermu dolazi do nakupljanja povećanih količina rastvorljivih supstanci. Proizvod dobijen klijanjem naziva se zeleni slad; osušeni ili dosušeni materijal naziva se suvi slad ili prosto slad.\nZavisno od vrste upotrebljenoga žita, razlikuju se ječmeni i pšenični slad. Oni se, zavisno od načina vođenja klijanja, i, pre svega, sušenja i dosušivanja, mogu proizvesti kao svetli slad, tamni slad ili osrednje obojeni slad. Za pojačavanje pojedinih poželjnih karakteristika piva mogu se upotrebiti i određeni oblici specijalnoga slada.\n1.1.1. Ječmeni slad\nNajviše se ceni ječmeni slad dobijen od kvalitetnog jarog ječma, sa dobrom klijavošću, koji u pogledu sadržaja belančevina, debljine zrna i finoće plevice mora dopunjavati određene uslove.\nOzimi ječam — bar do danas — ne može ispunjavati ove uslove.\nSvetli slad se dobija od ravnomerno isklijalog, dobro razgrađenog zelenog slada, koji je brzo osušen, i dosušen na temperaturama između 80 i 85° C. Endosperm zrna ovoga slada, koji je samo neznatno izmenjen u toku procesa dosušivanja, beo je i rastresit. Boja kongresne slađovine mora biti u tačno određenim granicama, zavisno od toga đa li se slad upotrebljava za proizvodnju najsvetlijih piva plzenskog tipa, ili za dobijanje zlatnožutih piva lager— ili export— tipa. Da bi se uz dobro dosušivanje dobio posebno svetao slad, moraju biti ispunjeni gore navedeni preduslovi; za dobijanje slađa sa nešto jačom bojom može se upotrebiti i zrno sa povećanim sadržajem belančevina, pa je razdvajanje ječma na osnovu sadržaja belančevina od velikog značaja, naročito u godinama sa nepovoljnim klimatskim uslovima (tabela 1).\nTabela 1: Analitički pokazatelji osnovnih tipova pivskog slada\nTip slada plzenski svetli minhenski pšenični\nVlaga, % 4,5 4,2 3,5 5,5\nEkstrakt, % VS 77,8 77,6 77,2 80,3\nEkstrakt, % SM 81,5 81,0 80,0 85,0\nRazlika ekstrakta EBC, % 1,6 1,6 2,0 1,0\nViskozitet, mPa s 1,54 1,55 1,57 1,60\nBelančevine, % SM 10,2 10,8 11,5 11,5\nStepen razgradnje belančevina, % 40,0 42,0 38,2 38,5\nRastvorljivi azot, mg/100 g SM 653 726 703 708\nFormolni azot, mg/100 g SM 220 225 180 170\nAminokiselinski azot, mg/100 g SM 145 150 125 120\nHartong — VZ 45°C, % 38,5 40,0 38.5 42.0\nOšećerenje, minuta 10—15 10—15 20—30 10\nGranični stepen prevrelosti, % 81,0 80,0 75,0 81.0\nAktivnost α-amilaze, jed. ASBC 40 45 30 50\nDijastatska snaga, °WK 240 260 140 250\npH 5.93 5,88 5,65 6,10\nUkupni aciditel, ml ln NaOH/100g SM 13,5 14,0 17,5 13,0\nBoja, jed. EBC 2.8 3,3 15,0 3,5\nBoja nakon kuvanja, jed, EBC 4,8 5,8 21,0 5,0\nTamni slad je najpogodnije da se proizvodi iz ječma sa nešto povećanim sadržajem belančevina, koji je, uz potpunije korišćenje faktora klijanja, dublje razgrađen. Sporijim odvođenjem vlage u fazi sušenja na povišenim temperaturama obezbeđuje se dublja razgradnja endosperma; nastali niskomolekularni proizvodi razgradnje — šećeri i aminokiseline — reaguju zatim prilikom dosušivanja na 100—105°C, đajući obojene i aromatične supstance — melanoidne. Pri tome dolazi i do inaktivacije dela enzima, kao i do koagulacije dela makromolekularnih belančevina. Endosperm zrna tamnoga slada je žute ili svetlosmeđe boje. Srednje obojeni, tzv. »bečki« slad ima osobine koje su između osobina svetlog i tamnog slada. Njegova boja (5—8 jed. EBC) i aroma se u osnovu regulišu temperaturom i trajanjem dosušivanja (90— —95°C).\nAnalitičke vrednosti navedene u tabeli 1 za tipične vrste slađa sa dobrom i ujednačenom razgrađenošću predstavljaju, naravno, samo prosečne vrednosti. One zavise od sorte ječma, godine žetve, lokaliteta proizvodnje ječma, sadržaja belančevina, postupka sladovanja i postupka dosušivanja slada (vidi knjiga 1, str. 330).\nDa bi se obezbedilo odvijanje procesa u varionici bez poteškoća, svetli slad mora udovoljavati zahtevima prikazanim u tabeli 1. Ukoliko se upotrebljava slad od ječma nedovoljne klijavosti ili od neravnomerno isklijalog ječma, kao d od tzv. »kompromisnih« sorti stočnoga ili ozimog ječma, može doći do nedovoljne razgradnje ćelijskih zidova endosperma i belančevina, pa razgradnja skroba prilikom ukomljavanja teče usporeno ili nepotpuno. Ovi neđostaci uslovljavaju potrebu produžavanja trajanja ukomljavanja ili ceđenja, potrebu intenzivnijeg kuvanja sladovine uz povećanje potrošnje energije, produženo vrenje i odležavanje piva, kao i smanjenje učinka filtara (vidi i knjiga 1, str. 340) H, 2, 3, 4/.\nPod ovim okolnostima može doći do potrebe intenzivnije stabilizacije piva tako da, pored slabijeg iskorišćenja ekstrakta, primena ovakvog slada izaziva povećanje troškova proizvodnje za 20 do 40 DM po tone slada, odnosno za 0,35 do 1,60 DM po hl piva /5/. Pojedine stavke mogu se sagledati u tabeli 2.\n1.1.2. Pšenični slad\nUdeo ovoga slada u usipku za pšenično pivo je 50% ili više; on se, međutim, koristi i za neka druga piva, kao npr. za kelnsko i za alt—pivo, pri čemu čine do 20% od usipka /6/. U novije vreme u Bavarskoj se proizvode i tamna pšenična piva, od usipaka sa različitim udelima tamnog pšeničnog slada /7/.\nPšenični slad se proizvodi iz pšenice koja po mogućnosti treba da ima sadržaj belančevina ispod 11,5%. Pošto ne postoje pivske sorte pšenice, kao pšenica za sladovanje koristi se ona pšenica, koja zbog malog sadržaja belančevina, odnosno lepka, nije pogodna za proizvodnju brašna. Međutim, sadržaj belančevina u pšenici ipak je često suviše visok, što se odražava u smanjenju ekstrakta pšeničnoga slada.\nTabela 2: Prikaz povećanja troškova proizvodnje piva prilikom korišćenja slabo ili neravnomerno razgrađenog slada u odnosu na troškove prilikom primene dobro razgrađenog slada\nPovećanje troškova DM/hl DM/t slada\nPovećanje viskoziteta za 1 mPa.s izaziva sporije ceđenje ili duže ukomljavanje za 30 minuta 0,13 7,0\nSmanjenje iskorišćenja ekstrakta u varionici za 1% ekstrakta slada 0,19 10,20\nPovećanje sadržaja koagulirajućeg azota za 0,5 mg — produženje\nkuvanja za 30 minuta 0,40 22,0\nSmanjenje sadržaja slobodnog aminokiselinskog azota za 8% — produženje trajanja vrenja za 10% 0,20 11,0\n— produženje trajanja odležavanja za 20% 0,40 22,0\nTroškovi filtracije — povećanje razlike ekstrakta za 1% ili viskoziteta za 0,1 mPa.s — smanjenje učinka filtra za 33% 0,16 8.80\nStabilizacija — povećanje sadržaja belančevina za 0,7% ili povećanje razlike ekstrakta za 0,7% izaziva potrošnju 30% silikagela više 0,12 6,60\nUkupni troškovi +1,60 +87,60\nSlabiji kvalitet piva ? ?\nPšenični slad se proizvodi slično kao i ječmeni slad; da bi se dostigao odgovarajući stepen razgrađenosti, u pravilu dovoljno je močenje do nižeg sadržaja vlage. Sušenje pšeničnog slada obavlja se još opreznije; temperatura dosušivanja je oko 75—80°C. Uklanjanje vlage se, usled kompaktnije mase zelenoga slada zbog slabijeg razvoja korenova, odvija uz određene poteškoće (vidi knjiga 1, str. 342). Usled odvajanja lisne klice, stepen razgrađenosti pšeničnog slada nešto je niži no kod ječmenog slada (vidi tabelu 1).\nTamni pšenični slad proizvodi se po istim principima kao i tamni ječmeni slad.\n1.1.3. Specijalni tipovi slada\nOvi tipovi slada služe za pojačavanje karakteristika piva iznad mogućnosti koje pruža primena određenog osnovnoga tipa slada. Pri tome se radi o sladu za korekciju boje, (slad za bojenje piva, tamni karamelni slad, naklijali ječam), sladu za dobijanje piva sa poboljšanom punoćom ukusa (npr. karamelni tipovi slada) ili poboljšanom penivošću (tzv. »špic«— slad i »kratki« slad), ili za poboljšanje pH komine (»kiseli« slad). Pri tome treba, međutim, imati u vidu da ovi specijalni tipovi slada imaju širi spektar delovanja pa, npr. karamelni slad utiče i na pH i, u manjoj meri, na poboljšanje penivosti i stabilnosti piva. Ove mogućnosti biće detaljnije razmatrane kod pojednih tipova slada.\n1.1.3.1. Slad za bojenje piva služi za korekciju boje najrazličitijih tipova piva. Ječmeni slad za bojenje piva koristi se za dobijanje tipične boje minhenskog tipa piva.\nPšenični slad za bojenje piva može naći primenu u proizvodnji piva gornjega vrenja (alt-pivo, tamno pšenično pivo).\nPolazna sirovina za proizvodnju slada za bojenje piva je dobro razgrađen dosušeni svetli slad, koji se navlaži i zatim se zagreva na 60—80°C i zatim na 180—220°C u aparatu za prženje; zagrevanje na ovoj temperaturi traje sve dok se ne dobije željena boja, oko 30—40 minuta. Pri tome ne nastaju samo melanoidind, pri čemu dolazi do povećanja sadržaja heterocikličnih sastojaka slada (vidi odeljak 5.6.3.1.), — nego i čitav niz proizvoda prženja nagorelo-gorkoga ukusa. Sadržaj vlage opada na 1—20%, belančevine delimično koagulišu, a delimično se raspadaju do jedinjenja manjih molekulskih težina. Masti se takođe delimično razlažu uz oslobađanje masnih kiselina. Usled povišenih temperatura dolazi do depolimerizacije skroba uz nastajanje dekstrina, a hemiceluloze delom prelaze u isparljivi furfural. Enzimi se uništavaju (knjiga 1, str. 345).\nProcesom prženja izaziva se i promena fizioloških i dijetetskih karakteristika slada. Nastaju vegetabilni produkti prženja, kao npr. histamini ili histobaze, koji nedvosmisleno mogu da deluju na želudac ild na crevni trakt /8/. Pored toga, proizvodi prženja rastvorljivi u vodi iskazuju koloidnohemijske osobine, delujući kao zaštitni koloidi i povećavajući stabilnos-t tamnih piva /9/. Vredno je napomenuti da neke od karakteristika tamnoga piva — kao npr. gore pomenute fiziološke pojave — više potiču od komponenata tamnoga slada, nego od sastojaka slada za bojenje piva.\nDa bi se delimično smanjio sadržaj sastojaka nagorelog ili gorkog ukusa u sladu za bojenje piva, pri kraju prženja se ove supstance koje se mogu otpariti vodenom parom izdvajaju uz pomoć vakuuma ili dodatkom vode /10/.\nGubici prilikom proizvodnje slada za bojenje piva su veliki. Usled toga, sadržaj ekstrakta mu je samo oko 70%, pri čemu je sadržaj rastvorljivog azota za 120—150 mg/100 g SM manji no u polaznom sladu. Hektolitarska težina mu je oko 45 kg. Usled nastajanja velikih količina produkata prženja, pH opada na 5,0—5,1. Moć bojenja iznosi 1300—1600 jedinica. EBC. Na preseku, endosperm slada za bojenje piva treba da bude rastresit i ujeđnačene kafeno-smeđe boje, bez sjaja. Nasuprot tome, prilikom primene odgovarajućeg postupka prženja plevica iskazuje određeni sjaj. Naduvana, rasprsnuta ili međusobno slepljena zrna ukazuju na greške prilikom prženja. Ukus komine od slada za bojenje piva ili odgovarajućeg ekstrakta mora biti čist, na kafu, ali ne i nagorelo-gorak.\nPšenični slad, za bojenje piva ima, zahvaljujući odsustvu plevice, mekši i manje izrazit nagorelo-gorak ukus od ječmenog slada za bojenje piva. Njegova boja je oko 1000—1300 jedinica EBC. a ekstrakt mu je oko 70— 72%.\nGolozrni ječam je pogodna sirovina za dobijanje slada za bojenje piva. Čuvanjem slada za bojenje plva dolazi do dobijanja prodzvoda sa nešto blažim ukusom, ali se ono mora obaviti tako, da ne dođe do izrazitijeg povećanja vlage (npr. preko 6—70/o). Ovi zahtevi mogu se ostvariti primenom posebne manje silosne ćelije koja se u određenim vremenskim intervalima prazni i čisti ili. u manjim pivarama, korišćenjem drvenog sanduka sa poklopcem. Uvođenje jutanih vreća sa uloškom od plastične folije dovelo je do poboljšanja uslova skladištenja slada za bojenje piva.\nKoličina slada za bojenje piva u usipku zavisi od intenziteta boje samoga slada i ođ željene boje piva. Kod tamnije obojenih piva, ona usled ukusa piva ne bi trebalo da bude veća od 0,8—1,5%. Suviše veliki uđeli slada za bojenje pivamogu se utvrditi na osnovu — najčešće neprijatnog — ukusa. Iz ovog razloga, za dobijanje boje tamnoga piva, boja treba da potiče od tamnoga slada samo sa oko 50%. Ukoliko se samo sa tamnim sladom ne može ostvariti odgovarajuća boja, može se primeniti tamni karamelni slad ili tzv »-kuvani« slad (vidi knjiga 1, str. 347). Kod piva sa malo ekstrakta koja su proizvođena tokom rata i neposredno posle rata, udeo slada za bojenje piva bio je čak 8—10%.\nMoguće je i svetla ili nedovoljno tamna piva »veštački« obojiti sladom za bojenje piva tako, da dobiju izgled tamnih piva. Ova piva, međutim, nemaju punoću ukusa i tipičnu aromu tamnih piva d, pored toga, kod njih je primetan jače ili slabije izražen ukus slada za bojenje piva. Ovaj ukus štetno se odražava i na recentnost i na gorčinu piva; usled prisustva karaktera slada za bojenje piva, ovakva piva često gube i punoću ukusa. Za korekciju boje svetlih piva i povećanje njihove boje sa, npr. 8 na 11 jedinica EBC, povoljndje je da se u usipak doda 0,5 do 0,70/o tamnog karamelnog slada.\nDoziranje slada za bojenje piva može se obavljati na različite načine; često se slad za bojenje piva usitnjava zajedno sa slađom, najbolje u prvoj polovini usipka, kako bi se sprečilo zaostajanje određenih količina ovoga slada u drobilici i njihovo prenošenje u naredni uvarak. U ovom slučaju slad za bojenje piva prolazi kroz čitav proces ukomljavanja, što kod većih udela ovoga slada (preko 1%) može imati za posledicu promene ukusa piva. Kod automatizovanih varionica, međutim, u većini slučajeva drugoga izbora nema.\nVeoma je rasprostranjen bio postupak prihvata usitnjenog slada za bojenje piva u poseban mali bunker i zatim njegov dodatak u komovnjak nakon odvajanja poslednjeg odvarka ili prilikom prebacivanja ošećerene komine u bistreniik.\nDalje poboljšanje predstavlja primena ekstrakta slada za bojenje piva: usitnjeni slad za bojenje piva ukomi se na 50°C sa 4 do 5 puta većom količinom vođe i nakon odgovarajućeg izbistravanja dekantira se tečna faza u poseban sud. Ovaj ekstrakt se prilikom ceđenja dodaje u kotao za kuvanje sladovine, a ostatak (pogača) slada za bojenje piva se po završetku ceđenja prvenca baca u trop.\nU novije vreme pokazalo se kao pogodno da se slad za bojenje piva usitnjava sa ostatkom usipka i da se zatim određene razlike u boji koriguju dodatkom piva za bojenje pri kraju kuvanja sladovine, na početku vrenja ili prilikom filtracije gotovog piva.\n1.1.3.2. Pivo za bojenje koje se za ove svrhe koristi mora odgovarati sledećim zahtevima: prema zakonu o čistoći proizvodnje (Reinheitsgebot) ono mora biti dobijeno samo od slada, vode, hmelja i kvasca. Primena neprevrelih piva za bojenje takođe je zabranjena. Isto tako zabranjena je primena piva za bojenje u koje su dodati šećer ili sredstva za bojenje na bazi šećera.\nPivo za bojenje se obično proizvodi iz usipka od 60% slada i 40% slada za bojenje piva, uz ukomljavanje po postupku infuzije. Na temperaturi ošećerenja, koje najčešće traje oko 1 sat, u kominu se ubacuje aktivni ugalj u količini od 5—10% od usipka, što ima za cilj ublažavanje nagorkog ukusa piva za bojenje. Nakon zagrevanja na 75°C uvarak se prebacuje u bistrenik i filtrira; dobijena sladovina se uz dodatak 2,5—3 kg hmelja po 100 kg usipka slada intenzivno kuva i uparava se do sadržaja ekstrakta od 16—2O0/o. Primenom vakuma, sladovina se može dalje koncentrisati, npr. do 30— —350/o ekstrakta.\nNakon hlađenja dodaje se kvasac (2—31/hl); nakon toga obavlja se vrenje na 10—15°C, koje traje sve dok se zapaža smanjenje sadržaja ekstrakta. Dobijeno pivo ostaje nekoliko nedelja u hlađenim tankovima za odležavanje, nakon čega se istače u burad ili boce.\nMoć bojenja piva za bojenje predstavlja njegovu najznačajniju osobinu, ona iznosi, zavisno od ekstrakta u osnovnoj sladovini (npr. 32%), do oko 8000 jedinica EBC (tabela 6, odeljak 1.2.7.4.). Za fino doziranje, koje može biti potrebno prilikom, npr., proizvodnje srednje tamnih piva, pivo za bojenje se razblažuje približno pet puta /11/.\nDodatak piva za bojenje u sladovinu obavlja se u kotlu za kuvanje sa hmeljom kratko vreme pre završetka kuvanja. Pri tome, ukoliko se boja koriguje za više od 20%, može doći do promena ukusa piva. Stoga je bolje — pre svega prilikom primene većih doza ovoga piva (piva sa manjim sadržajem ekstrakta u osnovnoj sladovini!) — doziranje obaviti prilikom postavljanja vrenja u vrionom podrumu nakon određivanja boje osnovne sladovine i pažljivog proračuna potrebnih količina Prilikom proizvodnje hranljivih piva ili sladnih napitaka pivo za bojenje dozira se tokom filtracije ili se ubacuje u druktankove. Dodatak piva za bojenje prilikom filtracije svetlog ili itamnog piva može pod određenim okolnostima izazvati zamućenje piva, koje je posledica taloženja makromolekularnih dekstrina (α-glukana) iz piva za bojenje, kao i povećanog sadržaja alkohola u ovom pivu. Prilikom proizvodnje tamnih piva (minhenskog, kulmbaškog) veoma je povoljno raditi sa kombinacijom slada za bojenje piva i piva za bojenje. Ako se svetlo pivo bojadiše pivom za bojenje tako da se dobije tamno pivo, na etiketi se mora staviti oznaka »proizvedeno iz svetloga slada«. Ovaj je zahtev uveden stoga, što je pojava ovih »tamnih« piva dovela do kompromitovanja poznatih tipova tamnoga piva, kao što su pivo kulmbaškog tipa, ili pivo minhenskog tipa.


PROIZVEDEN PRVI DOMAĆI TEST NA COVID-19 Firma iz Niša čeka dozvole, testove će prvo ponuditi Srbiji | Biznis.rs\n21.5.2020 13:00 Autor: Marija Jovanović 2\nPrvi srpski test na korona virus proizveden je u Nišu a masovna proizvodnja domaćih testova trebalo bi da počne od petka, 22. maja, kada se...\nPrvi srpski test na korona virus proizveden je u Nišu a masovna proizvodnja domaćih testova trebalo bi da počne od petka, 22. maja, kada se očekuje dozvola Agencije za lekove i medicinska sredstva.\n„Prvi srpski test je završen. Razvoj je završen i mi smo spremni, a sa širom proizvodnjom krenuće se odmah po odobrenju Agencije za lekove”, rekao je Tanjugu direktor i vlasnik kompanije “NeoMedica” Saša Tričković.\nU ovom momentu kapacitet proizvodnje je 1.500 testova dnevno u jednoj smeni, a ukoliko bude potrebno, uvešće se i druga smena u fabrici.\nU razvoj aparata koji pokriva ceo spektar infektivnih i drugih oboljenja krenulo se pre četiri godine, dok se na ideju za implementaciju testa na Covid-19 došlo sa pojavom prvih slučajeva korona virusa u kineskom gradu Vuhan odakle se epidemija prošilila na ceo svet.\n„Tada smo počeli da razmišljamo o našem sistemu, a kada se to preselilo na Evropu i Srbiju već smo bili spremni za proizvodnju“, objašnjava Tričković.\nAntigen su uvezli iz Amerike i tako je krenuo prvo razvoj, a onda i izrada prvih testova. Kako kaže direktor ove kompanije, od potražnje zavisi i gde će se najveći broj srpskih testova na koronu plasirati, ali bez obzira na veliku potražnju iz sveta, svoje testove prvo će ponuditi domaćem tržištu.\nPotražnja za testovima iz Niša je izuzetno velika van Srbije, ističe Tričković i navodi da bez obzira što su pretežno izvoznička firma, korona testove će prvo ponuditi Srbiji. “Od zdravstvenog sistema i RFZO zavisi koliko će testova biti plasirano u našoj zemlji a koliko će otići van granica Srbije”, rekao je Tričković.\nSrpska kompanija “NeoMedica” iz Niša prva je u regionu i jedna od malobrojnih u svetu, koja će početi masovnu proizvodnju testova na novi korona virus. Godinama unazad proizvodi reagense i aparate u oblasti hematologije, biohemije i analize urina, koje koriste laboratorije i bolnice, u zemlji i širom sveta.\nCOVID-19 KORONA VIRUS NIŠ PREDUZETNIK PROIZVODNJA\nU SLOVENIJU PONOVO MOGUĆ ULAZAK SA SRPSKIM PCR TESTOM Brzi antigen test važi…\n22.5.2020 #1 Author\n24.5.2020 #2 Author


KOVAČICA: Predsednik opštine u pritvoru | Autonomija\nKovačica je opština koja se s pravom može nazvati “Vojvodinom u malom”, budući da u devet sela koje pripadaju ovoj lokalnoj samoupravi bez ikakvih nacionalnih trzavica žive brojne nacionalne zajednice. Naime, u Kovačici i Padini Slovaci čine većinu stanovnika, meštani Crepaje, Samoša, Idvora i Putnikova uglavnom su srpske nacionalnosti, u Debeljači žive većinom Mađari, dok je Uzdin jedno od vojvođanskih mesta u kom se baštini rumunska kultura. Takođe, ova opština ima i svoj romantični šarm, budući da su iz ovog šarenog krajolika u svet izašli svetski poznati naučnik Mihajlo Pupin, kao i najslavnija predstavnica naivnog slikarstva u ovom delu Evrope Zuzana Halupova. Međutim, slika života u ovoj opštini daleko je od romantizirane slike posmatrača sa strane.\nPredsednik opštine Miroslav Krišan uhapšen je krajem oktobra 2012. godine zbog sumnje da je zloupotrebom službenog položaja prilikom izgradnje puteva, čiji je investitor bilo preduzeće Vojvodinaput, stekao protivpravnu korist od 80 miliona dinara. On se sumnjiči da je 2009. sklopio štetan ugovor o izgradnji i održavanju puteva na teritoriji opštine Kovačica bez postupka javne nabavke, dok je ugovorena cena radova bila za 25 odsto veća od one koju je tražilo preduzeće Srbija-put. Od tada, opštinom upravlja njegov mladi zamenik Laslo Vidač, koji priznaje da se nakon Krišanovog hapšenja “nebo sručilo na njega”.\n“U pitanju je čisto političko hapšenje, jer je Miroslav Krišan ovu opštinu zadužio, između ostalog, upravo i asfaltiranjem zbog koga je priveden. Sigurni smo da tu nema krivičnog dela, već je cilj njegovog hapšenja da se unese nemir u stanovništvo, koje godinama glasa za Demokratsku stranku, kako bi moglo da dođe do promene vlasti u opštini”, smatra Vidač.\nDS ipak suveren\nOvom opštinom već 13 godina suvereno vlada Demokratska stranka, što je potvrđeno na prethodnim izborima, na kojima je DS osvojio poverenje skoro trećine izašlih birača. U SO Kovačica od 39 odbornika mandate u ovom sazivu ima devet izbornih lista, od kojih DS 16, SNS sedam, LDP četiri, Grupa građana Zelena jabuka, LSV i Slovačka stranka po tri mandata, SPS-PUPS dva i SVM jedan mandat. Ubedljivu vladajuću većinu od 26 odbornika DS je sa 16 mesta ovog puta dostigao uz pomoć LDP, LSV, SPS-PUPS i SVM. U opoziciji su SNS, Slovačka stranka i Zelena jabuka.\nI pored tendencije upodobljavanja lokalnih samouprava sa republičkom, to jest prekomponovanja vlasti na način da SNS uđe u vlast na lokalu, u Kovačici pretumbavanja još uvek nije bilo. Laslo Vidač kaže da će tako i ostati, jer DS ima “komotnu” većinu pa je prekomponovanje u ovom trenutku isključeno. Prema njegovim rečima, Kovačica, za razliku od pojedinih “neupodobljenih” vojvođanskih opština još uvek nema problema sa transferima iz republičkog budžeta, ali navodi da postoje pritisci drugih vrsta.\n“Mi smo i ranije, što se finansiranja tiče, bili više okrenuti Novom Sadu i pokrajinskim vlastima, sa kojima imamo dobru saradnju. Čak i za vreme vladavine Demokratske stranke na republičkom nivou naši projekti nisu dobro prolazili u Beogradu. I tada su nam govorili da imamo svoj Novi Sad i da tamo tražimo pare pa nam nedostatak podrške Republike ne predstavlja ništa novo. Udarac u vidu neubodoljenosti ipak osećamo, pogotovo nakon hapšenja Miroslava Krišana. Naime, policija i inspekcije su stalno tu, pregledaju papire i istražuju poslovanje opštine, i to sad već prelazi u neku vrstu maltretiranja”, kaže Vidač.\nS druge strane, odbornik opozicione GG Zelena jabuka Jan Husarik smatra da je slučaj protiv Krišana čist kao suza, i dodaje da su navodi o proširivanju optužnice nešto na čemu bi tužilaštvo trebalo da radi. “Ovo sigurno nije političko hapšenje, jer je istraga pokrenuta dok je DS vladala na repubičkom nivou. Mislim da je ovo ispravan progon zbog manipulacija Krišana i povezanih lica, koji demokrate žele da prikažu kao politički”, naglašava Husarik.\nKovačica je za vreme duge vladavine Demokratske stranke prošla kroz brojne afere, nakon čega je Krišan u jednom trenutku čak i podneo ostavku. Međutim, iako je skoro cela opština protestovala protiv vlasti, DS ne izborima nije kažnjen, već je ponovo osvojio izrazitu podršku meštana. Husarik ne beži od odgovornosti opozicije za takvu situaciju, navodeći da se taktika DS koja se bazirala na satanizaciji drugih stranaka pokazala uspešnom.\n“Oni su uspeli u nameri da opoziciju predstave kao bauk. Niko iz ove većine nije preterano raspoložen da sarađuje sa pojedinim strankama, pre svega sa Srpskom naprednom strankom, jer se i dalje pominju radikali i sendviči. Naša grupa građana ne spada u tu kategoriju, ali opet – nismo uspeli da konsolidujemo opoziciju protiv DS, i ne bežimo od političke odgovornosti”, kaže Husarik.\nPoslednja u nizu afera u Kovačici vezana je za izgradnju fabrike beogradske firme Junirisk. Nezadovoljni stanovnici ove opštine smatrali su da je opštinska vlast pomogla da Junirisk dobije građevinsku dozvolu i počne da gradi opasno skladište i fabriku za preradu azbesta i drugih otrova u Kovačici. Iako najava gradnje ovog postrojenja postoji već duže vreme, kao i otpor među meštanima koji su jednom prilikom organizovali čak i referendum, najradikalniji protesti odvijali su se prošle zime, kada su građani protestovali i blokirali ulaz u opštinu traktorima.\n“Ta firma nigde u Srbiji nije uspela da dobiju lokaciju, međutim, vlasti u Kovačice su odlučile da podrže izgradnju ove fabrike. Razlog je, naravno, novac. Koliko je poznato, reč je o četiri ili pet miliona evra koje Evropa daje za regulisanje otpada, samo za projektnu dokumentaciju. Krišan se ponudio da im da lokaciju”, kaže Miroslav Grubanov iz Paora, poljoprivrednog udruženja iz Crepaje.\nLokalni čelnici su popustili pred pritiskom javnosti, nakon čega je poništen detaljni regulacioni plan kojim se Junirisku omogućava gradnja fabričkog postrojenja na teritoriji opštine Kovačica. Jan Husarik ipak upozorava da opasnost od gradnje nije prošla. “Mi smo poništili detaljni regulacioni plan zemljišta na kom je Junirisk želeo da gradi. Nisam siguran da li postoji volšeban način da se taj mehanizam zaobiđe, ali bi jedina garancija bila da se promeni vlast. Tad Juniriska sigurno ne bi bilo”, kaže on.\nZamenik predsednika opštine Laslo Vidač kaže da je tačno da je ova firma dobila građevinsku dozvolu, ali odbacuje optužbe da će postrojenje biti građeno u Kovačici. “Junirisk ima građevinsku dozvolu da počne da radi, koju su mu izdali nadležni pokrajinski organi. Nažalost, ovaj projekat u Kovačici nema podršku stanovništva, koje se plaši da će biti trovano hemikalijama i dimom iz tog postorejenja pa pregovaramo sa čelnicima firme o izmeštanju planirane gradnje iz našeg mesta”, navodi Vidač.\nSportsko-rekreacioni centar Relax\nPostoje signali da će istraga protiv predsednika opštine, Miroslava Krišana biti proširena i na navodno sumnjivu izgradnju Sportsko-rekreacionog centra Relaks, koja je, prema trvdnjama upućenih u lokalne prilike, koštala namanje šest puta više nego što on realno vredi. Mediji su preneli informaciju da je predsednik opštine Kovačica, prema nalazima budžetske inspekcije i policije, potrošio oko 4,8 miliona evra bez tendera, plaćajući dva preduzeća za izgradnju Relaksa. Otkriveni su i neki naplaćeni računi za radove koji nikada nisu obavljeni. Time je, objavljeno je, pribavljena materijalna korist privatnim preduzećima.\nMeštani Kovačice sa kojima smo razgovarali, kažu da je Relaks promašena investicija, jer ulaganje u takvu vrstu ekskluzivnog turizma u ovom delu Banata nije moglo biti isplativo. “Dobro je kada se bilo šta gradi i kada se razvijaju turizam i uslužne delatnosti. Ipak, tu trebalo pitati ljude šta misle o tome. Relaks možda nije nešto što je bilo najneophodnije opštini, jer je novac trebalo uložiti u vodovod, jer pojedina sela piju lošu vodu iz plitkih bunara”, kaže meštanin koji nam se predstavio samo kao Jan.\nStanovništvo, pak, potpuno drugačije gleda na investiciju koju planira belgijska firma Electrawinds, kojom je predviđena izgradnja vetroparka u Debeljači, snage 125 megavata, a potom je dogovorena izgradnja još jedne vetro-elektrane od 50 megavata. Investicija je ukupno vredna bezmalo 400 miliona evra. Tokom izgradnje biće angažovano od 30 do 50 ljudi, a po završetku radova, za dve godine, petoro ljudi će održavati vetropark. Međutim, iako je najavljivano da će gradnja biti započeta ove godine, do toga još uvek nije došlo. Opozicionar Husarik smatra da, pored inertnosti, ulogu u odlaganju početka igra i činjenica što su ovakvi projekti pod budnim okom inspekcija.\n“Mislim da je osnova toga što izgradnja vetroparka nije započeta ta što preko toga neko iz opštinske vlasti ne može da uzima novac za sebe i nije mu cilj da posao započne. Gde mogu da se ugrade – to se radi, gde ne mogu – to se neće raditi”, smatra Husarik, navodeći da za svoje tvrdnje, ipak, nema dokaze.\nU Kovačici je saradnja opštinara sa građanstvom svedena na minimum. Laslo Vidač kaže da još uvek nisu organizovali Dan otvorenih vrata, u sklopu kog bi građani mogli da sed požale nadležnima na svoje probleme. “Mislim da bi bilo dobro da postoji tako nešto, ali nismo još uvek organizovali. Dolaze nam ljudi, mi ih primamo, ali to nismo ozvaničili”, kaže Vidač.\nNa nedostatak komunikacije sa opštinarima žali se i Katarina Lenhart-Petrik, članica lokalnog Udruženja žena u Kovačici, koje organizuje brojne kulturno-umetničke i humanitarne manifestacije po kojima je ovaj deo Banata poznat. Prema njenim rečima, odnos lokalne samouprave prema nevladinim organizacijama je “toplo-hladno”, tačnije, podršku dobijaju samo pojedina udruženja.\nMi smo kao Udruženje žena dobili 30.000 dinara za našu najznačajniju manifestaciju, Kovačički oktobar, i možemo reći da imamo podršku za neke naše stalne aktivnosti. Međutim, zbog nekih ličnih i političkih sukoba, druge dve nevladine organizacije u kojima sam angažovana, Matica Slovačka i Memorijalni centar dr Janko Bulik nisu dobile ni dinara za svoje ideje, jer se predsednik opštine lično ne slaže sa nekim ljudima iz ovih udruženja. Mi smo onda prisiljeni da svoje humanitarne i druge akcije finansiramo od članarina i da se dovijamo na razne načine”, navodi ona.\nVidač odbacuje ove tvrdnje, navodeći da opština, zbog svoje multikulturalne prirode mora da balansira između brojnih udruženja, naglašavajući da je osnova svega da se u skučenom budžetu namenjenom za finansiranje ovih aktivnosti nađe mesta za sve nacionalne zajednice podjednako. “Mi sarađujemo sa svim udruženjima. Možda neki nisu zadovoljni količinom novca koji dobiju za svoje projekte, ali mi moramo ravnomerno da finansiramo sva udruženja nacionalnih zajednica koje rade u našoj opštini i moramo da pravimo neki balans”, kaže Vidač.\nJoš jedna stavka koju je pojela inercija ili nešto drugo jesta gasifikacija opštine. Naime, i pored najava da će gasifikacija početi na proleće 2013. godine, do toga još uvek nije došlo. Vidač navodi da “gas više nije toliko atraktivan”. “Gasifikacija je zbog pravnih zavrzlama bila dugo blokirana kao projekat. Mi još nismo rešili ovaj problem gasifikacije, ali smatram da to više nije ni toliko ni tema, jer je gas užasno skup. Ona je važna zbog privlačenja investitora, ali naša industrija je ostala samo na šećerani, koja je ovaj problem rešila na drugi način. Gasifikacija će biti urađena, ali malo ko je zainteresovan to sada da gura”, kaže on.\nGaleriju Babka UNESCO je 2001. godine proglasio za Svetski centar izdavačke delatnosti o naivnom slikarstvu\nUkupni transferi lokalnoj samoupravi iz budžeta Srbije za 2013. godinu su 242 miliona dinara , dok sopstveni i prihodi iz drugih izvora indirektnih korisnika budžeta iznose nešto više od 21 milion dinara, što je osetno manje u odnosu na prošlu godinu, kada su iznosili 51,3 miliona dinara. Najteža stavka u lokalnoj kasi bili su, s prihodovne strane, porez na dohodak, dobit i kapitalne dobiti – 211 miliona dinara, a transferi sa drugih nivoa vlasti iznose ukupno 222 miliona dinara, što je osetan porast u odnosu na prošlogodišnjih 167,1 miliona.\nNajveći prihodi u ovoj oblasti stižu, očekivano, iz poljoprivredne delatnosti, koja je najznačajnija delatnost lokalnog stanovništva. Ove godine, opština je prihodovala 41 milion dinara samo od zakupa poljoprivrednog zemljišta. “Mi imamo izdavanje državnog zemljišta u zakup, od čega 40 odsto ide u opštinsku kasu. Ovo je vrlo važna stavka u našem budžetu, a sredstva stečena po tom osnovu trošimo za unapređenje poljoprivrede u opštini”, kaže zamenik prvog čoveka Kovačice Laslo Vidač.\nKao i brojne vojvođanske opštine, Kovačica je do guše u kreditima, međutim, lokalni čelnici tvrde da se obaveze prema bankama redovno servisiraju. Trenutno su na naplati četiri aktivna kredita. Godine 2006. opština je podigla 10 miliona dinara za izgradnju vodovoda u Uzdinu i 60 miliona dinara za izgradnju Relaksa. Godinu dana kasnije, usledio je još jedan kredit za sporni relaksacioni centar u vrednosti od 30 miliona, dok je 2011. godine opštinska vlast podigla zajam težak 70 miliona dinara u svrhu izgradnje kapele u Kovačici, kao i sređivanja pijaca i rekonstrukciju predškolskih ustanova.


Vesti online / Sport / Fudbal / Kovač: Levandovski? Neće on nigde!\nKovač: Levandovski? Neće on nigde!\nTrener Bajerna iz Minhena Niko Kovač kaže da Robert Levandovski neće napustiti klub uprkos interesovanju Real Madrida.\nRobert Levandovski, i ostali igrači Bajerna na proslavi prošlogodišnje titule\nPini Zahavi, agent poljskog napadača, nedavno je potvrdio želju svog klijenta da ode sa Alijanc Arene, a i Kovač je toga svestan, ali nije spreman da izgubi centarfora.\n- Nema ništa novo u vezi sa Robertom, jasno je da neće napustiti klub jer imamo vthunskog napadača i ne želimo da ga se odreknemo. Hoćemo da postignemo mnogo toga sa njime, sjajan je fudbaler koji je već postigao mnogo u Bundesligi, očekujemo mnogo golova od njega i u predstojećoj sezoni - rekao je Kovač.\nIako Levandovski želi da ode, hrvatski stručnjak ističe da se Poljak ponaša veoma profesionalno.\n- Robert ima ugovor i ostaće ovde koliko god je moguće - rekao je Kovač.\nPoljski napadač došao je u Bajern 2014. godine posle četiri sezone provedene u Borusiji Dortmund, a do sada je za reprezentaciju Poljske upisao 55 golova na 98 utakmica.\nFUDBAL Sedam zapovesti Nika Kovača!


Vesti online / Scena / Estrada / Je l' ovde sve u redu?\nJe l' ovde sve u redu?\nJelena Karleuša je okačila na Tviter fotku posle vežbanja na kojoj je u prvom planu njena zadnjica. Ništa nije sporno...osim male disproporcije, za koju je možda kriv ugao slikanja a možda i fotošop....\n- Svima onima koji misle da je moja pozadina delo fotošopa neka dobro pogledaju spot za moju omiljenu pesmu "So", napisala je JK i postavila link za ovu pesmu.\nU spotu se nazire Karleušina zadnjica, ali dilema i dalje postoji....\nDa li je vama ovde ipak nešto čudno?\nSreda 09.04.2014. 15:49\nŠta će jadnica....drži "dijetu" made by Maja Nikolić....od koje sve "raste"....(Maji sise, ovoj dupe).... Sve činjenice upućuju na to da je njoj mozak..... sišao u dupe !!!\nSreda 09.04.2014. 15:24\nOvo je odvratno...bljak,sva se pretvorila u dupe.


BiH u teškoj poziciji u procesu pregovora o adaptaciji SSP-a: Država gubi više od 150 miliona KM - Portal 072info\nBiH u teškoj poziciji u procesu pregovora o adaptaciji SSP-a: Država gubi više od 150 miliona KM\nVlasti BiH i resorni ministar u vrlo su teškoj poziciji kada su u pitanju pregovori o prilagodbi trgovinskog dijela Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) s EU uoči podnošenja aplikacije za članstvo, budući da će sam ovaj proces ipak znatno ići na štetu naše zemlje.\nPrema saznanjima do kojih smo došli, onog trenutka kada vlasti BiH potpišu adaptirani SSP s Briselom država će u startu biti u budžetskom manjku više od 150 miliona KM zbog davanja trgovinskih olakšica Hrvatskoj!\nUpravo je sama ova činjenica iskomplicirala proces podnošenja kredibilne aplikacije za članstvo, a ne navodna zabrinutost pojedinih članica EU zbog jačanja terorizma u BiH.\nU ovom trenutku, kako se čini, ne postoji jedinstven stav predstavnika bh. vlasti o tome u kojem trenutku podnijeti aplikaciju koja će, s jedne strane, u potpunosti trasirati put prema EU, a s druge strane otvoriti mnoga druga pitanja i nesumnjivo izazvati zabrinutost prevashodno domaće poljoprivrede.\nPrema riječima Halida Genjca, predsjednika Glavnog odbora SDA i člana Zajedničke komisije parlamenta BiH za evropske integracije, dovođenje u vezu (ne)prihvatanja aplikacije s pitanjem terorizma je potpuna besmislica.\n“Te teze mogu iznijeti samo oni koji ne poznaju ovo pitanje, ili oni vrlo zlonamjerni. Uslovi su poznati, to su mehanizam koordinacije, adaptacija trgovinskog dijela SSP-a, a u posljednje vrijeme se može čuti da je to i objavljivanje popisa stanovništva, što podržavam”, ističe Genjac.\nNavodeći da iznosi lični stav, smatra da, ipak, ne treba žuriti s ovim procesom.\n“Što se tiče adaptacije sporazuma, to je proces oštrog pregovaranja. Moramo voditi računa o interesima naših građana i proizvođača. I taj će proces potrajati”, kaže Genjac, te navodi da je ipak moguće stići planirani datum.\nMladen Ivanić, član Predsjedništva BiH, za “Nezavisne” ponavlja zvanični stav kolektivnog šefa države.\n“Predsjedništvo je zauzelo stav da će aplikacija biti podnesena do kraja ovog mjeseca, najkasnije u prvih deset dana februara”, poručuje on.\nAleksandra Pandurević (SDS), državni poslanik i član Zajedničke parlamentarne komisije, također odbacuje bilo kakvo dovođenje u vezu jačanje terorizma s podnošenjem aplikacije.\n“BiH treba da riješi pitanje adaptacije SSP-a, i naša aplikacija tada će biti kredibilna. A terorizam nije samo problem BiH, to je problem EU i to mnogo izraženiji nego u BiH”, ističe ona.\nNjeno mišljenje dijeli i Ljiljana Zovko (HDZ), također član Zajedničke parlamentarne komisije, koja zaključuje da će uvijek biti antagonizama prema BiH i negativnih mišljenja.\n“Ne mislim da je BiH izvorište terorizma i da je to nemoguće nadgledati. A u ovom procesu ne možemo odustati, ne smijemo odustati samo što je to neko rekao”, zaključuje ona.\nJamila Milović-Halilović, portparol Delegacije EU i specijalnog predstavnika EU u BiH, na pitanja o samom procesu odgovara da svaka zemlja odlučuje kada će podnijeti aplikaciju.\n“Da bi EU razmotrila aplikaciju potreban je značajan napredak u provođenju Reformske agende, što uključuje reforme koje potpadaju pod kopenhaške kriterije i dogovor o funkcionalnim pitanjima, uključujući mehanizam koordinacije. Za procesiranje moguće aplikacije jednako je važno da BiH provede konkretne aktivnosti na prilagodbi SSP-a”, poručuje Milović-Halilovićeva, čime posredno daje do znanja da je priča o mogućem usporavanju predaje aplikacije zbog pitanja terorizma vještački izazvana.\nŠaban Šaulić na slatkim mukama zbog Jelene Karleuše!


SAD osuđuju rusku isporuku raketa Siriji\nIsporuka ruskih projektila Siriji “vrlo je nezgodna” odluka, donesena “u zao čas,” rekao je zapovjednik združenog stožera američke vojske, general Martin Dempsey. Izjava tog visokog vojnog dužnosnika prva je službena potvrda američke vlade da je Rusija prodala krstareće rakete “ubojice brodova” režimu Bashara al-Assada. Doprema ruskih raketa osokolit će, rekao je, u petak, Dempsey, režim u Damasku i produžiti patnje sirijskog naroda.\nPrema pisanju New York Timesa, ruske protubrodske rakete naprednije su od onih u prethodnim pošiljkama. Moskva je priopćila da samo ispunjava ugovorne obaveze prema Siriji i da nema nikakvog interesa u tome da Assad ostane na vlasti.\nRusija i SAD zajedno rade na organizaciji međunarodne mirovne konferencije o Siriji, čije se održavanje planira za idući mjesec. Konferencija bi trebala okupiti i za zajednički stol dovesti predstavnike sirijske opozicije i sirijskog režima i otvoriti put stvaranju nove prijelazne vlade.\nFrancusko ministarstvo vanjskih poslova izjavilo je da se protivi iranskom sudjelovanju u mirovnim pregovorima. Glasnogovornik ministarstva je rekao da Francuska ne vidi kako je moguće da zemlja poput Irana, koja prijeti regionalnoj stabilnosti, može sudjelovati u pregovorima.\nRusija pak smatra da Iran, bliski saveznik Sirije, mora biti uključen u pregovore i optužuje Zapad za pokušaj sužavanja kruga sudionika. SAD se još nisu izjasnile o tome tko može sudjelovati jer, kako je rečeno, ne žele unaprijed donositi odluke.


„U mojim slikama se nalaze elementi stvarnosti koji su prikriveni, redukovani ili skroz izbrisani. Povod slikanja potiče iz određenih melodija (muzike) i neposrednog dešavanja iz okoline. Osnovno sredstvo mog likovnog jezika je boja – koja se negde uklapa, sece, lomi, spaja… Motivi su apstraktni – ogoljeni od opisa. Asocijacijsku predstavu želim da dočaram na svom radu sa što jednostavnijim formama, da bih istakla što sažetiju priču, mišljenje ili lični stav o svakodnevici,“ izjavila je mlada slikarka Milica Paunović iz Priboja, koja je do sada izlagala svoje radove na preko petnaest kolektivnih, kao i dve samostalne izložbe.