sastanak | Zvornik Danas\non: 22. фебруара 2017 In: izbor urednika, naslovna, Politika, VIJESTI\nBEOGRAD – U Beogradu je održan sastanak predsjednika i premijera Srbije Tomislava Nikolića i Aleksandra Vučića sa predsjedavajućim Predsjedništva BiH Mladenom Ivanićem i predsjednikom...\tNastavite sa čitanjem\non: 01. септембра 2016 In: izbor urednika, naslovna, Politika, VIJESTI\nPredsjednik Srbije Tomislav Nikolić i premijer Aleksandar Vučić sastaće se danas u Beogradu sa predsjednikom Republike Srpske Miloradom Dodikom i premijerkom Željkom Cvijanović, članom Preds...\tNastavite sa čitanjem\non: 14. јула 2016 In: naslovna, Politika, VIJESTI\nBEOGRAD – Premijer Srbije Aleksandar Vučić i predsjednik RS Milorad Dodik sastaće se danas u Beogradu, saopšteno je juče iz Vlade Srbije. Dodik je izjavio da se nada da će u idućem per...\tNastavite sa čitanjem\non: 12. јануара 2016 In: Ex-Yu, naslovna, Politika, VIJESTI\nBEOGRAD – Predsjednik Srbije Tomislav Nikolić i predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik sastaće se danas u Beogradu. Sastanak će biti održan u zgradi Generalnog sekretarijata predsj...\tNastavite sa čitanjem\non: 30. новембра 2015 In: naslovna, Svijet, VIJESTI\nMOSKVA – Ruski predsjednik Vladimir Putin neće se sastati sa turskim predsjednikom Redžepom Tajipom Erdoganom danas u Parizu, rekao je portparol Kremlja Dmitrij Peskov, dodajući da kon...\tNastavite sa čitanjem\non: 21. октобра 2015 In: Društvo, VIJESTI\nPredstavnici Organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila, Saveza logoraša i Udruženja žena žrtava rata Republike Srpske ponovo su danas u Sarajevu izrazili nezadov...\tNastavite sa čitanjem\nAsad zahvalan Putinu na pokretanju vazdušnih udara (video)\non: 21. октобра 2015 In: Svijet, VIJESTI\nSirijski predsjednik Bašar al Asad zahvalio se ruskom predsjedniku Vladimiru Putinu tokom iznenadne posjete Moskvi na pokretanju vazdušnih udara protiv islamističkih militanata u Siriji. Kre...\tNastavite sa čitanjem\nAsad se sastao sa Putinom u Moskvi\nSirijski predsjednik Bašar al Asad doputovao je u Moskvu na razgovor sa ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom o zajedničkoj vojnoj kampanji protiv islamističkih militanata u Siriji, saopšt...\tNastavite sa čitanjem\non: 01. октобра 2015 In: Društvo, naslovna, VIJESTI, Zvornik\nZVORNIK – Pomoćnik ministra za izbjeglice i raseljena lica Republike Srpske Drago Vuleta izjavio je danas u Zvorniku da je neophodno zajedničko djelovanje u pružanju neophodne pomoći m...\tNastavite sa čitanjem


Drljević : Ulaganje u region je ulaganje u budućnost EU | Analitika - Informativni Portal\nDrljević : Ulaganje u region je ulaganje u budućnost EU\nUlaganje u stabilnost i prosperitet regiona zapravo je ulaganje u sigurnost i budućnost Evropske unije, tj. cijele Evrope. Bliskija saradnja je zajednički interes, jer samo na taj način možemo građanima obezbijediti ekonomski i društveni razvoj i sigurnost, poručio je glavni pregovarač Aleksandar Drljević u Budimpešti.\nObjavljeno: 01. 03. 2019 - 10:18 Promjenite veličinu teksta: A A A\n“Mađarska se zalaže za ubrzanje procesa proširenja. Naš interes je snažnija EU, a to je moguće jedino integracijom država Zapadnog Balkana”, poručio je Sijarto.\nTagovi: EU Evropska unija Aleksandar Drljević\nVijesti Konferencija o novinarstvu i bor... Digitalna revolucija dovela do kolapsa u prenosu informacija i otvorila prostor za lažn...


Dobrojevićeva nije mogla da veruje\n16.03.2014. 19:23h 20.05.2017. 06:54h\nNa opšte iznenađenje Dobrojevićeve, jedan od članova "Digitalne grupe" je skinuo jaknu ispod koje je nosio majicu sa Stanijinim likom\nStanija Dobrojević gostovala je kod Lee Kiš u emisiji kada je doživela specijalno iznenađenje.\nČlanovi rok benda "Digitalna draga" rekli su da su se podelili u dve kategorije. Jedan od članova grupe navija za Staniju, dok je drugi za drugu sterletu sa kojom je Stanija ovih dana imala sukob, Soraju.\nNa opšte iznenađenje Dobrojevićeve, jedan od članova "Digitalne grupe" je skinuo jaknu ispod koje je nosio majicu sa Stanijinim likom. Međutim, to ne bi bilo čudno da fotografija koja je na majici nije gola Stanija. Ona se svojevremeno slikala za Plejboj i upravo je ova slika iskorišćena.\nStarleta je bila na takozvanoj "vrućoj stolici". Peđi d Boju se dopala njena košulja, ali je rekao da bi mu se najviše svidelo da je košulju iskombinovala sa šortsem.\nStanija je progovorila i o prepucavanju sa Sorajom. "Skandal je krenuo od gospođice Soraje. To je sve lažno i lažne priče. Radi se kampanja protiv mene. Podnela sam tužbu i ovo treba da se nastavi na sudu".\nNemanja Stevanović je pitao šta je Staniji najteže palo na Farmi. "Najteže su mi padali međuljudski odnosi, kao i verbalne uvrede, ali i ljubavne trzavice", iskrena je bila starleta.\nO ljubavi sa Filipom nije želela mnogo da razgovara. "Završila se i ljubav sa Filipom. Puklo je kao da je nije bilo", a u publici se čulo "To, bravo".\nStanija je rekla da ide u Ameriku i da ostaje do daljnjeg.\nStanija DobrojevićstanijaFilip Panajotovićgolamajica


[LIVE POST] Prijem povodom dana 204. vazduhoplovne brigade - Tango Six\n[LIVE POST] Prijem povodom dana 204. vazduhoplovne brigade\nU Muzeju jugoslovenskog vazduhoplovstva upravo je pre deset minuta poceo svecani prijem povodom dana 204. vazduhoplovne brigade i 60 godina aerodroma Batajnica.\nPrijemu prisustvuju komadant vojnog vazduhoplovstva brigadni general Ranko Zivak, staresine i pripadnici baze, gosti i prijatelji.\nOvom prilikom priredjena je izlozba fotografija vazduhoplovnog fotografa Dimitrija Ostojica koja ce za posetioce muzeja biti otvorena u narednih deset dana.\nDetaljniji video izvestaj pogledajte sutra na blogu.


Petković: Organizovane akcije s cilјem zastrašivanja Srba - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Petković: Organizovane akcije s cilјem zastrašivanja Srba\nPetković: Organizovane akcije s cilјem zastrašivanja Srba\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković ocenio je da poslednja dešavanja na Kosovu, poput bilborda u Kišnici, pokušaja palјenja srpske zastave i spomenika Milošu Obiliću u Gračanici, otimanja lekova u severnoj Kosovskoj Mitrovici do zabrane ulaska zameniku gradonačelnika Beograda Goranu Vesiću svedoče o radikalizaciji prilika u pokrajini.\nPetković je za televiziju Hepi kazao da je reč o "organizovanim akcijama s cilјem zastrašivanja Srba na Kosovu".\nKako objašnjava, primera radi, Vesić, kao zamenik gradonačelnika Beograda, nema potrebe da informiše o odlasku na prostor KiM jer to važi samo za zvanične posete i tada se samo informiše kancelarija Delegacije EU u Prištini kako bi bio sačinjen plan i ruta prilikom čega kosovska policija obezbeđuje posetu.\n"Posredi je politička odluka Prištine koja želi destabilizaciju, a zabranom ulaska Srbima zapravo se sveti Srbina koji žive na KiM. Svete se i Beogradu predstavlјajući situaciju: mi smo ti koji odlučujemo koga ćemo pustiti a koga ne", naveo je Petković i dodao da je u pomenutom slučaju došlo do kršenja šireg sporazuma o slobodi kretanja.\nPrema njegovim rečima, samovolјa i jednostrane odluke prištinske strane nikako ne doprinose normalizaciji odnosa Beograda i Prištine i dijalogu dveju strana.\n"Želimo normalizaciju, stalo nam je do dobrih odnosa sa Albancima i pregovora u Brisleu. Međutim, albanska strana poslednjih meseci radi sve na tome da nema dijaloga i ZSO i da ne dođe do bilo kakvog kompromisnog rešenja", istakao je Petković i dodao da Srbija ne dopušta da Priština ostvaruje svoje interese napadajući je i gazeći prava Srba i ideju da "kosovski čvor bude rešen putem kompromisa".\n"Neka se niko ne vara da Priština može da ostvari svoje interese a da se pritom ne dogovori sa Beogradom", zaklјučio je Petković uz konstataciju da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić kroz međunarodnu politiku aktuelizovao takav stav po pitanju KiM što su, kako kaže, i prihvatili relevantni akteri u međunarodnoj zajednici.


Taksisti najavili protestnu šetnju i optužuju: Rakočević nas je obmanuo - Vijesti.me\nNOVO OKUPLJANJE U ČETVRTAK\nSa protestne vožnje taksista prije deset dana\nSkupština Strukovnog sindikata taksista Crne Gore (SSTCG) odlučila je da organizuje nove proteste u četvrtak od deset časova.\nKako su najavili, za taj dan planiraju protestnu šetnju, koja će biti završena ispred zgrade Vlade.\n“Ispred Vlade ćemo se obratiti premijeru Dušku Markoviću i tražiti hitan prijem naših predstavnika do 16 časova do kada će trajati protest. Ako ne bude prijema, protesti će se nastavljati svakog radnog dana ispred zgrade Vlade od 9 do 16 časova, odnosno do prijema i ispunjenja zahtjeva, kazao je predsjednik SSTCG Borislav Pavlović.\nUčesnici protesta, kako je najavljeno, okupiće se ispred Sekretarijata za saobraćaj Glavnog grada na Rimskom trgu u devet časova, gdje će se održati Skupština Strukovnog sindikata.\n“Nakon toga ćemo se obratiti sekretaru Sekretarijata Marku Rakočeviću, jer smatramo da je obmanuo javnost i auto-taksi preduzetnike, izjavljujući u više navrata da u Podgorici ima 778 licenci i izvoda. Međutim, po spiskovima koje je Sekretarijat izdao MANS-u, (nama ih nijesu izdali, a uredno smo ih tražili) ima ih 867. Pored toga, postoje sumnje da je izdato još najmanje 100 licenci nakon toga”, istakao je Pavlović.\nOn je rekao da planiraju protestnu šetnju Bulevarom Svetog Petra Cetinjskog preko Blažovog mosta, ulicom Stanka Dragojevića do zgrade Glavnog grada, gdje je planirano obraćanje gradonačelniku i zadržavanje od pola sata, nakon čega će Karađorđevom ulicom doći ispred zgrade Vlade.\nPavlović je kazao da je razloga za proteste mnogo, a najvažniji su dugogodišnje kršenje Zakona od strane lokalnih samouprava, nerad nadležnih inspekcijskih službi, koji je omogućio pojedincima utaju poreza i nanio štetu državnom budžetu u milionima, a auto-taksi preduzetnike doveo u dužničko ropstvo.\nTaksisti su prije deset dana organizovali protestnu vožnju ulicama Podgorice, u kojoj je učestvovalo preko njih 200 iz čitave Crne Gore.\n..Tor na Cemovskom(sto blize deponiji,nasem ponosu).......dakicevci,"majke",zagoricani,taxisti....svi tamo i neka bukaju do zore!\ni licence im poništiti naravno, a zaposliti druge taksiste koji će biti uredni i redovni u plaćanju. taksi mafijaši\nsve ove taksiste treba u zatvor za neplaćanje poreza i doprinosa a zaplijeniti im imovinu i auta za taj iznos\nNezavisna demokratska CG 19.6.2017 21:19


Dijaspora Crne Gore u prošlosti i sadašnjosti (VI): Patriotski karakter crnogorske dijaspore - PORTAL REVIJE FOKUS\nNaši dobrovoljci, i ne samo Crnogorci nego i drugi iseljenici sa južnoslovenskih prostora, masovno su se javljali u dobrovoljce u oba balkanska rata, a pogotovo u vihoru Prvog svjetskog rata, ali se nijesu, iako su se okolnosti promijenile, oglušili ni u Drugom, koji je bio još krvaviji i opasniji od prethodnog. Najpotresnija priča iz toga doba je ona o velikoj katastrofi crnogorskih iseljenika – dobrovoljaca 6. januara 1916. godine kada je italijanski brod Brindizi sa našim iseljenicima iz Sjeverne Amerike, SAD i Kanade, naišao na minu ispred albanske luke Medova (San Giovani di Medna) i za dvadeset minuta potonuo. Od 542 putnika utopilo se 386\nOdnos crnogorske dijaspore i matice vremenom se mijenjao. Prirodno, oni iseljenici koji su rođeni i odrasli u Crnoj Gori mnogo su emotivnije i burnije proživljavali što se u matici zbiva, za razliku od generacija i pojedinaca koji su nastali u zemlji naseljenja.\nIseljenici su svoju otadžbinu Crnu Goru, đedovinu, postojbinu, zavičaj, doživljavali duboko i iskreno. Odazivali su se kao dobrovoljci u ratovima, davali pomoć postradalima od elementarnih nepogoda (poplave, zemljotresi itd.), a slali su i novčanu pomoć, kako svojim porodicama tako i za neke humanitarne akcije solidarnosti, za građenje puteva, podizanje crkava, rađenje javnih objekata, škola itd.\nBilo đe da su se nalazili širom svijeta, kada je otadžbina upućivala pozive u kriznim momentima ili samoinicijativno, kada bi se nad Crnom Gorom nadvila ratna opasnost, naši iseljenici su se odazivali, hitali prema svojoj zemlji, domovini, sa kojom su održavali stalne veze.\nSudbonosni događaji koji su nailazili donosili su strah, brigu i veliku neizvjesnost.\nIako su ih i pojedinačno pogađali sudbonosni događaji, ratovi i zemljotresi, poplave, velike katastrofe, kada je Crna Gora u pitanju, nije moglo biti dileme. Čim bi osjetili ili čuli da Crnoj Gori prijeti opasnost, da je rat na vidiku, žurili su da što prije stignu i domovini u opasnosti stave se na raspoloženje. Borba za slobodu bila je i ostala vrhunski imperativ, Crna Gora je njima bila posljednja odstupnica i najpreča dužnost.\nNaši dobrovoljci, i ne samo Crnogorci nego i drugi iseljenici sa južnoslovenskih prostora, masovno su se javljali u dobrovoljce u oba balkanska rata, a pogotovo u vihoru Prvog svjetskog rata, ali se nijesu, iako su se okolnosti promijenile, oglušili ni u Drugom, koji je bio još krvaviji i opasniji od prethodnog.\nNajpotresnija priča iz toga doba je ona o velikoj katastrofi crnogorskih iseljenika – dobrovoljaca 6. januara 1916. godine kada je italijanski brod Brindizi sa našim iseljenicima iz Sjeverne Amerike, SAD i Kanade, naišao na minu ispred albanske luke Medova (San Giovani di Medna) i za dvadeset minuta potonuo. Od 542 putnika utopilo se 386. U znak sjećanja\nna tu veliku pomorsku tragediju, u slavu utopljenika podignut je spomenik „Lovćenska vila“, rad vajara Rista Stijovića. Inače, to je jedan od rijetkih spomenika posvećenih borbi crnogorskih iseljenika za slobodu.\nI u Drugom svjetskom ratu, u Narodnooslobodilačkom (partizanskom) pokretu, aktivno ili pasivno, borio se znatan broj crnogorskih iseljenika. Značajan je njihov doprinos pobjedi nad fašizmom i nacizmom. Istina o borbi partizana protiv okupatora sporo je prodirala među naše iseljenike u ostali svijet. Nešto kasnije, ipak se saznalo da su partizani jedini pravi borci protiv okupatora. U naprednoj iseljeničkoj štampi davan je veliki publicitet Narodnooslobodilačkom (partizanskom) pokretu. U iseljeničkoj štampi objavljena je Rezolucija crnogorskih rodoljuba sa skupa održanog sredinom 1942. godine na Tjentištu.\nBilo je iseljenika i iz Sjeverne i Južne Amerike koji su željeli da se uključe u borbu protiv Njemaca i Italijana. Nekima je pošlo za rukom da se prebace preko okeana. Uoči Drugog svjetskog rata i u samom ratu u Argentini i Južnoj Americi veliku ulogu je odigrao iseljenički list Slobodna Jugoslavija.\nMeđu velikim brojem saradnika posebno se isticao revolucionar i patriota Stevan Kišić iz Zelenike. Zahvaljujući pomenutom listu iseljenici su se opširno upoznavali sa teškim uslovima života i rada u Kraljevini Jugoslaviji. Vijesti su dobijane preko savezničkih agencija. Među iseljenicima, nekolike decenije nakon rata, povratnicima, bili su brat i sestra, iz Bajica, kod Cetinja, Vojislav K. Martinović i Vidosava K. Martinović. Oboje su učestvovali u pripremi i Kongresa iseljenika slovenskih zemalja, održanog u Montevideu, u Urugvaju.\nNakon neuspjelog pokušaja da se početkom rata 1941. održi kongres jugoslovenskih iseljenika u Buenos Ajresu oni se ne predaju već nastavljaju da daju otpor i da se bore. Međutim, zbog teške političke situacije u Argentini pokušaj nije uspio ni 1942. godine.\nU listu Slobodna Jugoslavija demantovane su tvrdnje jugoslovenske izbjegličke vlade u Londonu da se jedino Draža Mihailović bori protiv okupatora. Argentinski aktivisti-antifašisti su svoj rad usmjerili na povezivanje sa svim slovenskim useljeničkim udruženjima, kako u Argentini tako i u svim zemljama Južne Amerike. Predstavnici slovenskih udruženja su sa oduševljenjem prihvatili poziv da se održi Kongres iseljenika svih slovenskih zemalja koji žive u državama Latinske Amerike.\n„Lovćenska vila“ – rad vajara Rista Stijovića\nU to vrijeme urugvajska vlada je bila najdemokratskija na Zelenom kontinentu i odobrila je da se kongres održi u Montevideu, glavnom gradu Urugvaja. Štaviše, vlada je prihvatila da njen potpredsjednik bude počasni predsjednik kongresa.\nSveslovenski kongres Latinske Amerike održan je 23, 24. i 25. aprila 1943. godine u velikoj dvorani „SODRE“ – najvećeg pozorišta u tom višemilionskom gradu. Oduševljenje za kongres je bilo veliko. Okupilo se 360 delegata – pravnika, novinara, političara i drugih značajnih gostiju. Naokolo, u dva reda loža, nalazili su se iseljenici – Sloveni koji su stigli iz raznih gradova i zemalja da bi dali podršku i izrazili solidarnost sa svima koji se bore protiv fašizma. Za kongres iseljenika sveslovenskih zemalja ubrzo se pročulo širom svijeta.\nTako velikom publicitetu doprinijeli su, između ostalog, brojni telegrami koje je Kongres uputio šefovima savezničkih država: Ruzveltu, Čerčilu, Staljinu i Čang Kaj Šeku. Upućena je poruka Kongresa. Počasni predsjednik Kongresa dr Alberto Guani pozdravio je sve prisutne i zahvalio na povjerenju.\nOvom Kongresu koji je pretvoren u veliku iseljeničku antifašističku manifestaciju, prisustvovali su iseljenici – delegati mnogih iseljeničkih organizacija iz gotovo svih zemalja Južne Amerike. Kongresu je prisustvovao i Vojislav K. Martinović, koji je 60 godina ži- vio u Argentini ali se početkom osamdesetih vratio u Crnu Goru.\nNa Kongresu su prisustvovali ne samo predstavnici iseljeničkih organizacija slovenskih zemalja, nego i predstavnici antifašističkih organizacija drugih zemalja. Zapažen je bio govor Manuela Delikada, koji je u ime Demokratskog saveza Španije pozdravio Kongres.\nRat je sve duboko uzdrmao, pogotovo što se odužio. Ali, kompenzacija za to su bile radosne vijesti sa frontova: poraz nacista pod Staljingradom, pa kontraofanziva Crvene armije, zatim pobjede narodnooslobodilačke vojske u Jugoslaviji, Drugo zasijedanje AVNOJ-a i, posebno, iskrcavanje saveznika u Italiji, njena kapitulacija i otvaranje drugog fronta u Normandiji i Francuskoj.\nU gradu Sans Penji, gdje je, zajedno sa okolinom, bilo najviše Crnogoraca, osnovana je Komisija za iseljenike koja je pozvala sve naše ljude u provinciji Ćako da zajednički proslave oslobođenje Beograda, u oktobru 1944. Na glavnom trgu Sans Penje organizovane su velike manifestacije. Smjenjivali su se govori i veselje, uz prisustvo vlasti i građana toga grada, u bašti hotela koji je držao Krsto Martinović, „gaetaš“, dosljedni pristalica kralja Nikole.\nU vrijeme rata ni Crnogorke u Južnoj Americi nijesu sjeđele skrštenih ruku, „intuitivne po prirodi“, one su osjetile opasnost koja se nadvila nad cijelim svijetom, posebno Evropom. Bez oklijevanja su riješile da se organizuju i pomognu „nedužnoj djeci, starcima i žena nevinim žrtvama krvavog fašizma“.\nŽene, većinom slovenskog porijekla, počele su širom Sjeverne i Južne Amerike da osnivaju brojna udruženja. Najveći uspjeh i značaj je imalo osnivanje udruženja „Junta de la Vitoria“ – Ujedinjenje za slobodu. Ono je još ranije počelo da djeluje u SAD-u, a kasnije u zemljama Južne Amerike. Predsjednica Udruženja bila je Eleonora Ruzvelt, supruga tadašnjeg predsjednika Sjedinjenih Američkih Država.\nU Buenos Ajresu, glavnom gradu Argentine, u jednom prostranom zdanju, okupile su se žene iz svih slojeva društva. Savjesno i odgovorno, uporno i prilježno angažovale su se u nabavci lijekova, hrane, odjeće, obuće i druge robe koju su preko Crvenog krsta slale na okupirana područja Evrope, da bi bila podijeljena onima kojima je najneophodnija.\nFilijala u Sans Penji ženskog udruženja Ujedinjene za slobodu bilo je primjer kako treba raditi, u čemu je prednjačila Vidosava K. Martinović sa svojim Crnogorkama. Izuzetno uzbuđenje i veliku radost izazivala je vijest o završetku rata, početkom maja 1945. godine.\nTaj veliki, dugo očekivani dan mobilisao je skoro sve iseljeničke kolonije u Južnoj Americi, a u Argentini posebno Sans Penju, cijeli grad. Odziv na poziv ženskog udruženja Ujedinjenje za slobodu bio je ogroman. Svi su došli na manifestaciju. „Na glavnom trgu našle su se i delegacije svih demokratskih udruženja“.\nCrnogorska Vidosava Martinović doživjela je veliku čast da u ime „Junta de la Victoria“ bude prvi govornik na toj jedinstvenoj nezaboravnoj manifestaciji. Ona je kasnije zapisala: „Svi ovi događaji… danas su prošlost. Ali prošlost koja se pamti“.\nI zaista, za vrijeme Drugog svjetskog rata najveći dio jugoslovenskog i crnogorskog iseljeništva bio je uz NOB i za Novu Jugoslaviju. U tom pogledu iseljenička politička i materijalna podrška bila je od velikog značaja. U poslijeratnim godinama i u Jugoslaviju i u Crnu Goru vratio se jedan dio predratnih iseljenika. Jedni u želji da učestvuju u obnovi i izgradnji zemlje, a drugi da u njoj provedu ostatak života. To najljepše ilustruju riječi Vidosave Martinović, jedne od mnogih iseljenika–povratnika: „Htjela bih da naglasim samo još ovo: nakon mnogih godina provedenih u dragoj i nezaboravnoj Argentini, koja i dalje živi u našem srcu i duši, sad se nalazimo u našoj zemlji, u Jugoslaviji, u Crnoj Gori, u našoj sredini kao u porodici, među mnogo prijatelja spremnih da nam pomognu u svakom trenutku, okruženi njihovom ljubavlju i pažnjom. Svima naše priznanje i zahvalnost“.\nPoslije rata i u Južnoj Americi, kao i širom svijeta, Rezolucija Informbiroa unijela je razdor među jugoslovenskim naprednim iseljenicima, a među crnogorskim posebno. Jedan dio iseljenika solidarisao se s Rezolucijom i gledištima KPSS, dok je drugi dio podržavao KPJ i politiku Jugoslavije. Dio našeg iseljeništva poslije tih dramatičnih događaja, pogotovo u otadžbini, ostao je demoralisan, dok su se neki zadugo čuvali veze sa domovinom.\nOve okolnosti pogodovale su jačanju političke emigracije koja je bila antijugoslovenska, a činili su je pripadnici kolaboracionističkih pokreta i vojski koji su uspjeli da odstupe, da se prebace u Južnu Ameriku i nastane u nekoliko južnoameričkih zemalja. Takođe, politika reakcionarnih poslijeratnih režima u većini latinsko-američkih država, u kojima su živjeli naši iseljenici, sputavala je rad naprednih iseljeničkih organizacija.\nVrijeme nakon Drugog svjetskog rata jeste, u stvari, dugi period treće generacije crnogorskog iseljeništva u Južnoj Americi, potomaka naših prvih iseljenika. U posljednje vrijeme sve više se aktuelizuje dilema koliko je kod te treće generacije izražena svijest o pripadnosti Crnoj Gori i narodima u njoj, u odnosu na vezanost i interes za domovinu njihovih otaca i đedova.\nI pored otpora asimilaciji i u većim i kompaktnijim crnogorskim kolonijama, ona je u sprezi sa vremenom učinila svoje. Međutim, obostrani interes dijaspore i matice, interesovanje za učenje našeg jezika, upoznavanje crnogorske kulturne baštine, dobijanje stipendija za studiranje u Crnoj Gori vode uzajamnom zbližavanju i očuvanju identiteta kroz svijest o porijeklu.\nIseljavanje poslije Drugog svjetskog rata teklo je kroz tri faze, mada ono iz Crne Gore nije bilo tako masovno kao u našem okruženju. I Crna Gora je imala svoje političke emigrante koji su u iseljeništvo u Južnoj Americi počeli pristizati poslije 1945. i, prolazeći kroz egzistencijalnu dramu, naseljavali se u nekoliko južnoameričkih zemalja.\nManji broj emigranata je poslije 1950. ilegalno napustio Crnu Goru, odnosno Jugoslaviju. Uoči raspada Jugoslavije, a naročito nakon njega naši ljudi su masovno odlazili u svijet, pa i u prekomorske zemlje. Osnovno obilježje ove migracije jeste da je ona ekonomska i legalna. Kolik je njen opseg, mogu utvrditi samo ozbiljna istraživanja.\nPrva fotografija: Medovska luka 1916. godine\nSjutra nastavak feljtona\nDijaspora Crne Gore u prošlosti i sadašnjosti (V): Problemi u istraživanju crnogorskog iseljeništva\nTags: BrindiziBrodDijaspora Crne Gore u prošlosti i sadašnjostidobrovoljciiseljenicipotonuo\nPrethodna priča Dritan Abazović: U Crnu Goru 31. marta stižu vakcine iz Evopske unije\nSledeća priča Admiru Mulamekiću (28) iz Gusinja hitno potrebna novčana pomoć za liječenje u Istanbulu


„Bild“ slavi 60 godina postojanja | Mozaik | DW | 24.06.2012\n„Bild“ slavi 60 godina postojanja\nNovine "Bild" imaju svoje filijale širom Evrope. Izdavač Aksel Špringer, svoja izdanja objavljuje od Španije do Rusije. A ima ih preko 120, bilo da je reč o dnevnim novinama ili periodičnim izdanjima.\nVorstellung Das Bild-Buch Axel-Springer-Verlag Westerwelle\nPrema podacima izdavača "Aksel Špringer", najuspešniji časopis u Evropi jeste "Auto Bild". Svakog meseca ovaj magazin ostvaruje tiraž od šest miliona i to u 30 zemalja sveta. Taj časopis svoje izdanja ima u Indiji i Tajlandu. Veliki uspeh ostvaruju i drugi proizvodi sa oznakom "Bild", bilo da je reč o izdanju "Computer-Bild" ili nekim drugim novinama koje širom Evrope objavljuje ovaj izdavač.\nU Poljskoj, Češkoj, Slovačkoj i Srbiji, izdavač "Aksel Špringer" zajedno sa švajcarskom firmom "Ringier" izdaje klasičnu bulevarsku štampu. Njihovi listovi, nastali po uzoru na nemački "Bild" ili švajcarski "Blick", imaju nezavisnu uređivačku politiku. Svojim čitaocima nude ono što nalaži potrebe tržišta. Njihov cilj je da ostvare najveće tiraže, što im i polazi za rukom.\n"Fakt" u Poljskoj je za veoma kratko vreme od objavljivanja prvih izdanja postao najčitaniji list u zemlji. Kao i sve druge novine u Poljskoj i "Fakt" teži dramatičnom izveštavanju važnih događaja. Upravo uoči Evropskog prvenstva u fudbalu je to bio slučaj. "U Poljskoj je novinarstvo specifično, veoma često se prelazi granica izveštavanja, pa se iznosi mišljenje. Teme koje su u fokusu su uglavnom domaće teme", navodi poljski stručnjak za medije Stanislav Mocek u svojoj studiji o medijima u Poljskoj. To što su novine poput "Bild" i "Fakt", koje izdaje isti izdavač povremeno na različitim stranama, ne narušava politiku menadžmenta. "Time se zapravo potvrđuje da su redakcije ovih listova nezavisne. Suština je ostvariti prihod", kaže u ovoj kompaniji.\nIzdavačka delatnost u Poljskoj se i dalje širi\nŠpringer bi da proširi delatnost u Poljskoj. U aprilu ove godine Špringer i Ringier su preuzeli i internet portal onet.pl. "Za nas je to prekretnica", izjavio je tadašnji šef zajedničkog preduzeća, Florijan Fels. "Pored najtiražniji novina u Poljskoj, Ringier-Špringer sada u vlasništvu ima i najuticajnije onlajn medije." U vlasništvu ovog nemačko-švajcarskog medijskog koncerna su i listovi "Newsweek Polska" i poljski "Forbes".\nU Mađarskoj je Špringer aktivan od političkih promena 1989. godine. U međuvremenu objavljuje 10 listova i 30 časopisa i moglo bi se reći da je prerastao u najuticajnijeg izdavača u zemlji. Na ruskom tržištu Šringer takođe proširuje svoje delatnosti, mada je uglavnom reč o izdanjima bez političkih sadržaja. Najveći uspeh u Rusiji, Špringer ostvaruje zahvaljujući naučnom časopisu "Geo" i tabloidu "Ok".\nNemačko-švajcarska medijski koncern Ringier-Špringer u Srbiji dominira zahvaljujući velikim tiražima bulevarskog dnevnog lista "Blic". I u Slovačkoj, ovo zajedničkog medijsko preduzeće u vlasništvu ima najuticajnije bulevarske novine "Novy Cas". Na češkom tržištu plasiran je list "Blesk" koji je zahvaljujući tiražima u samom vrhu najuspešnijih. Tu je još pet listova i 14 časopisa.\nPredsedavajući Aksel Špringer Grupom, Matijas Depfner najavio je da će ova kompanija svoje aktivnosti na međunarodnom planu fokusirati na onlajn poslovanje. Ako je suditi na osnovu dosadašnjih prihoda, Špringer zahvaljujući svom poslovanju van granica Nemačke, gotovo trećinu prometa ostvaruje u inostranstvu. Kada je o internet poslovanju, Špringer u vlasništvu nema samo medijske internet portale, tu su i brojni sajtovi za berzu nekretnina i poslova. Doduše, Aleks Špringer Grupa nije jedini nemački medijski koncern koji posluje u većem delu Evrope. WAZ takođe važi za velikog investitora u medije, naročito na istoku Evrope.\nAutor: Bernt Rigert, Jakov Leon\nKljučne reči bild, blic, springer\nTrajni link https://p.dw.com/p/15KZk\nDržava je dolivala ulje na vatru 02.04.2018\nPodmetanjem požara u dvema robnim kućama u Frankfurtu pre 50 godina započela je istorija RAF-a. I 20 godina nakon samoukidanja RAF-a ostala su otvorena mnoga pitanja. Jedno od njih je i uloga nemačke tajne službe.


Savez za Srbiju: Zabranjeno je izdavanje prostora nama u Nišu - JUGPRESS\nSavez za Srbiju – Niš je , zbog zabrane aktuelnih vlasti da se Savezu izda adekvatan prostor u vlasništvu grada Niša, otkazao najavljenu tribinu u sali simfonijskog orkestra.\n,,Niš je tako na silu svrstan u red sa ostalim gradovima u Srbiji gde vlast bahato i grubo krši sve demokratske tekovine ovog društva, ne dozvoljavajući opozicionim učesnicima elementarna prava na političko delovanje.\nI pored te zabrane, lideri Saveza za Srbiju će se pridružiti našim aktivistima u podeli materijala na štandovima ispred TC Kalča u petak, 19.oktobra, u periodu od 16.30 do 18.00 sati.\nNaš razgovor – sa našim građanima, ova vlast ipak neće uspeti da spreči,, saopštio je Savez za Srbiju Niš.


“SNSD je izveo državni udar, jer je privatizovao javni servis, tužioce, MUP RS…” – Haber.ba\n“SNSD je izveo državni udar, jer je privatizovao javni servis, tužioce, MUP RS…”\nPredsjedništvo Partije demokratskog progresa (PDP) traži smjenu ministra unutrašnjih poslova RS Dragana Lukača, te tvrde da je bezjednosna situacija u RS-u ozbiljno usložnjena proteklih devet mjeseci, neriješnim ubistvom banjalučkog mladića Davida Dragičevića – saopštio je potpredsjednik te stranke Igor Crnadak.\nIgor Crnadak - Screenshot/YouTube\nKao razlog za ostavku rukovodstva MUPRS-a naveli su i konferenciju za novinare 26. marta, u policiji Banja Luka, na kojoj su, kako je naveo, izrečene neistine o Davidu Dragičeviću.\nNa sjednici u Banjoj Luci odbacili su tvrdnje da su PDP ljudi organizatori protesta “Pravde za Davida” u Banjoj Luci, kojima su, kaže, njihovi članovi prisustvovali kao roditelji i građani.\nCrnadak je odbacio kao “najobičnije izmišljotine” tvrdnje da su neki članovi PDP-a pripremali državni udar, a tvrdi da stoje iza organizatora protesta “Pravda za Davida”, protiv kojih je policija najavila prekršajne prijave zbog propusta, nakon skupa 30. decembra, a grad milionske tužbe zbog otkazivanja koncerata, prenosi “Fena”.\nTvrdi da je SNSD “izveo državni udar, jer je privatizovao javni servis, tužioce, MUPRS i sve se vodi iz jednog centra, vrha vladajuće stranke”.\nPredsjedništvo PDP-a je osudilo, kako je rekao, prekromjernu upotrebu sile od nekih policajaca prema Davidovim roditeljima i građanima koji mjesecima zahtijevaju razriješenje ubistva Dragičevića.\n“Svi incidenti su se dogodili nakon 25. decembra, kada je upotrebljena sila prema Davidovim roditeljima i građanima koji su mirno negodovali”, rekao je Crnadak i dodao kako osuđuju nastrtaj i “grubu upotrebu sile nad grđanima RS”.\n“Tog 25. decembra i danima nakon toga došlo je do povreda Ustava, zakona o krivičnom postupku, policiji, prekršajima i drugim”, ustvrdio je on i kazao da je većina pripadnika MUP RS-a časna, a „samo pojedinci iz vrha MUP RS-a su kompromitovali njihov ugled“.\nTraže da MUP RS-a i tužilaštvo konačno riješe slučaj Dragičević i time, kako kaže, donesu mir porodici i ukupno društvu.\nZa gubitke hotelijera i svih drugih zbog otkazivanja novogodišnjih koncerata u Banjoj Luci optužuju vlast, a protiv su i povećanja cijene struje u RS-u.\nTeme:Banja Luka, državni udar, Igor Crnadak, izdvojeno, MUP RS, PDP, Pravda za Davida, SNSD


pink.rs | TRI SAOBRAĆAJKE U BEOGRADU! Sedmoro povređenih\nU Beogradu su se protekle noći dogodile tri saobraćajne nezgode u kojima je ukupno sedam osoba povređeno, rekla je portparol Hitne pomoći Nada Macura.\nPrema njenim rečima, u 22.01 sati u Takovskoj ulici kod broja 2 intervenisale su dve lekarske ekipe, od kojih je prva u Urgentni centar prevezla lakše povređenog 60-godišnjeg muškarca, a druga je u istu ustanovu prebacila 25-godišnjeg muškarca, takođe lakše povređenog.\nU 23.56 sati na Ibarskoj magistrali kod skretanja za Rušanj, u smeru ka Beogradu, takođe su intervenisale dve lekarske ekipe, koje su u Urgentni centar prevezle dva muškarca od 36 i 43 godine starosti.\nPreko puta Arene u smeru prema Nišu, u 05.20 sati povređene su tri osobe, od kojih su dve zbrinute na licu mesta, dok je treća - 38-godišnji vozač - s lakšim povredama glave i grudnog koša prebačena u Urgentni centar.\nHitna pomoć je, navela je Macura, noćas imala ukupno 78 intervencija od kojih 25 na javnom mestu, a za pomoć su se najviše javljali astmatičari, srčani bolesnici s bolom u grudima i hipertoničari.\nJuče je, dodala je ona, zabeleženo 138 intervencija od kojih 58 na javnom mestu, uključujući sedam saobraćajnih nezgoda i dva pada sa visine.


Radnik želi u vrh tabele – FK Radnik Bijeljina\nU 5. kolu Premijer lige Bosne i Hercegovine, fudbaleri bijeljinskog Radnika dočekuju ekipu Goška iz Gabele, novajliju u elitnom takmičenju.\nNakon šokantnog poraza u Zenici od Čelika, rezultatom 3:0, proteklog vikenda, bijeljinski fudbaleri žele da se vrate na pobjednički kolosijek. S druge strane, gosti iz Hercegovine u Bijeljinu dolaze nakon velike pobjede, proteklog vikenda, nad aktuelnim osvajačem Kupa BiH, Širokim Brijegom.\nSve to ukazuje da je pred Radnikom teška utakmica, u kojoj ima imperativ pobjede.\n– Mi, kao i svaku utakmicu na domaćem terenu, idemo na pobjedu. U zavisnosti od igre protivnika, postavićemo, nadam se i adekvatnu strategiju i pokušaćemo, kroz igru preko brzih igrača, da dođemo do pogotka, rekao je trener našeg tima Mladen Žižović.\nZa meč sa Goškom, nakon utakmice pauze, konkurisaće kapiten Radnika i reprezentativac BiH, Dino Beširović, dok je pravo nastupa stekao i novi napadač Irfan Hadžić.\nTrener Žižović vjeruje da su njegovi igrači izvukli pouke iz poraza od Čelika.\n– Svake sedmice se u javnosti mijenja mišljenje što se tiče igračkog kadra. Jedne sedmice smo odlični, druge smo vrlo dobri, treće sedmice smo fantastični. Međutim, ove sedmice smo ‘manekeni’. Apsolutno prihvatam pravo svih ljudi koji tako razmišljaju, ali mislim da se svakom može desiti loš dan. Uočene nedostatke iz prethodne utakmice pokušali smo otkloniti tokom sedmice, a koliko smo uspjeli u tome, odgovor će nam dati naredna utakmica, dodao je Žižović.\nUtakmica između Radnika i GOŠK-a igra se u nedjelju od 17 časova na Gradskom stadionu. Radnik trenutno zauzima četvrto mjesto na tabeli Premijer lige BiH.


NE Krško: U septembru proizvodnja malo iznad planirane | Energetski portal Srbije\nNE Krško: U septembru proizvodnja malo iznad planirane\n16.10. 2017 Vesti | Nuklearna energija\nNuklearna elektrana Krško je u septembru 2017. proizvela 520184,4 MWh bruto električne energije na izlasku generatora odnosno 493551,1 MWh neto električne energije. Kako je saopšteno iz nuklearke, u tom je mesecu proizvodnja bila za 0,7 % iznad planirane (490000 MWh).\nFaktor raspoloživosti bio je stroprocentni, i faktor iskorišćenja isto tako. Elektrana je radila unutar ograničenja tehničkih specifikacija, a svi sigurnosni su sistemi bili operabilni.\nU septembru se reka Sava zagrevala zbog rada NEK prosečno za 1,4 ºC, a najviše za 3 ºC od dozvoljena 3 ºC. Najveća ukupna dopusna godišnja radioaktivnost u ispustima iznosi 45 TBq. Od toga je udeo za tritijum u septembru iznosio 1,36 %, a ukupni godišnji udeo do kraja septembra 7,10 %.\nZa ostale radionuklide, čija je dopusna godišnja radioaktivnost 100 GBq, udeo u proteklom mesecu iznosio je 0,00031 %, a godišnje 0,00516 %.\nCelogodišnji uticaj na stanovništvo zbog ispuštanja radioaktivnih materija ograničen je godišnjom dozom od 50 μSv za pojedinca iz kritične skupine stanovništva. Ocenjeni uticaj u septembru iznosio je 0,06 % i 1,69 % godišnje doze od dopusne doze na udaljenosti od 500 m.\nU tom je mesecu uskladišteno 7 paketa (1,456 m3) nisko i srednje radioaktivnog otpada, navodi se u saopštenju NEK-a.\nNuklearna elektrana Krško (NEK)\nBiH se još bori protiv izgradnje hrvatskog Centra za...\nBiH dobila Koordinaciono telo za problem odlaganja...


Vesti online / Sport / Košarka / Jokić o reprezentaciji: Videću da li je to dobro za mene (VIDEO)\nNaš centar, koji je posle Denverovog poraza protiv Portlanda u "majstorici" polufinala u Zapadnoj konferenciji završio ovu sezonu u NBA ligi, još ne zna hoće li igrati za Srbiju na Svetskom prvenstvu u Kini (31. avgust - 15. septembar).\nPosle 96 utakmica ove sezone, a Denver je u svom prvom učešću u plej-ofu iza 2013. i u četvrtfinalu (San Antonio) i u polufinalu (Portland) na Zapadu igrao po maksimalnih sedam mečeva, Nikoli Jokiću je odmor preko potreban, ali našu javnost na kraju njegove izvrsne sezone već zanima hoće li biti deo reprezentacije na Mundobasketu.\n- Videću kako se ja osećam, šta tim misli o tome. Šta moja porodica misli, moj agent, da li je to dobro za mene. Mnogo sam utakmica odigrao, ali nikada ne znate - rekao je Jokić novinarima u Denveru.\nJokic said he doesn’t know if he’ll play for Serbia this summer. Said a lot will go into the decision. #Nuggets CBSDenver pic.twitter.com/28HTBnk7sY — Michael Spencer (MichaelCBS4) May 13, 2019\nKOŠARKA Jokić o reprezentaciji: Mislio sam da neću više ni da igram!


Virus razdvaja ljude u Donbasu | Evropa | DW | 25.03.2020\nVirus razdvaja ljude u Donbasu\nDa li je nemačka Vlada „planirala“ koronu pre osam godina?\nIzbeglice u doba virusa – kakvu igru igraju Grčka i Turska?\nKorona-virus: starački domovi kao „tempirane bombe“\nKorona i samostalni preduzetnici: stiže li pomoć?\nMere borbe protiv korone su u Istočnoj Ukrajini pogodile baš one čije kuće ili rođaci se nalaze na drugoj strani fronta. Nova ograničenja na kontrolnim punktovima zaoštravaju situaciju.\nNa kontrolnim punktovima u Donbasu gotovo da i nema onih koji bi da pređu na drugu stranu. Još prošle godine su tuda prošle desetine hiljada ljudi. Prema naredbi ukrajinske vojske, sada sa područja koja su pod kontrolom proruskih separatista na područje pod kontrolom Kijeva i obrnuto mogu da pređu samo još oni koji imaju prijavljeno mesto boravka na jednoj ili drugoj strani.\nZa hiljade raseljenih lica, i one koji su prijavljeni na jednoj strani fronta a žive na drugoj, to je bio šok. Jer, oni više ne mogu u svoje kuće i tako će biti dokle god u Ukrajini budu važile mere za sprečavanje širenja korona-virusa.\n-svi DW-tekstovi o korona-virusu OVDE\nTako je adresa u pasošu postala neka vrsta karte u jednom pravcu. Granična policija dozvoljava ljudima da napuste svoju teritoriju, ali ne i da se na nju vrate. „Što se tiče povratka, od 16. marta do 3. aprila važe ograničenja i nema više prelazaka“, kaže Volodimir Oleksenko iz ukrajinske organizacije „Pravo na zaštitu“ (Right to protection) koja raseljenim licima pruža pravnu zaštitu. On ukazuje da je samoproglašena „Narodna Repulbika Donjeck“ čak najavila da će 21. marta zatvoriti svoje kontrolne punktove.\nMnogi penzioneri su pogođeni\nVećina ljudi koji uopšte prelaze tu granicu su – penzioneri. Mnogi od njih praktično žive u takozvanim „Narodnim Republikama Donjeck i Lugansk“, ali su prijavljeni i na područjima Donbasa koje kontroliše Kijev kako bi tamo dobijali penziju. Da plaćanje ne bi bilo obustavljeno, oni redovno moraju da podnose dokaz o svom navodnom boravku na područjima pod kontrolom Kijeva i zato svakih 60 dana prelaze liniju razdvajanja.\nSvakog dana demarkacionu liniju prelazi desetine hiljada ljudi\nU ponedeljak je ukrajinski parlament ukinuo tu obavezu za vreme trajanja mera protiv korone. Vicepremijer Oleksij Resnikov, nadležan za reintegraciju područja koja ne kontroliše Kijev, rekao je da će se nastaviti sa isplatom penzija i socijalne pomoći.\nNo, Volodimir Oleksenko smatra da te mere samo delimično rešavaju probleme penzionera. „Oni neće moći da pređu liniju razdvajanja da bi podigli gotovinu“, kaže ovaj aktivista borbe za ljudska prava. I dodaje da su penzije koje bi dobili u „narodnim republikama“ – bedne.\nNemaju samo penzioneri probleme\nNo, novo pravilo je zateklo i mnoge druge ljude koji žive na jednoj strani a prijavljeni su na drugoj. Ima ljudi koji hoće da napuste „narodne republike“, ali i onih koji hoće baš tamo. Takvi su, na primer, studenti koji studiraju na strani koja je pod kontrolom Kijeva, i tamo su prijavljeni kao stanari u studentskom domu, ali u stvarnosti žive u „narodnim republikama“ i hoće da se vrate svojim porodicama.\nKijev je u utorak, doduše, saopštio da će ukrajinska vojska dozvoliti prelazak linije razdvajanja „u važnim slučajevima“. Oleksandr, 27-godišnji IT-stručnjak, zna da to ne funkcioniše uvek. On se pre rata odselio u Donjeck. Ali, kao što je rekao za DW, još uvek je prijavljen u jednom mestu koje je pod kontrolom Kijeva.\nProšle subote su on i njegova supruga izašli iz Donjecka da bi posetili prijatelje. Ali, u ponedeljak za njih put natrag više nije bio moguć. „Na kontrolnom punktu su mi rekli da moram da se vratim u mesto gde sam prijavljen. Ali, u toj kući tamo ne može da se živi, kaže Oleksandr koji je sa suprugom morao da se smesti u jedan hotel. „Pri kraju smo sa novcem i ne znam šta da radimo“, kaže.\nPotrebna su fleksibilna rešenja\nPredstavnik ukrajinskog poverenika za ljudska prava za regione Donjecka i Luganska, Pavlo Lizjanskij, kaže da su na kontrolnim punktovima ograničenja nužna. No, dugi redovi, u kojima stoje pre svega stariji ljudi, nose rizik od infekcije. On istovremeno kritikuje službe koje se ne obaziru na to gde ljudi stvarno žive. „Bilo bi dobro da puste te ljude u njihova faktička mesta stanovanja kako bi tamo proveli vreme mera zaštite od korone“, rekao je.\nU područjima koje konotrlišu separatisti ne mogu mse koristiti bankomati\nLizjanskij se zalaže i da se ljudima iz „narodnih republika“ omogući medicinska pomoć ukoliko im bude potrebna. „Ti ljudi moraju imati pristup medicinskom staranju na područjima pod kontrolom Kijeva ako se zbog toga obrate graničnoj policiji; naravno da mogu da se obrate i nama. Mi ćemo učiniti sve što možemo da bismo im pomogli.“\nŠto se tiče podizanja penzija zbog kojeg penzioneri iz „narodnih republika“ moraju da pređu na područje pod kontrolom Kijeva, još nema rešenja na vidiku. Dokle god na području Donbasa koje ne kontroliše Kijev postoje ilegalne naoružane grupe, biće nemoguće da se tamo postave bankomati ili mobilne filijale ukrajinskih banaka.\nPogledajte video 04:29\nKrstaški rat protiv virusa\nTrajni link https://p.dw.com/p/3Zzcv\nAutor Mikola Berdnik\nKljučne reči Ukrajina, Donbas, Donjeck, Lugansk, granica, korona, penzioneri, Evropa\nTrajni link https://p.dw.com/p/3Zzeb\n„Raduje me što živim na granici“ 29.05.2019\nPoljsko-ukrajinski granični region profitira od svog geografskog položaja. Ali ljudi na obe strane žive sa traumama iz istorije. A mnogi i dalje gaje predrasude.\nRampa na granici za „tajne armije“ 05.12.2018\nU okviru ratnog prava, Ukrajina je uvela ograničenja za muškarce koji žele da uđu u tu zemlju, i to pre svega – ruske. Reč je o preventivnoj meri kojom se sprečava formiranje proruskih „tajnih armija“ u Ukrajini.\n„Pandemija nasilja nad ženama“\nKad kuća postane kancelarija\nČvrsta ruka i borba za političke poene\nVirus nije oterao sve demonstrante sa ulica


Kurs i obuka - Computer information systems - Audio verzija\nPolaznici će imati obavezu da upisu prisustvuju lično, a prijavu mogu da izvrše u principu kad god to žele na jedan od načina koji su dostupni. Najlakše je da to učine jednostavnim telefonskim kontaktom sa najbližim predstavništvom Obrazovnog centra Akademije Oxford, ali je svakako u opticaju i mogućnost da se lično prijave, kao i da svoje podatke pošalju na mail adresu organizatora.\nKada je u pitanju način na koji se obuka i kurs - Computer information systems sprovodi, tu je najvažnije istaći činjenicu da polaznici treba prvo da se opredele da li će predavanja da prate putem interneta ili će to da učine na klasičan način, to jest pristupiće pohađanju predavanja u jednoj od naših poslovnica. A one osobe koje se budu opredelile da ovu obuku prate online, moraju svakako da imaju lični računar, te će u tom slučaju predavanja pratiti uz korišćenje namenske online platforme. Sem toga će prijavljeni morati i da se odluče između praćenja nastave u paru i grupi, odnosno individualno, a tom prilikom će i dobiti sve informacije o načinu sprovođenja konkretne obuke.\nIndividualni kurs podrazumeva sasvim isti način organizacije, kao i nastava koju prate dva polaznika, a koja je okarakterisana kao poluindividualni kurs i obuka - Computer information systems. Termini održavanja i za jednu i za drugu navedenu vrstu obuke moraju da budu definisani isključivo dogovorom između zainteresovanog polaznika i njegovog profesora, a svakako uz asistenciju kordinatora za nastavu određene poslovnice zvaničnog organizatora. Oni će da se usaglase i oko datuma kada će određena vrsta obuke da počne, a u svakom slučaju će morati da definišu i dinamiku njenog održavanja.\nMnogo je više zahtevan način na koji se sprovodi grupna obuka, a na prvom mestu moramo naglasiti da toj vrsti nastave može da prisustvuje najviše 8 osoba. Najmanji broj polaznika koji je potreban za formiranje jedne grupe, to jest za početak ove vrste nastave jeste četvoro, tako da po njihovom prijavljivanju svi dobijaju oficijelno obaveštenje organizatora o datumu početka. Sve osobe koje interesuje baš rad u grupi, moraju znati da je neophodno da prihvate dinamiku i termine održavanja, a koje će kod ove vrste nastave da odredi isključivo institucija organizatora.\nSem toga se podrazumeva da će Obrazovni centar Akademije Oxford da organizuje i nastavu koja je namenjena isključivo za ona lica koja su u ma kojoj organizaciji, odnosno firmi zaposlena, a kada se zapravo sprovodi korporativni kurs i obuka - Computer information systems. Princip njene organizacije je drugačiji, a u tom smislu što je klijentu dozvoljeno da se odluči prvo gde će nastava da bude sprovedena, to jest da li u toj kompaniji ili u našoj poslovnici, te preko interneta, a zatim i da sa predstavnikom organizatora dogovori sve što se odnosi na njenom sprovođenje. Potrebno je da se usaglase kako oko datuma kada će korporativni kurs da počne, tako i oko tačnih termina održavanja, a predviđeno je i da zajedno definišu prema kakvoj dinamici će se predavanja organizovati.\nKoje oblasti izučava kurs i obuka - Computer information systems?\nŠta se može svrstati u kompjuterske informacione sisteme? Koje su osnove korišćenja i prednosti svakoga od njih? su osnovna pitanja na koja će pokušati obuka i kurs - Computer information systems da pruži najbolji mogući odgovor svakom pojedinačnom polazniku.\nOdređeno je da svako ko ima interesovanje i želju da prati ovaj kurs, mora da poseduje zavidan nivo znanja koja se odnose kako na korišćenje računara, tako i na rad sa brojnim specijalizovanim programima, te je i vrlo važno da pojedinačni polaznik sasvim dobro poznaje engleski jezik i to kako i pisanom, tako isto i u usmenom obliku. Nije loše da pomenemo i to da je ovaj kurs primarno namenjen različitim IT stručnjacima i to upravo onima koji hoće da usavrše svoja znanja, te da steknu dodatne profesionalne kvalifikacije.\nZa vreme trajanja nastave će predavači da se dotaknu različitih oblasti, a kako bi prisutnima značajno učinili lakšim korišćenje različitih informacionih sistema.\nPrisutni će se za vreme prvog, uvodnog časa upoznati sa osnovnom definicijom kompjuterskih informacionih sistema, tako da će tom prilikom da nauče i da se taj pojam odnosi na skup različitih komponenti koje su namenjene kako za sakupljanje i snimanje određenih informacija, tako i za njihovo čuvanje i obradu, ali i za prenošenje. Posle toga će predavači govoriti o tome gde se ovakvi sistemi najčešće koriste i koja je njihova uloga, odnosno na koji način oni imaju uticaja na kvalitet poslovanja neke organizacije.\nSa pojmovima hardvera i softvera računara, kao najosnovnijih komponenata konkretnih informacionih sistema će isto tako svi koji budu pratili pomenuti kurs da se do detalja upoznaju. A u tom delu, kurs i obuka - Computer information systems podrazumeva sticanje znanja vezanih za tehnologije i telekomunikacione sisteme, te ljudske resurse, ali i procedure, kao i upoznavanje sa različitim metodama koje se koriste kada je potrebno određene podatke obraditi ili preneti.\nUpravo ovde ćemo istaći da je praktičan deo posebno zastupljen u toku ovog kursa, a da polaznici koji budu nastavu pohađali u bilo kojoj našoj poslovnici tom prilikom svakako koriste i najbolju računarsku opremu. Iz tog razloga i naglašavamo da naša institucija u potpunosti može da garantuje za visok kvalitet tog tipa edukacije, ali se ipak mora ograditi od garantovanja za kvalitet online nastave, jer svaki pojedinačni polaznik u tom slučaju treba da prati nastavu preko ličnog računara.\nPolaznici će da se upoznaju i sa takozvanim ulaznim i izlaznim uređajima, kao što su na primer štampač ili monitor, a koji zajedno sa telekomunikacijama čine hardver konkretnog informacionog sistema. Zatim će da nauče i šta je to sistemski softver, ali i kako se karakteriše oprativni softver, kao i koje su to softverske aplikacije i programi koji se primenjuju najčešće.\nNakon toga sledi oblast koja se odnosi na baze podataka, a u okviru koje prisutni imaju priliku da nauče kako se definiše ovaj pojam, dok obuka i kurs - Computer information systems uključuje i upoznavanje sa pojmom telekomunikacija i to upravo sa stanovišta kompjuterskih informacionih sistema. Govoriće profesori i o načinu povezivanja različitih konfiguracija, tako da će prisutni da nauče, pored ostalog i kako funkcionišu LAN i WAN mreže, odnosno na koji način se vrši njihova konfiguracija.\nA polaznici ove obuke će se upoznati i sa postupkom koji se odnosi na korišćenje konkretnog informacionog sistema, odnosno na upravljanje njime, te će predavači govoriti svakako i o pravilima koja se odnose na njegovo održavanje. U tom delu će da nauče, između ostalog na koji način se omogućuje pristup određenim osobama koje su u konkretnom preduzeću ili na nekom drugom mestu u mogućnosti da taj informacioni sistem koriste, odnosno naučiće kako se dodeljuju dozvole za pristup.\nSvakako je predviđeno i da se prisutni upoznaju sa različitim vrstama kompjuterskih informacionih sistema, kao i sa osnovnim karakteristikama svakog od njih, te sa oblašću u kojoj se oni primarno i koriste najčešće.\nGde i kada se održava kurs i obuka - Computer information systems?\nTek kada se upisani polaznik bude opredelio između praćenja online nastave i one klasišne, a koja se u konkretnoj poslovnici Obrazovnog centra Akademije Oxford sprovodi, moći će da sazna i ostale detalje.\nUzevši u obzir da je u zvaničnoj ponudi naše institucije kako poluindividualna, tako i grupna obuka i kurs - Computer information systems, odnosno nastava namenjena praćenju samo jednog polaznika, to jest takozvana individualna, najvažnije je da svi prijavljeni svakako znaju da se uslovljavaju posedovanjem računara, a ukoliko žele da predavanja prate preko interneta. Inače, u tom slučaju se nastava sprovodi preko softvera koji je za tu namenu posebno kreiran, odnosno pristupaju predavanjima kroz virtuelne učionice.\nOsnovna razlika vezana za sva tri ponuđena tipa obuke se odnosi na broj polaznika kojima je dozvoljeno da je prate, jer individualnoj treba da pristupi samo jedna osoba, a u okviru grupne može da bude najviše osmoro, dok je definisano da ih minimum četvoro može biti prisutno, te dvoje polaznika pohađa poluindividualnu nastavu. A pored te razlike, koja je svakako uočljiva, prisutna je ona koja je vezana za samu organizaciju, pošto je način na koji se sprovodi individualni i poluindividualni kurs i obuka - Computer information systems zaista vrlo fleksibilan, što se ne može reći i za grupnu nastavu. Polaznicima koji se za nastavu u paru ili pojedinačno budu odlučili se dozvoljava da se sa predstavnikom institucije organizatora i profesorom dogovore oko svega što je vezano za organizaciju, a što između ostalog uključuje i definisanje termina i dinamike, odnosno datuma početka, ali je zato način organizacije nastave koju prati više polaznika potpuno suprotan i vrlo strog. Tačnije, sve osobe koje se opredele za ovakvu vrstu edukacije će morati da prihvate dinamiku, ali i termine održavanja, što će da odredi organizator, a naša institucije će to učiniti tek pošto bude bila kreirana grupa, to jest nakon što se bude prijavilo 4 osobe najmanje određuje se datum kada će grupna obuka da počne, kao i svi ostali pomenuti detalji.\nNaša institucija će u slučaju zahteva klijenta da organizuje i onaj tip nastave koji treba da pohađaju osobe koje su u određenoj kompaniji zaposlene, a o datumu kada bi trebalo korporativni kurs i obuka - Computer information systems tačno da počne, ali isto tako i o mestu njenog održavanja, kao i o preciznoj dinamici i terminima održavanja, će se dogovoriti predstavnik institucije organizatora sa klijentom, to jest sa nadležnim licima u okviru određene firme. Napominjemo da korporativna obuka može da bude organizovana i u prostorijama određene kompanije koja je zahteva i preko interneta, ali i u jednoj od poslovnica organizatora.\nKako će biti organizovana obuka i kurs - Computer information systems?\nSobzirom na to da je iznet zahtev da sve prijavljene osobe lično pristupe upisu, tom prilikom je i vrlo važno da se oni opredele između one nastave koja se smatra klasičnom i one koju mogu da prate uz primenu ličnog računara, a preko interneta. A Obrazovni centar Akademije Oxford za svaku od njih navodi da može da bude sprovedena u formi individualne illi grupne, kao i poluindividualne nastave.\nVažno je naglasiti da se svaki pomenuti tip kursa organizuje tako da je tačno definisan broj osoba koje bi trebalo konkretni tip nastave da prate, te jedan polaznik prisustvuje individualnoj, a njih dvoje poluindividualnoj nastavi, dok se grupni kurs i obuka - Computer information systems organizuje za najmanje četvoro polaznika, odnosno najviše osmoro.\nIpak, nije to jedina razlika između svih ovih vrsta nastave, jer se one organizuju prema različitim principima. Tako se grupna obuka odvija u terminima koje će da odredi organizator, a isto tako on brine i o dinamici njenog održavanja. Sve te detalje će izneti prijavljenim polaznicima kada se bude prijavilo dovoljno osoba, to jest nakon što bude bila grupa od četvoro polaznika najmanje zvanično formirana, što se sve odnosi i na klasičnu i na online nastavu.\nA kada je u pitanju poluindividualna i individualna obuka i kurs - Computer information systems, tu se razlikuje samo broj prisutnih polaznika, a sasvim je isti način na koji se sprovode. Onaj polaznik koji se odluči da pohađa nastavu u paru ili individualno će morati da prethodno da se dogovori o datumu početka određene vrste nastave direktno sa nadležnim predavačem i ovlašćenim licem naše poslovnice u kojoj se upisuje, a isto tako je vrlo važno da se oni dogovore o terminima kada će predavanja da budu održana, ali i da odrede dinamiku.\nU slučaju da je to zahtev klijenta, naša institucija organizuje i korporativnu obuku, a tada se svakako posebno vodi računa o zahtevima konkretnog klijenta, tako da nastava za zaposlene može da bude sprovedena i u toj kompaniji i u našoj poslovnici, a po zahtevu će biti organizovana i preko interneta. Podrazumeva se da će zvanični predstavnik naše institucija saslušati sve zahteve od klijenta, a zatim ih i ispuniti koliko god je to moguće.\nKoliko traje kurs i obuka - Computer information systems?\nNačin sprovođenja nastave u grupi definisan kao prilično strog, jer se pred svakoga ko je zainteresovan da tako pristupa predavanjima iznosi i zvanični zahtev da mora da prihvati dinamiku održavanja, odnosno tačne termine, a što sve tada određuje institucija organizatora. Datum početka te obuke se određuje tek kada se primarni uslov za to bude ostvario, to jest kada bude bila grupa od najmanje 4 osobe formirana. Na osnovu svega toga i navodimo da će grupna obuka i kurs - Computer information systems da traje ukupno tri dana, to jest da je 15 sati nastave raspoređeno tako da polaznici pet sati svakoga od tih dana treba da imaju predavanja.\nIsto tako zbog načina organizacije, Obrazovni centar Akademije Oxford nema mogućnost da navede koliko će tačno da traje kako poluindividualni, tako i individualni kurs i obuka - Computer information systems, jer je sve u tom slučaju prepušteno polaznicima i nadležnim licima određene poslovnice, odnosno profesorima koji izvode ovaj kurs. U tom slučaju se oni dogovaraju prvo o datumu kada će ta vrsta nastave koju polaznik izabere da prati početi, a zatim i o terminima održavanja, kao i o dinamici.\nSkoro sve isto se odnosi i na takozvanu korporativnu obuku, jer se ona maksimalno prilagođava klijentovim zahtevima, te im omogućuje da odluče ne samo o terminima i o tačnoj dinamici održavanja, nego i o datumu početka, te o mestu na kome će korporativni kurs i obuka - Computer information systems da se odvija (u poslovnici organizatora, u prostorijama konkretne firme ili preko interneta).\nSpisak gradova za kurs i obuku "Computer information systems"


OSTEOCARE TABLETE ZA ŽVAKANJE 2+1 - Online apoteka Srbotrade\nOsteocare tablete za zvakanje pakovanje 2+1gratis\nOsteocare je suplement koji pored kalcijuma sadrži još vitamin D3 (aktivni oblik vitamina D), cink i magnezijum. Njegova posebna formulacija obezbeđuje visoku rastvorljivost i visoki procenat iskoristljivosti kalcijuma. Upravo zbog visokog kvaliteta i pažljivo izbalansiranih doza pomenute 4 supstance, Osteocare je najprodavaniji suplement kalcijuma u Velikoj Britaniji i podržan je od strane britanskog nacionalnog udruženja za osteoporozu. Osteocare mogu bezbedno koristiti i trudnice i doilje.\nOsteocare tablete za zvakanje namenjene su osobama sa otežanim gutanjem i imaju prijatan ukus pomorandže i pepermita.\nSažvakati 2 tablete dnevno. Deca od 4-12 godina: sažvakati 1 tabletu dnevno\nPored pažljivo izbalansiranih doza kalcijuma, magnezijuma, vitamina D3 i cinka, Osteocare tablete za žvakanje obogaćene su još i:\nManganom koji učestvuje u stvaranju hrskavice,\nBoronom koji smanjuje izlučivanje Ca i Mg preko bubrega,\nSelenom i bakrom koji dodatno potpomažu formiranje kostiju\nFeller Koenzim Q10 100mg 30 kapsula\nFeller Vitamin C sa bioflavonoidima 60 tableta


Poslovi > Vrući poslovi > Higijeničari\nPrivrednom društvu za održavanje higijene poslovnih objekata potrebni su:\nna teritoriji grada Beograda.\nU pitanju je održavanje higijene kancelarijskog prostora.\nMoguće je puno i nepuno radno vreme, po smenama ili konstatno jedna smena, po dogovoru.\nprijavu na osiguranje,\nsigurnu i tačnu isplatu zarade i ostalih primanja u ugovorenim rokovima,\nmogućnost zaposlenja na duži vremenski period.\n011 450 13 19\n064 648 36 45


Virginia Beach - Experience\nHome » Lokacije » Virginia Beach\nVirginia Beach spada u subtropsku vlažnu regiju.\n2-6 ljudi u sobi. Od $1500-$1600 za celu sezonu\nPLAŽA ZA GINISA\nVirginia Beach je najnaseljeniji grad u državi Virdžiniji i nudi sve pogodnosti urbane sredine za Work and Travel studente. Međutim, ovo je mesto na obali mora i turistički grad koji nudi posebne pogodnosti za one koji žele da provedu leto na okeanu, da se druže sa ljudima iz celog sveta, kao i da nađu dodatni posao. Ovo je posebno interesantna destinacija za one koje interesuje podvodni svet okeana kao i nautika Virginia Beach u saveznoj državi Virginia je popularna destinacija za Work and Travel studente u SAD. Grad je relativno velik po broju stanovnika (450000), a tokom leta populacija mesta se dodatno povećava sa dolaskom turista i sezonskih radnika. U ovom gradu čekaju te kilometarske plaže, veliko šetalište, dobar noćni život, kao i pregršt poslova.\n– 450000 stanovnika\n– 3000 studenata na Work and Travel programu iz celog sveta\n– 98 + hotela, 150 + restorana\n– Washington, DC 208 milja / 335 km (3:30h vožnje)\n– Baltimore, MD 252 milje / 405 km (4h vožnje)\n– Philadelphia, PA 275 milja / 443 km (5h vožnje)\n– New York, NY 363 milje / 584 km (6h vožnje)\n– $8.25 – $9 po satu za pozicije bez bakšiša\n– Prekovremeni rad je moguć\n– Najbliži SSN Office nalazi se u Virginia Beach-u na adresi 2875 Sabre Street\nJedno od najupečatljivijih obeležja Virginia Beach-a jeste duga peščana plaža sa prelepim šetalištem (boardwalk), koji su zajedno ušli u Ginisovu knjigu rekorda kao „The World’s Longest Pleasure Beach.” Virginia Beach ima i bogatu nautičku istoriju ismatra se odmaralištem sa najbogatijom istorijom u ovoj zemlji. Za ljubitelje podvodnog sveta tu je The Virginia Aquarium&Marine Science Center u kom posetioci imaju priliku da vide dubine Atlantika, hodaju ispod talasa zaliva Chesapeake Bay i upoznaju se sa florom i faunom podvodnog sveta. Međutim, ovo mesto ima i jedinstvenu zimsku ponudu – posmatranje kitova (u prirodnom okruženju) koji u toku zimskog perioda dolaze u ove krajeve u potrazi za hranom. Takođe, ovaj veliki grad nudi sve prednosti urbane sredine: pozorišta, bioskope, koncerte, festivale, galerije, ali i sportske događaje, posebno sportove na vodi


Kotlovi na pelet Grejanje Vodoterm Srbija\nAko planirate da zamenite rešenje za grejanje kuće, sistem grejanja na pelet nudi neke jedinstvene prednosti koje vredi razmotriti.\nCentralni sistemi za grejanje na pelet (takođe poznati kao automatizovani ili napredni sistemi za grejanje na drva) nude svu udobnost i praktičnost koju ljudi očekuju od tradicionalnih sistema grejanja, ali se koriste lokalnim, održivim drvenim peletima umesto fosilnim gorivom. Kotlovi i peći na pelet su dostupni i možda će moći da rade sa Vašim postojećim sistemom distribucije grejanja.\nKotlovi i peći na pelet su popularni sistemi za grejanje prostora jer koriste obnovljiva goriva i mogu biti isplativ način zagrevanja Vašeg doma.\nViše razloga da razmislite o sistemu grejanja na pelet:\nUštedite na računima za grejanje. Stanovnici koji prelaze na gorivo na pelet obično štede godišnje u poređenju sa opcijama za grejanje na ulje i propan.\nStabilne cene goriva. Lokalne cene peleta su mnogo stabilnije od globalnog tržišta fosilnih goriva.\nČistije i zelenije. Lokalni drveni peleti su održivi, obnovljivi i imaju malo ugljenika. Takođe su bezbedni za transport i skladištenje.\nAutomatizovani sistemi za dovod goriva čine grejanje na pelet jednostavnim za korišćenje.\nPopusti i finansiranje sa niskom kamatom su dostupni za pokrivanje početnih troškova kupovine i ugradnje centralnog sistema za grejanje na pelet u Vašem domu.\nKotlovi na pelet Vodoterm


Zeleni forum upozorava HND da je nagrada Velebitska degenija u funkciji marketinga HEP-a – NACIONAL.HR\nZeleni forum, koordinacija 44 udruge za zaštitu okoliša iz cijele Hrvatske, uputio je pismo Hrvatskom novinarskom društvu i Zboru novinara za okoliš HND-a u kojem ističe da je njihova nagrada za okolišno novinarstvo “Velebitska degenija” u funkciji HEP-ova zelenog marketinga te da bi bila vjerodostojnija kada bi iza nje stajao okolišno odgovorniji donator.\nZbor novinara za okoliš HND-a raspisao je natječaj za novinarsku nagradu za zaštitu okoliša “Velebitska degenija”, koja je do sada dodijeljena 18 puta. Najprije je nagradu sponzorirala tvrtka APO, koja je postala dio HEP grupe, a od 2016. godine je prestala postojati pa je HEP preuzeo sudjelovanje u nagradi.\nRazlog HEP-ove donacije je isključivo korporativna promocija putem “greenwashinga”, a to je tvrtka čiji su projekti poput TE Plomin C, HE Ombla, itd. pod velikom kritikom organizacija za zaštitu okoliša. Stoga držimo da bi Hrvatsko novinarsko društvo trebalo znati prepoznati “greenwashing” i onemogućiti ga u svom djelovanju, kaže se u pismu.\n“Greenwashing” je lažno, djelomično točno ili prikriveno “ozelenjivanje” nekog proizvoda ili tvrtke kako bi oni stekli naklonost javnosti da se ponašaju u skladu s prirodom.\nZeleni forum posebno zamjera HND-u da u ocjenjivačkom odboru nagrade ima predstavnike odnosa s javnošću energetskih tvrtki umjesto da imenuje predstavnike relevantnih okolišnih organizacija ili znanstvenike koji su se istakli brigom o okolišu.\nTags: okoliš HEP HND nagrade zeleni forum prikrivene reklame velebitska degenija\n02. 11. 2016. 16:54\nHND osudio neprimjerenu poruku Ines Strenje Linić novinarki Dubrovačkog dnevnika


8.4.2011 | Autor: ordinacija.hr\nUpravo ste dobili bebu pa vam još jedna za sada nije niti na kraj pameti? Stručnjaci savjetuju: trebali biste razmisliti o korištenju kontracepcije već nakon prva tri tjedna od poroda. Pokazali su to rezultati najnovijeg istraživanja objavljenog u časopisu Obstetrics & Gynecology.I dok je mala vjerojatnost da će žene koje doje zatrudnjeti, većina mama koje ne doje će početi ponovo ovulirati tek 6 tjedana nakon poroda. Ipak, znanstvenici tvrde kako je trudnoća moguća i ranije."Novopečene majke svu pažnju posvećuju bebi, pa im briga o kontracepciji nije na prvom mjestu. Međutim, ginekolozi bi trebali upozoriti novopečene majke na mogućnost ponovne plodnosti ubrzo nakon rođenja bebe", upozorava dr. Emily Jackson, predstavnica Svjetske zdravstvene organizacije.Stručnjaci upozoravaju kako post-porođajnu kontracepcijsku metodu treba pažljivo birati. Naime, neke vrste kontracepcijskih tableta mogu biti opasne ako se počnu uzimati odmah nakon poroda jer estrogen i post-porođajni hormoni povećavaju ženin rizik od krvnih ugrušaka. Taj rizik se gubi s vremenom.Liječnici savjetuju dojiljama da ne uzimaju kontracepcijske tablete bazirane na estrogenu jer mogu potencijalno usporiti rast dojenčadi.Preuzeto s: Ordinacija.hr\ntrudnoća, seks, kontracepcija, porod, post-porođajna kontracepcija


Radmanović do kraja godine u Sijetlu\nU ponedeljak je u NBA ligi odigrano pet utakmica, a najinteresantniji je bio susret Memfisa i Detroita - odlučen tek posle dva produžetka. Detroit je pobedio sa 106:104, pre svega zahvaljujući Čansiju Bilapsu, koji je 3 desetinke sekunde pre kraja drugog produžetka postigao pobedničke poene.\nŠarlot je pobedio Sakramento takođe posle produžetka sa 106:103, a poraženom timu nije pomoglo ni 13 poena Predraga Stojakovića. Vladimir Radmanović je sa 14 poena u Sijetlu doprineo pobedi svog tima protiv gostiju iz Vašingtona sa 111:101.\nRadmanović je u međuvremenu izjavio da će do kraja sezone igrati za «Supersonikse», iako je nezadovoljan vremenom koje provodi na parketu. On je rekao da neće tražiti da ga klub zameni za nekog igrača i pošalje u novu sredinu i naglasio da neće pristati ni na kakvu moguću zamenu. Radmanovićev ugovor ističe na kraju sezone, pa će tada postati slobodan igrač, a po novom kolektivnom ugovoru NBA lige u slučaju zamene, mogao bi da zaradi otprilike pet miliona dolara, a kao slobodan igrač – kako se procenjuje - mogao bi da dobije znatno više.\nInače, hjustonski «Roketsi» su saopštili da će Jao Ming odsustovati sa terena nekoliko nedelja, pošto je operisao inficirani palac leve noge. Kineski centar je operisan danas u Hjustonu, ali još nije poznato koliko će tačno trajati njegov oporavak.


MyCity » Hardware -> I/O (štampači, skeneri, miševi, tastature itd) » Promenjena IP adresa\nPoslao: 23 Feb 2015 14:58\nIz nekog razloga mi je u firmi promenjena IP adresa štampača.\nPrvo sam uklonio štampač u device and printers.\nPotom sam kliknuo na add new printer. Uredno ga je našao, ali kada pokrenem štampu (uzeo sam drajvere koji su več instalirani) ništa se ne dešava ?\nPrinter je Canon iR2520\nAko neko ima vremena...\nPoslao: 23 Feb 2015 20:28\nDa li se štampač vidi u mreži?\nPoslao: 23 Feb 2015 21:05\nI uredno ga prepozna.\nU petak nam je I.P. adresa bila 192.168.2.120\nA danas nam je 192.168.2.105\nOvaj štampač koristi nas desetak u ofisu.\nSada odjenom je promenjena IP adresa.\nJa sam izbrisao stare štam. sa starom ip adresom i ponovo stavio sa novom IP adresom (uz stare drajvere)\nE sada se dešava nešto čudno. Štampač radi 5 minuta pa posle toga prestane. Jedini način je da ugasim štampač i ponovo ga upalim...\nAli onda ispočetka sa problemom...\nPoslao: 23 Feb 2015 21:16\nMožda je DHCP server nesto pukao pa tako dodelio IP adrese. Ako nije velika mreža, ja bih postavio statičke IP adrese.\nA za štampu od 5min, nemam ideju.