Bit By Bit - Running eksperimenti - 4.6.2 Izgraditi etiku u svoj dizajn: zamijeniti, poboljšati i smanjiti\nDrugi savet koji bih želeo da ponudim u vezi dizajniranja digitalnih eksperimenata odnosi se na etiku. Kako eksperimenti Restivo i van de Rijt na barnstarima na Vikipediji pokazuju, sniženi troškovi znače da će etika postati sve važniji dio dizajna istraživanja. Pored etičkih okvira koji vode istraživanje ljudskih subjekata koje ću opisati u poglavlju 6, istraživači koji dizajniraju digitalne eksperimente mogu se također oslanjati na etičke ideje iz drugog izvora: etički principi razvijeni za vođenje eksperimenata koji uključuju životinje. Konkretno, u svojoj knjizi " Principi humane eksperimentalne tehnike" , Russell and Burch (1959) predložili tri principa koji bi trebali voditi istraživanja životinja: zamijeniti, poboljšati i smanjiti. Želeo bih da predložim da se i ova tri R-a mogu koristiti u malom modifikovanom obliku - kako bi se vodio dizajn ljudskih eksperimenata. Konkretno,\nZamijeni: Zamijenite eksperimente sa manje invazivnim metodama ako je moguće.\nPrecizirajte: Precizirajte tretman kako biste ga učinili što bezbjednijim.\nSmanjite: što je moguće više smanjite broj učesnika u vašem eksperimentu.\nKako bismo napravili ove tri R-ove betone i pokazali kako mogu potencijalno dovesti do boljeg i humanijeg eksperimentalnog dizajna, opisaću eksperiment online na terenu koji je stvorio etičku debatu. Zatim ću opisati kako tri R-a predlažu konkretne i praktične promjene u dizajnu eksperimenta.\nJedan od najtežih debatnih eksperimenata na digitalnom terenu sprovodili su Adam Kramer, Jamie Guillroy i Jeffrey Hancock (2014) i nazvali su "Emotional Contagion". Eksperiment je održan na Facebooku i motivisan je mješavinom naučnih i praktična pitanja. U to doba, dominantan način na koji su korisnici interakcionirali sa Facebook-om je bio News Feed, algoritamski kurirani skup ažuriranja statusa Facebook-a od prijatelja Facebook-a. Neki kritičari Facebook su sugerisali da zbog toga što News Feed ima uglavnom pozitivne postove-prijatelje koji pokazuju svoje najnovije partije - to bi moglo uzrokovati korisnicima da se osećaju tužno, jer su njihovi životi izgledali manje uzbudljivo u poređenju. Sa druge strane, možda je efekat upravo suprotan: možda vidiš da se tvoj prijatelj dobro provodi i osjeća srećnim. Da bismo se suočili sa ovim suprotstavljenim hipotezama - i da unapredimo naše razumevanje kako osećanja čoveka utiču na emocije njenih prijatelja - Kramer i kolege su pokrenuli eksperiment. Oni su postavili oko 700.000 korisnika u četiri grupe u trajanju od jedne sedmice: grupu "negativnosti smanjena", za koju su postovi sa negativnim riječima (npr. "Tužni") nasumično blokirani da se pojavljuju u News Feed-u; grupu koja je "pozitivno smanjena" za koje su pozicije sa pozitivnim riječima (npr. "srećne") nasumično blokirane; i dve kontrolne grupe. U kontrolnoj grupi za grupu "smanjena negativnost" postovi su nasumično blokirani po istoj stopi kao grupa "smanjena negativnost", ali bez obzira na emotivni sadržaj. Kontrolna grupa za grupu "smanjena pozitiva" konstruisana je paralelno. Dizajn ovog eksperimenta ilustruje da odgovarajuća kontrolna grupa nije uvijek jedna bez promjena. Umjesto toga, ponekad, kontrolna grupa dobija tretman kako bi se stvorilo precizno poređenje koje istraživačko pitanje zahtijeva. U svim slučajevima, postovi koji su blokirani iz News Feed-a su i dalje bili dostupni korisnicima preko drugih dijelova Facebook stranice.\nKramer i kolege su otkrili da je za učesnike u uslovima smanjenja pozitivnosti smanjen procenat pozitivnih reči u njihovom statusu, a procenat negativnih reči povećan. Sa druge strane, za učesnike u uslovima smanjene negativnosti povećan je procenat pozitivnih reči i smanjen je negativan naziv (slika 4.24). Međutim, ovi efekti su bili prilično mali: razlika u pozitivnim i negativnim rečima između tretmana i kontrola bila je oko 1 od 1.000 reči.\nSlika 4.24: Dokazi o emocionalnoj zarazi (Kramer, Guillory, and Hancock 2014) . Učesnici u uslovima smanjene negativnosti koristili su manje negativnih reči i pozitivnih reči, a učesnici u uslovima smanjenog pozitivnosti koristili su negativne reči i manje pozitivnih reči. Barovi predstavljaju procijenjene standardne greške. Prilagođeno od Kramer, Guillory, and Hancock (2014) , slika 1.\nPrije razgovora o etičkim pitanjima pokrenutim ovim eksperimentom, želio bih opisati tri naučna pitanja koja koriste neke od ideja iz ranije u poglavlju. Prvo, nije jasno kako se stvarni detalji eksperimenta povezuju sa teorijskim tvrdnjama; Drugim riječima, postoje pitanja o izgradnji valjanosti. Nije jasno da su pozitivni i negativni brojevi rečima zapravo dobar pokazatelj emocionalnog stanja učesnika jer (1) nije jasno da reči koje ljudi postavljaju dobar pokazatelj njihovih emocija i (2) nije jasno je da je tehnika analize raspoloženja koju su istraživači koristili sposobna pouzdano zaključiti emocije (Beasley and Mason 2015; Panger 2016) . Drugim rečima, možda postoji loša mera pristrasnog signala. Drugo, dizajn i analiza eksperimenta ne govore ništa o tome ko je najviše pogođen (tj. Ne postoji analiza heterogenosti efekata liječenja) i kakav mehanizam može biti. U ovom slučaju, istraživači su imali dosta informacija o učesnicima, ali su u suštini tretirani kao vidžeti u analizi. Treće, veličina efekta u ovom eksperimentu bila je veoma mala; razlika između terapije i uslova kontrole je oko 1 od 1.000 reči. U svom članku, Kramer i kolege tvrde da je efekat ove veličine važan jer stotine miliona ljudi svakodnevno pristupa svojim novostima. Drugim riječima, oni tvrde da čak i ako su efekti mali za svaku osobu, oni su veliki u agregatu. Čak i ako biste prihvatili ovaj argument, još uvek nije jasno da li je značaj ovakvih veličina važan u odnosu na opštije naučno pitanje o širenju emocija (Prentice and Miller 1992) .\nPored ovih naučnih pitanja, samo nekoliko dana nakon što je ovaj članak objavljen u Zborniku Nacionalne akademije nauka , došlo je do ogromnog napora i istraživača i štampe (detaljnije ću opisati argumente u ovoj raspravi u poglavlju 6 ). Pitanja koja su pokrenuta u ovoj raspravi dovela su do toga da časopis objavljuje rijetko "uređivačko izražavanje zabrinutosti" o etici i procesu etičkog pregleda za istraživanje (Verma 2014) .\nS obzirom na pozadinu Emotional Contagion-a, sada bih želeo da pokažem da tri R-a mogu predložiti konkretna, praktična poboljšanja za prave studije (šta god li lično mislite o etici ovog konkretnog eksperimenta). Prvi R se zamenjuje : istraživači treba da zamene eksperimente sa manje invazivnim i rizičnim tehnikama, ako je moguće. Na primjer, umjesto pokretanja randomiziranog kontrolisanog eksperimenta, istraživači su mogli iskoristiti prirodni eksperiment . Kao što je opisano u poglavlju 2, prirodni eksperimenti su situacije u kojima se nešto dešava u svetu, što je aproksimativno sa slučajnim dodeljivanjem tretmana (npr. Lutrija za odlučivanje ko će biti uperen u vojsku). Etička prednost prirodnog eksperimenta je da istraživač ne mora da pruži tretmane: to čini okolina za vas. Na primjer, skoro istovremeno s eksperimentom Emotional Contagion, Lorenzo Coviello et al. (2014) iskoristili su ono što se naziva prirodnim eksperimentom Emotional Contagion. Coviello i kolege su otkrili da ljudi objavljuju negativne reči i manje pozitivnih riječi u danima gdje pada kiša. Stoga, koristeći slučajne varijacije u vremenu, mogli su proučiti uticaj promjena u News Feed-u bez potrebe da se uopće interveniše. Bilo je to kao da im vreme provodi svoj eksperiment za njih. Detalji njihovog postupka su malo komplikovani, ali najvažnija stvar u našim namjerama jeste da su korištenjem prirodnog eksperimenta Coviello i kolege uspeli da saznaju o širenju emocija bez potrebe za sopstvenim eksperimentom.\nDruga od tri RR se precizira : istraživači treba da pokušaju da poboljšaju svoje tretmane kako bi ih učinili što bezbjednijim. Na primjer, umjesto blokiranja sadržaja koji je bio pozitivan ili negativan, istraživači su mogli povećati sadržaj koji je bio pozitivan ili negativan. Ovaj dizajn koji je podstakao bi promenio emocionalni sadržaj u News Feeds-u, ali bi se bavio jednim od zabrinutosti koje su kritičari izrazili: da su eksperimenti mogli prouzrokovati da učesnici propuste važne informacije u svom News Feed-u. Sa dizajnom koji koriste Kramer i kolege, poruka koja je važna je verovatno da će biti blokirana kao ona koja nije. Međutim, sa dizajnom koji podstiče, poruke koje bi bile raseljene bi bile manje važne.\nKonačno, treći R se smanjuje : istraživači treba da nastave da smanji broj učesnika u svom eksperimentu na minimum koji je potreban da bi se postigao njihov naučni cilj. U analognim eksperimentima to se desilo prirodno zbog visokih promenljivih troškova učesnika. Međutim, u digitalnim eksperimentima, naročito onima sa nultim varijabilnim troškovima, istraživači se ne suočavaju sa troškovnim ograničenjem veličine njihovog eksperimenta, a to ima potencijal da dovede do nepotrebno velikih eksperimenata.\nNa primjer, Kramer i kolege mogli su koristiti informacije o pred-tretmanu o svojim učesnicima - kao što je ponašanje za postavljanje pred tretmanom - kako bi se njihova analiza učinila efikasnijom. Preciznije, umesto da poredi procenat pozitivnih reči u uslovima tretmana i kontrole, Kramer i kolege mogli su uporediti promenu u procentu pozitivnih reči između uslova; pristup koji se ponekad naziva mješovitim dizajnom (slika 4.5), a ponekad se naziva i procjenitelj razlika između razlika. To jest, za svakog učesnika, istraživači su mogli stvoriti rezultat promjene (ponašanje nakon liječenja \_(-\_) prije tretmana), a zatim upoređivati rezultate promjena učesnika u uslovima liječenja i kontrole. Ovaj razlike u razlikama je efikasniji statistički, što znači da istraživači mogu postići istu statističku pouzdanost koristeći mnogo manje uzorke.\nBez obrađivanja sirovih podataka, teško je znati tačno koliko je efikasnija procjena razlika u razlikama u ovom slučaju. Ali možemo da pogledamo druge srodne eksperimente za grubu ideju. Deng et al. (2013) izvijestili su da koristeći oblik procjene razlika u razlikama, uspjeli su smanjiti varijansu svojih procjena za oko 50% u tri različita online eksperimenta; Slični rezultati su izvijestili Xie and Aurisset (2016) . Ovo smanjenje 50% varijanse znači da su istraživači emocionalne kontagije možda mogli umanjiti uzorak na pola ako su koristili nešto drugačiji metod analize. Drugim rečima, uz malu promenu u analizi, 350,000 ljudi je možda bilo ušteđeno učešće u eksperimentu.\nU ovom trenutku možete se pitati zašto bi istraživači trebali biti briga ako 350.000 ljudi nije bilo neophodno u Emotional Contagion-u. Postoje dve posebne karakteristike Emotional Contagion-a koji se bave prekomernom veličinom, a ove funkcije dele mnoge eksperimente na digitalnom polju: (1) postoji neizvesnost u vezi sa tim da li će eksperiment izazvati štetu bar nekim učesnicima i (2) učešću nije bio dobrovoljan. Izgleda razumno pokušati da zadržimo eksperimente koji imaju ove karakteristike što je moguće manji.\nDa budete jasni, želja da smanjite veličinu vašeg eksperimenta ne znači da ne bi trebalo da pokrećete velike eksperimente sa niskim promenljivim cijenama. To samo znači da vaši eksperimenti ne bi trebali biti veći nego što vam je potrebno za postizanje vašeg naučnog cilja. Jedan od važnih načina da se osigura da je eksperiment odgovarajuće veličine je provoditi analizu moći (Cohen 1988) . U analognom dobu, istraživači su uglavnom vršili analizu moći kako bi bili sigurni da njihova studija nije bila premala (tj. Sada, međutim, istraživači treba da izvrše analizu moći kako bi bili sigurni da njihova studija nije prevelika (tj. Previše napajana).\nU zaključku, tri R's-zameniti, prečišćavati i smanjiti-pružiti principe koji mogu pomoći istraživačima da izgrade etiku u svojim eksperimentalnim dizajnom. Naravno, svaka od ovih mogućih promena Emocionalne kontagije uvodi kompromise. Na primer, dokazi iz prirodnih eksperimenata nisu uvek tako čisti od onih iz randomiziranih eksperimenata, a povećanje sadržaja je možda bilo logistički teže implementirati nego blokiranje sadržaja. Dakle, svrha sugerisanja ovih promena nije bila da pregovaraju na odluke drugih istraživača. Umesto toga, trebalo je da se ilustruje kako se tri R-a mogu primeniti u realnoj situaciji. Zapravo, pitanje kompromisa dolazi sve vreme u dizajnu istraživanja, au digitalnom dobu, ovi kompromisi će sve više uključivati etičke razmatranje. Kasnije, u poglavlju 6, ponudiću nekoliko principa i etičkih okvira koji mogu pomoći istraživačima da razumeju i diskutuju o ovim kompromisima.


Aleksić: Partije na vlasti "kupuju" ljude parama države - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Aleksić: Partije na vlasti „kupuju“ ljude parama države\nOštra polemika poslanika Pokreta socijalista i Narodne stranke u Skupštini Srbije\nAleksić: Partije na vlasti „kupuju“ ljude parama države\n*Da li je Jovan Pavlović 16. oktobra svojevoljno prešao u Pokret socijalista ili je bio ucenjen?\nOštra polemika Đorđa Komlenskog, poslanika Pokreta socijalista i Miroslava Aleksića , poslanika Narodne stranke o tome da li aktivisti menjaju strane jer su ucenjeneni, ili se vode principima, obeležila je današnje zasedanje sednice Skupštine Srbije.\nNa sednici se , inače, raspravljalo o amandmanima na građevinske zakone.\nTema rasprave zapravo je bio Jovan Pavlović, koji je 16. oktobra prešao u Pokret socijalista , iako je prethodno bio na listi Miroslava Aleksića.\n„Pavlović nam je rekao da ne zna šta ga je uopšte snašlo da se tako prevari i da bude na listi Miroslava Aleksića. Rekao nam je molim vas primite me, ja sa tim lažovom ne želim više da imam ništa“, objasnio je Komlenski, na šta je Aleksić odgovorio da je reč o čoveku koga su ucenili da bi mogao da iz trsteničkog Centra za socijalni rad, gde je radio, pređe u Beograd.\nNazivajući članice vladajuće koalicije PS i Srpsku naprednu stranku interesnom grupom, Aleksić je istakao da oni pritiskaju i ucenjuju ljude koji nisu vezani za njihovu ideologiju, koju ionako, kako je rekao, i nemaju.\n„Oni moraju zarad svoje egzistencije da pristaju na nešto što je nisko. Vi se još time hvalite. Siguran sam da u Srbiji ima gomile ljudi koji jedva čekaju da krenu za Aleksandrom Vulinom i njegovom političkom idelogijom, za njegovim poštenjem i njegovom tetkom iz Kanade. Evo, u svakom gradu ne možete da se odbranite od članova“, rekao je Aleksić i dodao da partije na vlasti „kupuju“ ljude parama države i poručio im da razmišljaju šta će da rade kada više ne budu bili na vlasti.\nKomlenski je odgovorio da Pokret socijalista ima svoju ideologiju i da ljudi to prepoznaju .\n„Levica ne može da bude uništena ni na koji način, a pogotovo ne od onih koji su za vreme svoje vlasti krali kroz nevladine organizacije, tako što su uzimali novac za nepostojeća javna prerduzeća, bili direrktori javnog preduzeća koje je imalo samo direktora i pokvareni kamion. Istina je da je ovaj čovek molio i tražio da dođe u Pokret socijalista, jer ga je sramota ovakvih lažova. Sramota ga je da bude član SLIP-a, Saveza lopova i prevaranata”, rekao je Komlenski, a Aleksić mu je poručio da ne brine o njegovim ljudima, već da brine o svojoj kući i o sebi .\n„Kada god pomenete da je neko nešto ukrao, da je neko kriv za nešto, da neko treba da odgovara, setite se da ste vi na vlasti i da ministar Vulin trerba da odgovori građanima odakle mu 240 000 evra za stan“, naveo je Aleksić i dodao da Pokret socijalista treba prvo da počisti ispred svogdvorišta, pa onda da deli lekciju o drugima o lepom ponašanju .\nKomlenski mu je odgovorio „da ga se nije plašio ni dok je bio živ“.\n„Da li vi to pretite kao kada ste slali bitange sa oružjem da likvidiraju celu moju porodicu , da li ponovo to pokušavate ovde“, pitao je Komlenski. On je pozvao Aleksića da objasni kako je prodao partiju Vuku Jeremiću, Trstenik i obraz i poručio mu da vodi računa da mu se pretnje ne vrate kao bumerang.\n„Kao što vidite, ja sam još živ, pošto ste rekli da sam ja nekome pretio dok sam bio živ. Živ sam i danas i živeću verovatno još neko vreme“, odgovorio mu je Aleksić i dodao da ne razume o čemu Komlenski priča, jer je on aktivno počeo da se bavi politikom 2008.godine.\n„Ne znam na čiju adresu upućujete da vas je neko proterivao, jurio“, upitao je Aleksić i dodao da je Komlenski poslednji koji treba da deli lekcije o moralu.\nKomlenski je rekao i da je radio kao advokat, branio profesionalne i veće mangrupe i lopove i da mu dugogodišnja praksa daje za pravo da može lako da prepozna „potencijalnog klijenta“.\ndjordje kolmenskiMiroslav AleksićsednicaSkupština SrbijeBeograd


Brnabić obišla Pčinjski region: Nastavićemo sa povećanjem plata u obrazovnom sistemu (VIDEO) - 24vesti\nBrnabić obišla Pčinjski region: Nastavićemo sa povećanjem plata u obrazovnom sistemu (VIDEO)\nPremijerka Srbije Ana Brnabić obišla je danas vrtić „Zvončica“ u Vladičinom Hanu i poručila da će se nastaviti sa povećanjem plata u obrazovnom sistemu.\nBrnabić je rekla da je u Vladičinom Hanu do sada bila samo jednom, kada je otvoren autoput Koridor 10, te dodala da je danas došla kako bi se videlo šta je urađeno od lokalnih projekata, šta tek treba da se uradi i šta su prioriteti.\n„Drago mi je što čujem da rešavamo problem koji smo stavili pred sebe 2018. godine, a to je da polako sve ljude u predškolskim i drugim obrazovnim ustanovama prebacimo sa rada na određeno vreme na rad na neodređeno vreme“, rekla je Brnabić.\nNavela je da je to bio jedan od prioriteta jer su, dodala je, ljudi i godinama radili na određeno vreme.\nPremijerka je istakla da će se nastaviti sa povećanjem plata i u obrazovnom sistemu.\n„Gradimo dodatne predškolske ustanove“, rekla je i dodala da imamo poseban projekat sa Svetskom bankom za predškolske ustanove.\nNavela je da je u Vladičnom Hanu nezaposlenost u jednom trenutku bila i preko 30 odsto, a da je sada 13 odsto.\n„To je mnogo bolje, ali i dalje nešto više od republičkog proseka tako da moramo dodatno da radimo. Moj predlog je da vidimo sa Ministarstvom privrede kako dodatno da pomognemo mikro, malim i srednjim preduzećima, privrednicima i preduzetnicima iz Vladičinog Hana“, rekla je Brnabić.\nIstakla je da se odvaja više nego ikada sredstava za direktnu finansijsku podršku preduzetnicima i mikro, malim i srednjim preduzećima, kao i za kupovinu opreme.\nPremijerka je rekla da su za nju trenutno ključna dva projekta od kojih je prvi projekat vodosnabdevanja, odnosno zamene i proširivanja vodovodne mreže.\n„To ćemo raditi preko Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima. To je dosta ambiciozan projekat za Vladičin Han vredan 236 miliona dinara“, rekla je Brnabić.\nDrugi ključni projekat je, dodala je, projekat postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda.\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Branko Ružić ukazao je na značaj sinergije koju vlada ima sa lokalnim samoupravama i kakve rezultate to daje.\n„Ovaj objekat je sinergija pre svega Ministarstva privrede i lokalne samouprave koji su dali ukupno 30 miliona dinara, ali i Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja koje je učestvovalo u opremanju objekta sa oko 4,5 miliona dinara“, rekao je Ružić.\nVrtić „Zvončica“ je u sastavu predškolske ustanove „Pčelica“, a Ružić je najavio da će u ponedeljak biti raspisan tender za dogradnju te predškolske ustanove u Vladičinom Hanu za 40 novih mesta za decu.\nIstakao je da očekuje da ti radovi počnu sredinom oktobra ove godine.\n„Ponovo ćemo pokazati konzistentnost i jasan odgovor vlade na izazove sa kojima se suočavamo“, rekao je Ružić.\nPredsednik opštine Vladičin Han Goran Mladenović rekao je da je pre nekoliko godina, kada je počela izgradnja vrtića „Zvončica“, na listi čekanja bilo 60-oro dece.\n„Smatrali smo da ćemo završetkom ovog vrtića rešiti pitanje dece na listi čekanja. U međuvremenu, dok smo gradili objekat povećavao se broj dece tako da danas imamo 111-oro dece na listi čekanja“, rekao je Mladenović.\nKako je istakao, to je rezultat ubrzanog privrednog razvoja opštine Vladičin Han.\nŽeleznički koridor 10 najveći infrastrukturni projekt\nOna je prilikom posete Bosilegradu obišla opštinsku fabriku Bosilegrad i Dom zdravlja u ovom gradu a kao kapitalni projekat u infrastrukturnoj oblasti navela je železnički koridor 10, koji će se radiiti zajedno sa partenrima iz Evropske unije.\n„To će biti najveći infrastrukturni projekat EU, ne samo u Srbiji nego i u ovom delu Evrope za koji ćemo preko Investicionog fonda za Zapadni Balkan, samo za deonicu od Beograda do Niša dobiti oko 600 do 700 miliona evra bespovratnih sredstava“, rekla je premijerka.\n„To ćemo nastaviti i dalje da radimo jer su putevi najvažnija stvar da ljudi ostaju da žive tamo gde su rođeni, da investitori dolaze ali i i da lokalna privreda lakše dođe do svojih tržišta i svojih kupaca“, istakla je Ana Brnabić.\nBosilegrad je za primer uspešnosti vakcinacije\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je danas prilikom posete Bosilegradu da je taj grad sa oko 60 odsto vakcinisanog punoletnog stanovništva protiv korona virusa primer koji bi svi u Srbiji trebalo da slede.\nOna je posebno istakla da je u Bosilegradu imunizovano više od jedne četvrtine mladih, što je neuporedivo više nego u ostatku Srbije, gde taj procenat iznosi 17 odsto.\nGovoreći o projektima koji bi u narednom periodu trebalo da se realizuju u tom kraju, Brnabić je kazala da prioritet ostaje infrastruktura i da će železnički deo Koridora 10 biti i najveći infrastrukturni projekat Evropske unije u ovom delu Evrope.\nBrnabić je na konferenciji za medije rekla da ne želi da komentariše optužbe Veljka Belivuka na račun predsednika Srbije Aleksandra Vučića, istakavši da su one politički usmerene i da je važno da se shvati ko od njih ima koristi.\nSuština je kako i u koju svrhu se upotrebljavaju reči psihopate i koljača i da li to rade da bi promovisali svoju politiku i pokušali da skinu Vučića sa vlasti svim metodama, rekla je Brnabić.\nDo 2025. širokopojasni internet u celoj Srbiji\nPlan da se do 2025. godine završi uvođenje širokopojasnog interneta u celoj Srbiji, najavila je Brnabić.\n„Pored toga, preko Ministarstva privrede ulažemo u kompletno infrastrukturno opremanje industrijskih zona, gde lokalne samouprave treba da se prijave i oni rade sufinansiranje. Takođe, svake godine imamo pozive za finansiranje mikro, malih i srednjih predzeća, i to kako direktno finansiranje, tako i kupovinu opreme“, istakla je ona.\nDodala je da se paralelno s tim, Vlada Srbije bori za svakog stranog investitora i navela da se nikada ranije nisu odvajala veća sredstva za naše preduzetnike, za lokalna mala i srednja preduzeća i za industrijske zone i da će se to ulaganje i nastaviti.\nBrnabić je naglasila da sadašnja Vlada Srbije vodi računa o pomoći područjima gde žive nacionalne manjine, kao što je i Bosilegrad gde se oko 99 odsto stanovnika izjašnjavaju kao Bugari.\n„Aktivirali smo i fond za nacionalne manjine 2017. godine i to posle 15 godina koliko nije bio aktivan“, istakla je premijerka.\n„Nikada se nije više izdvajalo za prvo, drugo, treće dete i za porodilje nego što se izdvaja sada preko Zakona o finansijskoj podršci porodicama sa decom“, rekla je premijerka i dodala da se gleda kako da se ta pomoć i poveća.\nNova pomoć za 15 dana za najstarije, ali i…\nAGENCIJA FIČ: KREDITNI REJTING SRBIJE NA NIVOU BB


Tunis: Protesti protiv apolitične Vlade | Kriza u Tunisu | Al Jazeera Balkans\nTunis: Protesti protiv apolitične Vlade\nStranka Ennahda sazvala proteste kako bi osudila inicijativu premijera Hamadija Jebalija.\nIzviždan bivši premijer Bejij Caid Essebsi i njegova stranka Nidaa Tounes AFP\nViše desetaka aktivista stranke Ennahde na vlasti u Tunisu počeli su protestirati u subotu ujutro u središtu prijestolnice braneći svoje pravo da predvode Vladu.\nDemonstranti su prošli Avenijom Habiba Burgibe noseći državne i stranačke zastave izvikujući slogane: "Narod želi čvrstu Ennahdu" i "Podrška Ennahdi je dužnost".\nUsto su izviždali bivšeg premijera Bejija Caida Essebsija i njegovu stranku Nidaa Tounes koja se predstavlja kao alternativa ovom pokretu.\nKonsultacije u ponedjeljak\nMimohod prethodi protestnom skupu koji se treba održati rano poslijepodne i koji je Ennahda sazvala kako bi osudila inicijativu svog premijera Hamadija Jebalija za sastavljanje apolitične Vlade.\nJebali je u petak, pošto se sastao s predsjednicima glavnih stranaka, najavio nove konsultacije u ponedjeljak na vlastitu inicijativu i tako na neodređeno vrijeme odgodio formiranje Vlade, produžujući političku krizu u zemlji.\nEnnahda, stranka koju je 6. juna 1981. utemeljio njezin historijski vođa Rached Gannouchi, dugo je bila izložena progonu u Tunisu dok se, nakon revolucije 2011. i prvih slobodnih izbora, nije nametnula kao glavna stranka u zemlji.\nNakon pada režima Zinea El Abidinea Ben Alija i njegova bijega u siječnju 2011, Ghannouchi se vraća u Tunis, gdje ga nakon dvadesetogodišnjeg egzila u Londonu, dočekuje hiljade pristaša.\nNjegova stranka pobjeđuje na izborima 23. oktobra 2011. osvojivši oko 41 posto mjesta u Ustavotvornoj narodnoj skupštini (ANC) koja još nije dovršila izradu novog ustava.\nEnnahda zatim preuzima glavna ministarstva, unutarnjih poslova, pravosuđa i vanjskih poslova.\nKriza u Tunisu\nTunis tone u sve dublju krizu


Ukinuta i druga presuda Neziću i Bašanoviću\nVrhovni sud Federacije BiH ukinuo je pritvor te po drugi put poništio prvostepenu presudu Vijeća Kantonalnog suda u Zenici, kojim je predsjedavao sudija Nermin Tešnjak.\nPrvostepeni sud je u dva navrata, u novembru prošle te sredinom ove godine, osudio Zeničane Jasmina Nezića i Damira Bašanovića za izazivanje opće opasnosti sa po pet godina i deset mjeseci zatvora.\nBili su nepravosnažno osuđeni za pucnjavu i revolveraški obračun 22. septembra 2012. godine na Staroj pijaci u centru Zenice, gdje je u razmjeni vatre dok je čekao gradski prijevoz stradao nedužni Amer Pivić (18), a ranjene su još tri osobe.\nRanije su optuženi Džemal Mahmić i Goran Popović osuđeni za izazivanje opće opasnosti i nedozvoljeno držanje oružja te su pravosnažno osuđeni na po tri godine i devet mjeseci zatvora.\nKako nam je rekao sudija Tešnjak, do Kantonalnog suda u Zenici stigao je jedino pismeni otpravak odluke o ukidanju pritvora za optužene te nezvanična informacija da je po drugi put ukinuta presuda, što znači da će se treće suđenje optuženima, koji će se braniti sa slobode, odvijati pred Vrhovnim sudom FBiH u Sarajevu.\nPrema optužnici Kantonalnog tužilaštva u Zenici, koju je prihvatio Sud, s Bašanovićem i Nezićem bio je i Emir Fetić, koji je u bijegu, te su oni sačekali i pištoljima napali i teško ranili Gorana Popovića i Džemala Mahmića, koji su im uzvratili u pucnjavi.\nVrhovni sud FBiH tvrdi, pak, da su povrijeđena proceduralna prava te da prvostepeni sud nije objektivno sagledao ulogu i pojedinačni značaj aktera.\nPolicija nikada nije pronašla ni oružje kojim je ubijen nedužni mladić, a optužnicama nije navedeno je li Fetić taj od čijeg je metka stradao Pivić.


Bomix » Turbine\nNaše preduzeće je radilo generalni remont turbine 2.4 MW u Rafineriji nafte Novi Sad nakon posledica bombardovanja 1999. godine. Takođe, vršili smo redovan remont te iste turbine nakon četiri godine. Pored turbine od 2.4 MW, rafinerija nafte poseduje i manje turbine koje smo mi održavali dugi niz godina. Pod remontom podrazumevamo zamenu kućišta turbine, balansiranje rotora, zamena lopatica, regulacija i sl.\nPo načinu strujanja turbine se dele na aksijalne i radijalne, prema smeru strujanja pare u odnosu na osu obrtanja rotora. Kod radijalnih turbina para struji upravno na osu obrtanja. Sve što je već rečeno se odnosi i na ovaj tip turbine osim što ovde centrifugalna sila igra ulogu i u pojednostavljenom procesu. Samo manje mašine se izvode kao radijalne, dok su velike, energetske, isključivo aksijalnog tipa. Prema broju stepeni, turbomašine se dele na jednostepene i višestepene. Turbine velikih snaga imaju oko 30 stepeni. Kod većih snaga, turbine se grade sa većim brojem oklopa, tako da kod velikih mašina imamo turbinu visokog pritiska, srednjeg pritiska i niskog pritiska sa sopstvenim kućištima i otvorima za zajedničko vratilo.\nNajveće turbine se grade sa dva vratila i zasebnim generatorima. Parne turbine, osim što mogu biti kondenzacione, gde para odlazi u kondenzator, mogu biti i protivpritisne. Kod protivpritisnih turbina para na izlasku iz turbine ima dosta višu temperaturu od okoline i koristi se za industrijske procese i grejanje sanitarne vode.


Upravljanje stavkama pošte i kalendara druge osobe - Office podrška\nPostoje dva načina za rad sa Outlook fasciklama druge osobe – deljenje fascikli i da poverite nekome da deluje u vaše ime.\nNapomena: Potreban je na Office 365 za preduzeća ili drugi nalog zasnovan na sistemu Exchange. Više informacija potražite u članku Šta je to Microsoft Exchange Server nalog?.\nDeljenje fascikli drugima omogućava da pristupe nekoj od vaših fascikli. Međutim, to ne uključuje dozvole da deluju u vaše ime. Na primer, osoba koja može da pristupi vašim fasciklama ne može umesto vas da odgovara na e-poruke ili pozive za sastanak.\nPomoću Delegiranog pristupa nekome možete da date dozvolu da deluje u vaše ime. Na primer, možda imate pomoćnika za koga želite da pravi pozive za sastanak i odgovara na njih umesto vas. Neki pomoćnici mogu i da nadgledaju Prijemno poštansko sanduče menadžera i šalju e-poštu u njegovo ime.\nNapomena: Procedure u ovom članku, potrebno je da imate dozvole neko Delegirani pristup. Više informacija o Delegirani pristup potražite u članku Dozvoljavanje drugoj osobi da upravlja vašom poštom i kalendarom.\nDodavanje poštanskog sandučeta druge osobe u profil\nOtvaranje fascikli druge osobe\nSlanje poziva za sastanak ili odgovaranje na njih u ime druge osobe\nKreiranje e-poruke ili odgovaranje na nju u ime druge osobe\nSlanje e-poruke u ime grupe\nČuvanje poslatih stavki u fascikli „Poslate stavke“ druge osobe\nAko često radite sa neke druge osobeExchange fasciklama, verovatno ćete želite da dodate poštanskog sandučeta druge osobe Exchange u Outlook profil. To će automatski otvoriti poštanskog sandučeta druge osobe svaki put kada otvorite Outlook. Drugo poštansko sanduče se pojavljuje u Okno fascikle ispod Exchange fascikle poštanskog sandučeta.\nNapomena: Osoba koja deli poštansko sanduče mora da vam dodeli dozvole Fascikla je vidljiva u osnovnoj fascikli poštanskog sandučeta na Exchange .\nUputstva za dodelu dozvole „Fascikla je vidljiva“\nKao menadžer, uradite sledeće u programu Outlook:\nKliknite desnim tasterom miša na osnovnu fasciklu Exchange poštansko sanduče i izaberite stavku Dozvole za fasciklu.\nIzaberite ime delegata.\nU okviru Dozvole, u okviru Ostalo potvrdite izbor u polju za potvrdu Fascikla je vidljiva.\nKao delegat, uradite sledeće u programu Outlook:\nNa kartici e-pošte na listi, izaberite tip naloga Exchange , kliknite na dugme Promenii zatim kliknite na dugme Još postavki.\nNa kartici Više opcija, u okviru Otvori ove dodatne poštanske sandučiće kliknite na dugme Dodaj i unesite ime poštanskog sandučeta osobe čije poštansko sanduče želite da dodate svom korisničkom profilu. Ako ne znate ime poštanskog sandučeta, pitajte osobu koja vam je dodelila dozvole delegiranog pristupa.\nIzaberite stavke Datoteka > Otvaranje i izvoz > Fascikla drugog korisnika.\nSavet: Da biste izbegli ovaj korak u budućnosti, pogledajte uputstva za dodavanje poštanskog sandučeta druge osobe u Okno fascikle, u odeljku Dodavanje poštanskog sandučeta druge osobe u profil ovog članka.\nU polje Ime unesite ime osobe koja vam je dala dozvolu za deljenje ili za delegirani pristup, odnosno kliknite na dugme Ime da biste ga izabrali sa liste.\nSa liste Tip fascikle izaberite fasciklu koju želite da otvorite.\nDa bi menadžer delegatu dodelio odgovarajuće dozvole za prihvatanje poziva za sastanak upućenih menadžeru, menadžer mora da izvrši sledeće radnje:\nIzaberite stavke Datoteka > Postavke naloga > Delegirani pristup.\nIzaberite stavku Dodaj, zatim otkucajte ili izaberite ime delegata, a zatim kliknite na dugme Dodaj.\nU dijalogu Dozvole za delegate dodelite delegatu dozvole Uređivač (može da čita, kreira i menja stavke) za menadžerovu fasciklu Kalendar.\nKliknite na dugme U redu da biste zatvorili dijalog Dozvole za delegate i potvrdite izbor u polju za potvrdu Samo mojim delegatima, ali meni pošalji kopiju poziva za sastanak i odgovore ili Samo mojim delegatima.\nOtvorite prijemno poštansko sanduče druge osobe ako njihovi pozivi za sastanak ne stižu direktno vama.\nIzaberite stavku Prihvati, Uslovno ili Odbij.\nSlanje poziva za sastanak\nNa kartici Početak, u grupi Novo kliknite na dugme Novi sastanak.\nUnesite učesnike, temu, lokaciju, vreme početka i vreme završetka kao što to obično činite.\nU modulu Pošta izaberite stavke Početak > Nova e-poruka.\nNa kartici Opcije, u grupi Prikazivanje polja kliknite na dugme Iz.\nU polje Od otkucajte ime osobe u čije ime šaljete poruku.\nKliknite na dugme Od da biste izabrali ime sa liste u adresaru.\nDodajte primaoce, temu i sadržaj poruke na uobičajen način.\nDa biste odgovorili na e-poruku\nU menadžerovom poštanskom sandučetu izaberite poruku na koju želite da odgovorite u njegovo ime.\nIzaberite karticu Početak (ako ste otvorili poruku, izaberite stavku Poruka), a zatim kliknite na dugme Odgovori, Odgovori svima ili Prosledi.\nU polje Od otkucajte ime menadžera. Kliknite na dugme Od da biste izabrali ime sa liste u adresaru. Ako ne vidite dugme i polje Od, izaberite stavke Opcije > Od.\nAko su vam dodeljene dozvole „Pošalji kao“ za grupu u adresaru organizacije, možete da šaljete e-poštu, a ona će izgledati kao da ju je poslala ta grupa.\nU polje Od otkucajte ime grupe u čije ime šaljete poruku.\nKliknite na dugme Od da biste izabrali grupu sa liste u adresaru.\nKada delegat u ime menadžera pošalje e-poruke i pozive za sastanak, kopije svih stavki se čuvaju u fascikli Poslate stavke delegata.\nKao alternativu, menadžer može da dodeli dozvole delegatu za svoju fasciklu Poslate stavke. U tom slučaju delegat može da premesti ili kopira stavke iz svoje fascikle Poslate stavke u menadžerovu fasciklu Poslate stavke nakon što otvori njegovo poštansko sanduče kao dodatno.\nMenadžer bi trebalo da uradi sledeće:\nU Okno fascikle kliknite desnim tasterom miša na fasciklu Poslate stavke.\nNa kartici Dozvole izaberite ime delegata.\nU okviru Dozvole, sa liste Nivo dozvole izaberite stavku Uređivač (može da čita, kreira i menja stavke)\nAko ste dodali menadžerovo poštansko sanduče u svoj profil, menadžerova fascikla Poslate stavke biće prikazana u delegatovoj stavci Okno fascikle, u okviru Poštansko sanduče – menadžer.


U Fondu je za ovaj program ukupno osigurano 16 milijuna kuna, 8 ih je građanima dodijeljeno u 9 dana provedbe programa u lipnju, a 8 tijekom prvog dana trajanja javnog poziva u petak 2. listopada 2015. Prvog dana drugog kruga akcije, u 19:40, kupljen je posljednji uređaj uz poticaj, a riječ je o sušilici rublja koju je putem internetske trgovine kupila osoba iz Poreča.\n„Uvjerili smo se u veliki interes građana i u prvom krugu poticaja, ali ovakav odaziv je nadmašio naša očekivanja. Drago mi je jer svaki građanin odnosno svako kućanstvo kupnjom A+++ uređaja odlučuje dati svoj doprinos očuvanju okoliša, a plusevi su doista višestruki. Plus kućanstvima su uštede na troškovima za energiju i vode, a dva plusa za okoliš manja potrošnja energije i manje CO2 emisija. Nadam se kako će i u budućim kupnjama građani iskazati svoju ekološku osviještenost, a mi smo tu da im kroz informiranje i programe sufinanciranja olakšamo donošenje „zelenih“ odluka.“ – rekao je ministar zaštite okoliša i prirode Mihael Zmajlović.\nProgram sufinanciranja su zajednički pokrenuli Ministarstvo zaštite okoliša i Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, na temelju nacionalne Strategije energetske učinkovitosti te Trećeg nacionalnog akcijskog plana energetske učinkovitosti. Sufinancirala se kupnja A+++ hladnjaka, zamrzivača, hladnjaka sa zamrzivačem, perilica posuđa, perilica rublja i sušilica na više od 500 prodajnih mjesta diljem Hrvatske. Građani su u ovom krugu mogli odabrati jedan od 471 modela najučinkovitijih uređaja na tržištu.\n„Građani koji su u trgovinama dobili obrasce za sufinanciranje imaju rok do 19. listopada da u Fond pošalju svu potrebnu dokumentaciju, kako bi u roku 30 dana od dana dostave dokumenata u Fond dobili 800 kuna poticaja na svoj račun.“ naglasio je direktor Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost Sven Müller. „Vjerujem da je mnogima upravo ovih 800 kuna omogućilo da kupe uređaj koji troši manje energije i vode i koji će im se sasvim sigurno korištenjem isplatiti. Drago mi je i da je Fond potičući energetsku učinkovitost u mogućnosti pomoći građanima da podignu kvalitetu života i smanje troškove, a svakako je nezanemariv i utjecaj na nacionalno smanjenje potrošnje energije. Razmišljati o energetskoj učinkovitosti je važno, a kućanski uređaji su tek prvi korak.“ dodao je, naglasivši kako je zadovoljan i s ostalim programima sufinanciranja poput energetske obnove kuća i kupnje električnih i hibridnih vozila.


Opšte o kablovskoj kod nas, u svetu i obrnuto\nRadio TV forum › Kablovska televizija, IPTV, DTH › Opšte o kablovskoj TV i IPTV-u\n29. Aug 2014, 01:51\n(Personal magazin) Udružuju se Discovery i Eurosport timovi za distribuciju\n20. Sep 2014, 17:11\nMi smo izgleda jedna od retkih zemalja u Evropi gde je bolja ponuda kanala preko kabla neko preko satelita?\n14. Nov 2014, 21:00 (This post was last modified: 15. Nov 2014, 20:52 by Eddie Maiden.)\nQuote: Muke sa kablovskim operaterima po Vranju\nLokalne vesti - Petak 14.11.2014 - 11:18\nGradska vlast najavila je uvođenje reda i strogu kontrolu u postavljanju mreža kablovskih operatera po Vranju.\nKablovski operateri moraju da imaju dozvolu za sve što rade Kablovski operateri moraju da imaju dozvolu za sve što rade\nDirekcija za izgradnju grada obratila se Gradskom veću zbog korišćenja kandelabera i stubova za javnu rasvetu u vlasništvu ovog javnog preduzeća prilikom kod uvođenja kablovske televizije, bez ikakve dozvole.\nTom prilikom precizirano je da se radi o dva operatera, „Jotelu“ iz Niša i „Kopernikusu“ iz Beograda.\nPrema rečima nadležnih u Direkciji metalni stubovi nalaze se na gradskim bulevarima kod DIV-a i u ulicama Bulevar AVNOJ-a i Partizanski put.\nMetalni stubovi napajaju se strujom podzemnim kablovima.\n- Sa operaterima kablovske televizije imamo sklopljene ugovore, ali oni su krenuli sa neumerenim postavljanjem kablova što je stvorilo problem – objašnjavaju u Direkciji za razvoj.\nBranimir Stojančić, portparol Veća kaže da je zbog što skorijeg rešavanja tog problema formiran tim stručnjaka sa članovima iz Gradske uprave, inspekcijskih poslova, Zavoda za urbanizam, Direkcije za razvoj i predstavnika Telekoma.\n- Oni će morati do 19. novembra da dostave plan kako rešiti trenutno postojeće stanje, jer je i više nego očigledno da vlada haos u postavljanju kablovskih mreža u gradu - kaže Stojančić.\nStojančić očekuje i donošenje dugoročnog projektnog rešenja u korišćenju kablovskih sistema i najavljuje mogućnost ukopavanja kablova operatera kablovske televizije.\nizvor : OK Radio\nedit E. Maiden: dodat quote tag i zamenjen skraćeni link sa direktnim linkom do sajta OK radija.\n07. Dec 2014, 20:37 (This post was last modified: 09. Dec 2014, 01:59 by Eddie Maiden.)\nQuote: EDB silom gasi surduličku televiziju?\nRegionalne vesti - Subota 06.12.2014 - 10:02\nPrivatnoj Surduličkoj radio televiziji preti gašenje a Surduličanima medijski mrak, ukoliko leskovačka „Elektrodistribucija“ ne povuče blokadu od preko 17 miliona dinara za prekobrojno korišćenje električnih stubova, ili nadležni sud ne reši spor.\nTa televizija, jedina u Surdulici, je krajem 2009. godine sklopila trogodišnji ugovor sa „Elektrodistribucijom“ za korišćenje 717 električnih stubova za kablovske prenosnike tv signala, za šta je na godišnjem novu plaćala oko 700 evra.\nKrajem prošle godine leskovačko preduzeće je ispostavilo dodatni račun od 15,48 dinara, uz obrazloženje da su Surduličani bez ovlašćenja koristili još 560 stubova.\nPre nekoliko dana puštena je menica na preko 17 miliona, kojom je obuhvaćena i kamata.\n„Za taj novac smo mogli da kupimo 3.000 bandera. U šoku smo. Ako se ne nađe rešenje, gasimo preduzeće sa 23 zaposlena – kaže direktor SRT Dejan Petković, koji istovremno osporava pravo „Elektrodistrubuciji“ na sporne bandere.\n„U međuvremenu smo snimili kompletnu mrežu kablovske televizije, proverili svaki stub i došli do saznanja da ni jedan jedini stub nije vlasništvo EDB te da smo bili prevareni prilikom potpisivanja ugovora, pa smo podneli krivičnu prijavu za lažno predstavljanje – objašnjava Petković.\nU „Elektrodistribuciji“ nisu pokazali dokument o vlasništvu, već se direktor Miroslav Dočić pozvao na javnu svojinu Republike Srbije, poverenu privrednim društvima.\n„Poverena je i delatnost operatera distributivnog sistema, što, između ostalog, uključuje obavezu upravljanja distributivnim sistemom električne energije.\nIzmeđu ostalog, izmiruju se i finansijske obaveze po više osnova: porez na imovinu, komunalne takse za korišćenje prostora na javnim površinama i drugo – kaže direktor Dočić.\nU Opštini Surdulica kažu da leskovački distributer struje nije od 2009 do 2013. godine platio ni jedan dinar na ime poreza na imovinu i da nije plaćen ni dinar za komunalne takse, dok nam je u Katastru potvrđeno da su sve bandere uknjižene kao vlasništvo opštine, pojedinaca i mesnih zajednica.\nTončev: Iza računa stoji politika\n„I opština će podneti krivične prijave za rentiranje objekata, koji su vlasništvo građana Surdulice, kao i za neosnovano bogaćanje.\nOvako nešto može da se desi samo na siromašnom jugu, ali sam uveren da iza svega stoji jedna čovek čije ću ime izgovoriti u parlamnetu – kaže Novica Točev, predsednik Skupšine opštine i narodni poslanik.\nedit E. Maiden: stavljen quote tag; zamenjen skraćeni sa direktnim linkom;\n01. Feb 2015, 03:13\n(V. Novosti) U Beogradu ima 20 kablovskih operatera\n01. Feb 2015, 17:04\nE u tom članku je upravo sporna poslednja rečenica u kojoj se kaže da "kablovski operateri zadržavaju pravo izmene ili ukidanja određenog kanala koji se nalazi u osnovnoj ponudi." To je nešto čime bi se trebala pozabaviti neka od budućih izmena zakona o pravima potrošača. Naime treba jasno definisati šta spada u kanale osnovne ponude na nivou svih operatera koji distribuiraju signal i to treba da stoji transparentno u ugovoru. Ako je lice potpisalo ugovor onda ne sme biti izmene usluge koja se pruža na osnovu sklopljenog ugovora. Gledalac je možda sklopio ugovor upravo zbog dostupnosti nekih određenih kanala u osnovnoj ponudi i ako dođe do prekida distribucije tih kanala (za vreme trajanja ugovora) trebalo bi da ima pravo raskida ugovora bez plaćanja bilo kakvih "penala" tj. preostalih pretplata kablovskom operateru ukoliko nije zadovoljan ponuđenom zamenom tih kanala nekim drugim. Izuzetak bi trebao biti jedino slučaj kad je neki tv kanal zaista prestao da postoji i ne emituje više, tj. viša sila na koju ne može da utiče operater. Nažalost u praksi je to najčešće drugačije. Ako operater "zadržava pravo" izmene ili ukidanja nekog kanala onda i gledalac treba da ima pravo raskidanja ugovora ako je nezadovoljan izmenama u osnovnoj ponudi u toku trajanja ugovora. Zamislite da sklopite polisu osiguranja za kuću u smislu zaštite od požara,poplave i provale. Plaćate rate redovno, a onda na pola ugovora osiguravajuća kuća ukine pravo zaštite od požara i slično. Logično je da bi onda imali pravo raskinuti ugovor bez plaćanja preostalih rata i kazni. Neko će reći da je ovo demagogija ali suštinski mnogo toga treba da se promeni u ugovorima sa kablovskim operaterima. O promeni cene pretplate za vreme trajanja ugovora da i ne govorimo. To je tek posebna priča.\n01. Feb 2015, 19:01\n(01. Feb 2015, 17:04)laki2008 Wrote: Naime treba jasno definisati šta spada u kanale osnovne ponude na nivou svih operatera koji distribuiraju signal i to treba da stoji transparentno u ugovoru.\nMislim da je određeno da su to samo kanali sa nacionalnom frekvencijom ili je možda samo RTS obavezan, a ostali ne\n01. Feb 2015, 20:33\n02. Feb 2015, 19:54 (This post was last modified: 02. Feb 2015, 19:54 by Eddie Maiden.)\nEvo i ovako\n(V. Novosti) Na srpski nam sada prevode Hrvati\nKretenski naslov, isti takav deo priče oko Hrvata\n02. Feb 2015, 23:13\nZnamo na koga misli, ali ja nikad u Mediatranslations-ovim prevodima nisam video ono što on navodi kao primere (između ostalog izostavljanje dijakritika, ijekavicu...).\nCurrent time: 21. Aug 2018, 15:56 Powered By MyBB, © 2002-2018 MyBB Group.


The New York Review of Books 12/11/2014\nU nedostatku komentara Mirka Đorđevića, pred dolazak patrijarha moskovskog i cele Rusije Kirila, koji će zajedno sa patrijarhom Irinejom osveštati spomenik ruskom caru Nikolaju Romanovu u Devojačkom parku.\nSrđan Milošević 12/11/2014\nSećanje na pad Berlinskog zida dobilo je vidljivu prednost nad komemoracijom događaja koji je do srži ogoleo prirodu fašizma: Kristalnu noć.\nDejan Ilić 11/11/2014\nMožemo li pretpostaviti kako bi Srđa Popović, čiju smo godišnjicu smrti nedavno obeležili, ocenio ispad predsednika vlade Srbije na konferenciji za novinare, na kojoj je govorio zajedno sa predsednikom vlade Albanije.\nSaša Ilić 11/11/2014\nNestao je premijerski smešak s kojim se odlazilo u pohode kancelarki Merkel. Za premijera Ramu ostali su samo namrgođenost i škrgut zuba. Sve u duhu želje za “okretanjem nove stranice u odnosima”.\nSaša Ilić 10/11/2014\nNovosti – Odlukom o bijenalnom održavanju Oktobarskog salona gradska vlast izvršila je agresiju na tu manifestaciju i na Kulturni centar Beograda, koji je dugo odolevao političkim pritiscima.\nNadežda Milenković 10/11/2014\nNa istom tom aerodromu, već koliko danas i sutra biće dočekani i neki drugi, takođe zapaženi, mada ne i toliko poželjni gosti. Prvi će biti albanski premijer, a drugi – srpski vojvoda (onaj iz Haga, onaj iz Bajčetine tamo nije ni odlazio).\nMijat Lakićević 10/11/2014\nFilip David 09/11/2014\nAutograf – Predsednica DSS je izjavila da je njena partija ”dobila” gradski sekretarijat za kulturu i da to znači ”kako sada kultura u Beogradu nije više samo mondijalistička, već više srpska”.\nMilutin Mitrović 09/11/2014\nProblematične finansije grabe najveći deo slobodnog novca i ubacuju ga u potpuno autonomni krug finansijskih transakcija, gde se on vratolomno obrće stvarajući fikciju uvećanja vrednosti.\nSnovi o slobodi, ili daleko je Amerikkka\nRastko Novaković 08/11/2014\nU vreme snimanja filma Skupljači perja, Aleksandar Petrović je otišao u Ameriku gde se susreo sa crnačkom kulturom. Tu dolazimo do paradoksa veličine Petrovićevog filmskog dostignuća u slučaju Roma i njegove zatvorenosti u odnosu na afro-američko pitanje.\nGeorg Diez 07/11/2014\nTakvo je naše vreme. Sloboda mišljenja, izražavanja, umetnosti postaje sve omraženija: izaziva nas, komplikovana je, vređa nas, a moramo da je tolerišemo, jer u protivnom uopšte ne zaslužujemo slobodu.\nSnježana Milivojević 07/11/2014\nMislim da je potpuno nedopustivo da predstavnici parlamentarne većine sve vreme pričaju o tome kako im je komplikovano i teško sa medijima i sa lažima o tome da u Srbiji postoji cenzura medija, a oni su živi dokaz da ne postoji.\nSense Agency 07/11/2014\nSrpska vlada je tražila i nije dobila garancije da Vojislav Šešelj neće pokušati da utiče na svedoke i žrtve.\nVladan Jovanović 07/11/2014\nStojadinović je januara 1939. na državnom imanju Belje tokom lova na zečeve razgovarao sa grofom Ćanom o podeli Albanije. Grof mu je ponudio italijansku podršku i za okupaciju Soluna.\nOpšti komentar protiv predrasuda\nBojan Gavrilović 06/11/2014\nKonvenciju UN-a o pravima osoba sa invaliditetom treba tumačiti tako da im omogući što viši stepen autonomije. Njihova volja, sklonosti i želje treba da budu u centru pažnje, i oni ne moraju koristiti podršku u donošenju odluka, ako to ne žele.\nKomitet za prava osoba s invaliditetom UN-a 06/11/2014\nPred vama je prvi prevod na srpski dokumenta UN-a koji autoritativno potvrđuje član 12 Konvencije UN-a o pravima osoba sa invaliditetom, koji predviđa da su osobe s invaliditetom JEDNAKE s drugim ljudima.\nDejan Ilić 05/11/2014\nPredsednica parlamenta će tako jednom predstavniku opozicije objasniti da on u parlamentu ima „toliko prava koliko su mu građani Srbije dozvolili“, a da će javnost „suditi“ o tome kako ona vodi sednice.


Pročitajte izjavu izraelskog premijera: „Okupirali bismo pojas Gaze i zbacili Hamas s vlasti, ali se bojimo Turske i Erdogana!“ - Religis\nMišljenja svjetskih zvaničnika o predsjedniku Turske Redžepu Tayipu Erdoğanu\nAngela Merkel: ”Turski predsjednik posjeduje izuzetan autoritet koji nisam imala priliku ranije vidjeti ni kod jednog svjetskog zvaničnika.”\nVladimir Putin: ”Kada se susretnem sa predsjednikom Erdoanom imam utisak da sam se sastao sa predsjednikom jedne planete, a ne države. On posjeduju izuzetnu harizmu, tečno govori ruski jezik i veoma je obrazovan.”\nDonald Tramp: ”Kada sam došao na vlast, smatrao sam da je predsjednik Erdogan kao bilo koji drugi predsjednik iz islamskih zemalja. Tada me je moja administracija upozorila da je on sasvim nešto drugo, da je veoma odlučan i da ne prihvata da se s njim svakako ophodi.”\nEmanuel Makron: “Sa Erdoganom je veoma teško sarađivati jer on uvijek u prvi plan stavlja interes islama i muslimana prije bilo kojeg drugog pitanja.”\nJedan raniji izraelski premijer je rekao: “Da se nismo bojali njegove reakcije, mi bi ponovo okupirali pojas Gaze i zbacili Hamas s vlasti jer je to naša vojska tada mogla učiniti.”\nPreuzeto od Mirsad Mešanović\nOznakeRecep Tayip Erdoğan


Nevena Nikolić prva Crnogorka sa diplomom jedne od najpoznatijih vojnih akademija u svijetu | Aktuelno\nNevena Nikolić prva je Crnogorka koja je diplomirala na jednoj od najpoznatijih vojnih akademija u svijetu- Vest point u Sjedinjenim Američkim Državama\nNevena Nikolić prva je Crnogorka koja je diplomirala na jednoj od najpoznatijih vojnih akademija u svijetu- Vest point u Sjedinjenim Američkim Državama.\nNevena je juče diplomirala u klasi koja će ući u istoriju kao rasno i etnički najraznolikija.\nPoslije ceremonije, na kojoj je uspjeh diplomcima poželio potpredsjednik Sjedinjenih Država Majk Pens, Nevena nije krila zadovoljstvo onim što je postigla poslednje četiri godine.\n“Oduševljena sam. Zaista jesam. Em sam uspjela da završim četiri godine na ovoj prestižnoj akademiji, em sam predstavljala Crnu Goru. Jedva čekam da se vratim kući poslije četiri godine žvota u Njujorku”, rekla je Nevena Nikolić.\nDiplomu je sa Nevenom proslavila i njena porodica.\nOsim ove lijepe vijesti, prije dva dana je objavljeno i da je Nikola Pejović iz Crne Gore diplomirao na prestižnoj Američkoj pomorskoj akademiji u Anapolisu.


"Alumina" – nosilac razvoja Republike Srpske | Dunav.at\nZato se ova kompanija sa punim pravom treba smatrati nosiocem razvoja Republike Srpske u budućem periodu, jer je vrijeme da konačno svi „Aluminu“ počnu gledati drugim očima, pošto predstavlja jedan od glavnih stubova domaće privrede. Zbog svih ovih pokazatelja, kompanija „Alumina“ sasvim sigurno zaslužuje mnogo bolji tretman u javnosti od onog kojeg ima i u kojem se o ovoj kompaniji konstantno govori u negativnom kontekstu, kroz prizmu kriminala, korupcije, svojatanja, prodaje…Sve to ide u pravcu pokušaja urušavanja ovog privrednog giganta Republike Srpske, koji ima ogroman potencijal i koji kao državna kompanija treba nastaviti utabanim putem uspjeha. Da će se još snažnije nastaviti putem uspjeha, može se vidjeti i po odlučnosti novoimenovane Uprave „Alumine“, koja je riješena da se u ovoj kompaniji jednom za sva vremena raščiste svi eventualni problemi, sačuva dragocjena proizvodnja u fabrici, očuvaju radna mjesta i stvore nova, nastavi širiti mreža poslovnih partnera, ali i paleta „Alumininih“ proizvoda, koji su prepoznatljivi i cijenjeni u svijetu. Ne treba zaboraviti ni činjenicu da iza ove kompanije čvrsto stoje i institucije Republike Srpske, što je više puta potvrđeno iz Vlade RS i predstavlja dodatni vjetar u leđa novoj upravi i samoj kompaniji. Važno je naglasiti da je „Alumina“ kompanija svih nas, od koje svi možemo imati koristi, i to treba da nam bude vodilja, jer podrškom daljem razvoju „Alumine“ direktno podržavamo dalji razvoj Republike Srpske.\nOsam biznisemena ili tajkuna ima bogastvo koje je jednako ukupnom bogatstvu polovine čovječanstva od 3,6 milijardi stanovnika planete. Istovremeno, jedan odsto bogatih, uključujući i...\nAuthor EmaPosted on 28/07/2018\nPrema zakonu EU, putnicima je potrebno platiti 250 evra odštete, ali je Ryanair odbio ovu opciju i naglasio da je to u skladu sa...\nKongresi glavnom gradu Austrije donose 12 % svih turističkih noćenja dok kongresna industrija osigurava 21.500 radnih mjesta. U usporedni s 2017. godinom broj zaposlenih...\nMilionerka sa šest godina: Devojčica razvila biznis na Jutjubu\nJutjub kanali popularne Nastje, kojih ima 9, broje 117 miliona pretplatnika i generišu 18 miliona dolara godišnje – prenosi Forbs, na osnovu svojih najnovijih...


Beta 15. decembra 2019. 12:25\nU člancima objavljenim danas u britanskim listovima „Sandej Miror“ i „Obzerver“ on je priznao neuspeh stranke na izborima i prihvatio svoju odgovornost za to.\n„Neću okolišati, rezultat je bio težak udarac za svakog kome je toliko očajnički bila potrebna prava promena u našoj zemlji. Žao mi je što smo podbacili i ja preuzimam odgovornost za to,“ napisao je Korbin u otvorenom pismu Miroru, prenosi Bi-Bi-Si (BBC).\n„Ova partija postoji da bi ih predstavljala, povratićemo njihovo poverenje“, rekao je on.\nOn je rekao ipak da je „ponosan“ na kampanju partije i da je ona nudila poruku nade na izborima.\n„Ponosan sam da smo o štednji, korporativnoj moći, nejednakosti i klimatskoj urgentnosti dobili argumente i ponovo napisali uslove političke rasprave“, piše Korbin u Obzerveru i ocenio da će njegov manifest biti vidjen kao istorijski važan.


Telefonski razgovor sa predsednikom Republike Francuske – Balkanekspresrb.rs\nTelefonski razgovor sa predsednikom Republike Francuske\n19/12/2020 Off By BERB\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je telefonom sa predsednikom Republike Francuske Emanuelom Makronom i u dugom i prijateljskom razgovoru poželeo mu, pre svega, dobro zdravlje i brz oporavak.\nPredsednik Vučić i predsednik Makron su izrazili nadu da će svet uskoro, uz pomoć vakcine, nadvladati pandemiju. S tim u vezi, predsednik Vučić je izrazio nadu da će građani Zapadnog Balkana priliku za vakcinaciju dobiti u isto vreme kad i stanovnici Evropske unije. On je predsedniku Makronu zahvalio na podršci, kao i na brizi, i ljudskoj i državničkoj solidarnosti koju, i u ovoj prilici, pokazuje za građane Srbije.\nDvojica predsednika razgovarali su o bilateralnim odnosima, regionalnoj situaciji i evrointegracijama. Predsednik Vučić je podsetio da je Srbija prihvatila novu metodologiju u procesu pridruživanja EU, koju je inicirao predsednik Makron.\nPredsednik Makron je podsetio da Srbija ima podršku Francuske na evropskom putu i izrazio nadu da će se taj put, uz ostvarivanje neophodnih reformi, u narednom periodu ubrzati. Predsednik Vučić je takođe istakao da je proces evropskih integracija Zapadnog Balkana od velikog značaja za mir i stabilnost u regionu.\nU tom kontekstu, predsednici Vučić i Makron su razgovarali i o nastavku dijaloga Beograda i Prištine, saglasivši se da je razgovor neophodan. Predsednik Makron je rekao da ima nameru da, zajedno sa kancelarkom Merkel, organizuje sastanak aktera dijaloga, kako bi pomogli da se stvori konstruktivna atmosfera za pregovore.\nPredsednik Vučić i predsednik Makron su izrazili odlučnost da sarađuju u otklanjanju ekonomskih posledica pandemije, kao i dalje rade na razvoju strateških odnosa Srbije i Francuske, na dobrobit građana obeju zemalja.\nDvojica državnika su, s tim u vezi, istakli značaj nedavno potpisanog bilateralnog Sporazuma o saradnji u realizaciji prioritetnih projekata u Srbiji, koji potvrđuje interesovanje Francuske za projekte u našoj zemlji.\nOni su izrazili nadu da će ekonomska saradnja još dobiti na zamahu.\nDvojica državnika su takođe izrazili očekivanje da će uskoro moći da se sastanu i nastave svoj konstruktivni razgovor.\nNagrađeno sedam policajaca za ostvarene rezultate i efikasan rad\nUlazak u Srbiju uz negativan PCR od ponedeljka 21. decembra


O čemu razmišljate kada ste sami? - Strana 9\nPrikaz rezultata 121 do 129 od ukupno 129\n26.02.2010, 18:52 #121\nU poslednje vreme sam u fazi preispitivanja, podvlacenja neke nevidljive crte, vaganja za i protiv.\nI svakakve misli mi se vrzmaju po glavi.\nSvasta sam pretumbala, u prosloj godini.\nDesile su mi se stvari u koje sam bila ubedjena, da se desavaju samo drugima, da sam postedjena istih.\nRazmisljam o nasoj nemoci da uticemo na bitne situacije i dogadjaje u zivotu.\nOne dogadjaje, koji ti istumbaju zivot naopacke.\nKoji te podsete, sa vremena na vreme, koliko smo mi ustvari sitni i nebitni na ovoj Zemlji.\nRazmisljam i o prolaznosti zivota.\nO zeljama, koje su ostale samo zelje.\nO idealima, kojima tezim, uporno udarajuci glavom o zid.\nRazmisljam i o mojoj mami.\nGledam je, kako stari, kako je sve bolesnija i krhkija.\nKako je vreme ne stedi.\nRazmisljam kako joj nikad nisam rekla, kako je volim, najvise ...\nKako joj nikad nisam spomenula, da znam za svaku njenu zrtvu i neprospavanu noc.\nZa svaku moj bol, koju je podelila samnom.\nTiho u cutnji, kako samo ona zna ...\n05.05.2010, 15:52 #122\nTada najvishe uzivam,nekako se spokojna i srecna,razmisljam o sushtinama svih stvari,pocev od samog coveka pa nadalje to mi ispuni dan.Svaki dan se budim i lezem s jednim pitanjem Sta je ovaj svet u sustini,ko sam ja?Shta je covek u sushtini....i tako od sushtine do sushtine ...pa do sushtastva :D\n09.05.2010, 06:22 #123\nUpravo razmišljam da je sasvim ok probuditi se pored nekoga\npa ga pustiš da spava još malo (jer nisu svi nenormalni kao ti)\npa ti postane dosadno samom\npa počneš da se namerno vrpoljiš\npa netremice piljiš u tog nekog i telepatski mu naređuješ da otvori oči\npa ga nexaajno bipneš u nositj\ntu već nastaje meškoljenje\npa se "slučajno" blago nakašlješ baš tada\npa uloviš trenutak prvog jutarnjeg pogleda na dan\na u tom pogledu si ti.\nNije to loš osećaj, uopšte.\n09.05.2010, 10:39 #124\nzavisi uz koga spavash. ako je to beba onda u redu. zamisli da spavash uz nekog kome smrdi iz usta ili ko izgleda kao mrtvac dok spava ili hrche ko nenormalan ili ne zna za sebe po dva sata nakon budjenja ili emituje gasove u ekoloshki zabrinjavajuchim kolichinama ili je lokao pivo pa se nije okupao pre spavanja pa bazdi iz svake pore ili ono, ti ga probudish i ochekujesh neku igru i zajebanjciju a on josh nije ni mrenu iz ochiju mako a vech tapka po astalu blizu kreveta trazzechi cigare i ne zna ni da postojish dok ne popije kafu.....\ntako ja razmishljam kad sam sama pa pomislim da bi bilo lepo biti u dvoje..... lepo je u dvoje al samo sa detetom..... chist miristan zdrav nasmejan i ready for action chim otvori ochi\n09.05.2010, 11:01 #125\nAko je kao sto vecina ovde prica o sopstvenoj licnosti onda eto i ja da otkrijem neki deo da razmisljam u principu o poslu.Sta da dodam,promenim,ispravim i tako to nesto sto moze da koristi u narednom periodu.U principu to sto mi na pameti to i ostvarim.Kao neka savest ja bi to rekao.\nPoruku je izmenio bellissima, 09.05.2010 u 22:47 Razlog: suvisan komentar\n09.05.2010, 11:11 #126\nHuh . Mnogo takvog vremena umem da utrošim na neki "svoj trening" koji podrazumeva gušenje emocija i podizanje sopstvene efikasnosti i otpornosti na sve. U sebi tada "pregorim i odreknem se" mnogo toga da bih mogao nastaviti dalje bez iluzija i "ludih nada" koje bi bolele jako ako se ne bi ostvarile. Na neki način tada sebe pripremim na mnogo toga lošeg, pa mi nastavak života ume da bude lakši.\nKako god...tada najčešće napunim baterije, svedem svoje potrebe i želje na minimum i stanem na životni put spremniji za sve izazove. "Podvučem crtu", ponovim sebi da sam prokletnik i da kao takav treba duplo da se potrudim oko bilo čega, batalim "uzdanje u sreću" i oslanjanje na bilo koga, duboko udahnem i ustanem. Tako "pripremljen" uspevam da opstanem čak i kada je svud oko mene pakao.\nP.S. I da...zaboravih da napomenem...valjda je jasno da ne volim da budem sam ?\n10.05.2010, 06:05 #127\nVolim da budem sama (sa sobom).\nNarocito poslednjih par dana. Okolina mi samo remeti taj neki tok mojih misli.\nU njima se vracam na neke srecne trenutke. Odlazim na mesta nekih dogadjaja. Vrtim slike (ponekada vidjene mojim ocima, a ponekada prosto "nas" sa strane). Prolazim istim stazama.\nOdlutam i u blisku buducnost, zamisljam "gde cemo i sta cemo i kako cemo". Razne situacije.\nNaidju ponekada i "teze" misli (sta bi bilo kada bi bilo...ili jos vise kada ne bi bilo) ali ih brzo odagnam.\nTrenutna misao: da li spava?\n31.07.2015, 22:54 #128\nDanas mi i nije neki dan, osećam miris prošlosti, nametnuto, tužno...verovatno danas i razmišljam o ovoj priči na koju sam naišla:\nCipele. U uglu. Na počivalistu za odbačene. Zaboravile su poodavno svoj ulašteni gizdav hod. Prašnjav, dotrajao demode oduvijek je znao da sve linije kretanja gospodara nisu ni bila kretanja. Stajale su u opsjeni hoda i raspadale se skupa s njim. On, u svom uglu ,možda, još vjeruje da postoje druge cipele što znaju hodati izvan granica. Crne cipele , pak, znaju da će se vratiti reciklirane u iste korake drugog gospodara i daće, kada postanu nastamba za kiše, ponovo doći u svoj ugao, na počivalište za odbačene.\n23.08.2020, 11:50 #129\nDavno je napisano, vraćam se i čitam i razmišljam koliko u svemu tome ima mene, morala sam ga citirati jer ne bih umela napisati baš sve tako kako je on...a tako je.\nNemoguće je verovatno negde pročitati komentar na ovu objavu. Šteta...pomogla bi mi, jer izgubljenim u životu sve može pomoći u ovakvom smislu. Tekst sam mogla citirati ali savet i novi komentar na "citiranu" objavu nikada


Instagram je uneo promenu koja će vam se dopasti (FOTO)\nPrebacivanje između profila, bilo da je reč o vašem ličnom profilu ili profilu kompanije ili brenda koji vodite, sada je znatno lakše i umnogome podseća na Tviter\nObjavljeno: 02.12.2015. 12:03h\nInstagram je testirao novu funkcije, korišćenje više korisničkih naloga u okviru mobilne aplikacije. Kompanija u vlasništvu Fejsbuka testirala je podršku za nekoliko korisničkih naloga, koji bi trebalo da okončaju najgore noćne more tzv. komjuniti menadžera širom planete.\nUklonite sve nepotrebne aplikacije sa Android telefona jednostavno i brzo!\nBilo da je u pitanju vaš lični profil ili profil kompanije ili brenda koji vodite, prebacivanje između profila sada je znatno lakše i umnogome podseća na Tviter. Korisnici na Androidu već sada mogu da povežu nekoliko profila.\nNova opcija trenutno je dostupna putem beta verzije aplikacije, pri čemu tek pojedini korisnici dobijaju pristup svim funkcionalnostima. Finalna verzija Android aplikacija uskoro bi trebala da se nađe u Gugl Plej prodavnici, dok podršku za iOS uređaje možemo da očekujemo vrlo brzo.\n(Espreso.rs / Netokracija)


cijene | Bosanski.com\nNaslovna Tema "cijene"\nPrema posljednjim podacima Eurostata najskuplja zemlja za život u Evropi je Island, a Bosna i Hercegovina našla se na 34. mjestu. Na Islandu su cijene u prosjeku 56 posto više nego u ostatku Evrope, što ovu otočku zemlju čini skupljom na listi u odnosu na Švicarsku, Norvešku i Dansku. Daily mail piše kako je američki […]\nLoše vrijeme u maju već su uticali na slabiji početak turističke sezone u susjednoj Hrvatskoj. Barem tako tvrde turistički radnici, piše Index.hr. Ali, sada su vrućine stigle, počeli su ili počinju školski praznici pa hotelijeri i iznajmljivači očekuju goste. I žale se da je ove godine manje rezervacija nego lani, no još uvijek ne govore […]\nVrući popusti do 35 posto! Last minute – 10 percent discount. To su, pored fotografija plaža i djevojaka u badićima, prevladavajuće poruke na internetskim stranicama značajnog djela hrvatskih hotelijerskih kuća koje su, poučene prošlogodišnjim nesigurnim stanjem na tržištu, ovu sezonu ipak započele opreznije: uz ponudu akcijskih cijena, popusta i last minute dealova u iznosima od 10 do […]\nCijene nafte na globalnim tržištima pale su ispod nivoa od 66 dolara nakon povećanih strahovanja od prekomjerne ponude, posebno iz Sjedinjenih Američkih Država. Na londonskom tržištu cijena barela je pala za 1,17 dolara te je iznosila 65,6 dolara. Na američkom tržištu barelom se trgovalo po cijeni nižoj za 1,01 dolar, koja je na kraju iznosila […]\nMetodologija Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) za cijene cigareta širom svijeta pokazala je da su brendovi koje puše Makedonci najjeftiniji u regiji. Najskuplje cigarete su Hrvatskoj s cijenama od 3,50 eura, dok Makedonci za kutiju cigareta plaćaju najmanje – 1,95 eura. U Bosni i Hercegovini i Srbiji kutija je od 2,40 do 2,60 eura. U Albaniji […]\nEksplodirala cijena goriva, ljudi na ulicama pale i razbijaju automobile\nProtesti širom Indije zbog rekordnih cijena benzina i dizela zatvorili su preduzeća, vladine agencije i škole u mnogim dijelovima zemlje. U pojedinim područjima demonstranti su blokirali pruge i puteve, ali i uništavali vozila. Manje od devet mjeseci pred održavanje opštih izbora, opozicione stranke su udružile snage da bi organizovale prvu protestnu akciju kao dio zajedničke […]\nSvakih 15 minuta prijavljeno jedno silovanje u Indiji\nNa području svih gradova i općina u Unsko-sanskom kantonu trenutno vlada nestašica ogrjevnog drveta, a ovaj energent je na tržištu dostigao rekordnu cijenu pa se metar kvalitetne bukve ili graba prodaje i po cijeni od 100 i više maraka za kubni metar! Ovoliku cijenu trenutno plaćaju građani koji žive na području Cazina i Bihaća, dok […]\nKoliko košta ljetovanje? Pregled cijena u Neumu i Makarskoj\nSezona je godišnjih odmora, a ključno pitanje koje se nameće za sve one koji planiraju odlazak na more je, gdje ljetovati i koliko će to koštati. S obzirom na blizinu i popularnost jadranske obale, portal klix napravio je usporedni pregled cijena Neuma, jedinog bh. grada na moru i Makarske u Hrvatskoj. Cijene, uslovi i ponuda […]


Home/ Ostali sportovi/TRENERSKA BOMBA: Najtrofejniji trener Zvezde vodi Partizan!\ninformer March 10, 2018\n0 6,858 Less than a minute\nNajtrofejniji trener u istoriji Odbojkaškog kluba Crvena zvezda Duško Nikolić od ove sezone predvodi – Partizan\nVrhunski srpski odbojkaški stručnjak i pomoćnik selektora Nikole Grbića, samo se na kraju prošle sezone spakovao iz Zvezde i prešao u Partizan! A, od crveno-belih je dobio – srećno! I to posle dve osvojene triple krune!\nNešto potpuno nezamislivo u srpskom fudbalu ili košarci…\n– Mi smo normalan svet, na sve to gledamo prirodno, kod nas nema ostrašćenosti, prejakih emocija. To su i klubovi koji su pomagali jedan drugom u teškim situacijama. Pre nego što sam preuzeo Partizan, otišao sam u Crvenu zvezdu da ih obavestim, a oni su mi rekli: “Samo napred, guraj” – otkrio je Nikolić u razgovoru za Novosti.\n– Odbio sam nekoliko dobrih ponuda iz inostranstva, iz Grčke. Međutim, kada me je pozvao Željko Tanasković, predsednik Partizana, nisam mogao da odbijem. Mi smo zemljaci, prijatelji, bivši saigrači i nisam mogao da ga odbijem – rekao je Nikolić.\nSKANDAL NA ŽREBU : Zastava Albanije “SLUČAJNO” ubačena (FOTO)\nEP: Poraz Švedjana, nova nada za Hrvate!


Nadalu i Osaki nagrade Laureus – Sport News Magazin\nNASLOVNA/TENIS/Nadalu i Osaki nagrade Laureus\nNadalu i Osaki nagrade Laureus\nSport News Magazin06/05/2021\nŠpanski teniser Rafael Nadal i japanska teniserka Naomi Osaka dobili su Laureus nagrade za najboljeg sportistu i sportistkinju godine.\nJedan od najboljih tenisera ikada prisjetio se osvajanja 13. titule na Rolan Garosu i 20. grend slem trofeja po čemu se izjednačio sa Rodžerom Federerom i istakao da su to nezaboravni momenti, dok je Osaka istakla:\n“Veoma sam srećna što sam dobila nagradu. Gledajući u budućnost, želim da nađem način da utičem na što veći broj ljudi. Mislim da je veoma važno da iskoristimo uticaj koji imamo“, rekla je Osaka.\nFudbalski klub Bajern je izabran za najbolji sportski tim.\nNagradu “Angažovani sportista” dobio je Luis Hamilton za napore u podizanju svijesti o rasizmu i nepravdi u svijetu. Patrik Mahoms, kvoterbek Kanzas Siti Čifsa je dobio nagradu “Zvijezda u usponu”.\nNajinspirativniji sportista je Mohamed Salah, povratnik godine Maks Perot, Krisu Nikiću je pripala nagrada za sportski momenat godine, dok je nagradu za životno djelo dobila Bili Džin King.\nRukometaši BiH u grupi sa Španijom, Srbija sa Hrvatskom i Francuskom\nIrving odličan, ali bez pobjede nad Dončićem i društvom


Apartmani Nikolic Vrnjacka Banja - Vrnjačka Banja\nPočetna Vrnjačka Banja smeštaj apartman Apartmani Nikolic Vrnjacka Banja\nApartmani Nikolić se nalaze na 1,5km od centra Vrnjacke banje nalazi se prava mala oaza mira koja svojim gostima pruža jedinstvenu priliku da se opuste i zaborave na svakodnevne obaveze i probleme. Ljubazni vlasnici Apartmana Nikolić, potrudili su se toplu porodičnu atmosferu svog doma, podele sa svojim gostima i da ima pruže nezaboravan odmor. U okviru objekta se nalazi bazen koji je na raspolaganju svim gostima apartmana bez ikakve dodatne finansijske nadoknade. Apartmani Nikolić su idealno mesto za miran porodični odmor, pripremu sportista kao i organizaciju događaja kao što je „Team Bounding“.\nObjekat Apartmani Nikolić u Vrnjačkoj Banji, u svom sklopu sadrži osam soba i to: jednu četvorkrevetnu, tri trokrevetne i četiri dvokrevetne.\nSve sobe su klimatizovane, opremljene TV uređajima, i pokrivene bežičnim internetom čiji signal pokriva i bazen.\nUdaljenost od centra ........ 1500 m\nCena ........ 1500\nMob. telefon ........ 062 164 88 30\nWeb site ........ www.apartmaninikolic.com\nApartmani Nikolic Vrnjacka Banja


Obradović: Nema veće motivacije da se vratim u klub koji najviše volim - MaxBet Sport\n25.08.2021. Ažurirana vest: 25.08.2021. u 16:22\nŽeljko Obradović najtrofejniji evropski trener nakon pune tri decenije vratio se u Partizan. Njegov dolazak predstavljao je pravu detonaciju, mnogi su bili iznenađeni a jedan od njih je i legendarni trener Partizana Duško Vujošević.\n– Dule je onaj ko mogo voli Partizan. Bio mi je i trener, a postali smo kasnije i kolege. Uvek kada se vidimo pričamo o Partizanu. Ne vidim rizik kada radite iz ljubavi i sa čvrstom željom. Rizik je kada neko pomisli da ekipa i ja nismo u stanju da damo maksimum. Na tome ću uvek insistirati. Ne vidim ništa riskantno u tom potezu. Ne gledam u prošlost i ovo neki novi početak za mene. Nema veće motivacije da se vratim u klub koji najviše volim. Red je bio da se vratim u klub koji me je napravio. Želim da napravim sa ovom novom generacijom nešto – rekao je Obradović u intervjuu za “BHbasket”\nObradović smatra da Beograd ima potencijal za dva kluba u Evroligi.\n– Radujem se gostovanjima u ABA ligi, ekstra je to motivacija za mene i da vidim drage prijatelje. Pričamo o tome u klubu i vraćamo se u dane kada smo igrali najjaču ligu u Evropi. ABA liga je cilj jer se uz Evrokup dolazi do Evrolige. Mora Evroliga da prepozna kvalitet koji odavde dolazi. Beograd ima potencijal za dva predstavnika, Zvezdu i Partizan. Naravno, i drugi timovi iz ABA lige imaju pravo to. Bio bih srećan da više klubova sa ovih prostora igra Evroligu – objasnio je ŽOC i dodao:\n– Kada govorimo o Evroligi pričamo o 11 klubova koji odlučuju o svemu, kome da se dodeli licenca i druge aktivnosti. Nadam se da će se i to promeniti. Da se sem ekonomskog aspekta gleda i sportski aspekt, jasno je da je to najbolje takmičenje. Evroliga želi kontkinuinet klubova, a ne da budu godinu – dve i da nestanu, kao što je bio slučaj.\nJoš jednom je potvrdio da je za njega reprezentacija završena priča\n– Imao sam ponude da vodim mnogo reprezentacija. Svima sa odgovarao da sebe ne vidim na klupi drugih reprezetacija osim svoje zemlje. Ta priča je za mene završena 2005. godine – zaključio je trofejni trener.\nPartizanov Amerikanac najzad stigao! (VIDEO)\nTalentovani junior pojačao Crvenu zvezdu\n26.08.2021. at 14:26\nNEMA VEĆE MOTIVACIJE DA SE VRATIM U KLUB KOJI NAAAJVIŠE VOLIM, OD 2,5 MILIONA €VRA OTETIH IZ BUDŽETA OD SRPSKE SOCIJALE,SRBINA RATNOG INVALIDA,SAMOHRANE MAJKE, DECE BEZ RODITELJA,DECE INVALIDA,LICA BEZ STARAOCA,LICA SA POSEBNIM POTREBAMA,ROMA BEZ ZAPOSLENJA,NEZAPOSLENIH GUBITNIKA TRANZICIJE KOJI SU PREŠLI 55 GOD. PA ZA NJIH POSLA NEMA SVE I AKO SU STRUČNJACI. OD DECE BEZ RODITELJA,STARACA S PENZIJAMA MANJIM OD 12.000 DINDŽI,IMALACA BEDNE SOCIJALNE POMOĆI,TE NEUPOSLENIH GRAĐANA SRBIJE I ODBAČENIH KLOŠARA I PROSJAKA…PREKO SVEGA ĆU DA ZGAZIM SAMO DA ZADOVOLJIM SVOJE BOLESNE AMBICIJE I TEŠKE KOMPLEKSE ODBAČENOSTI I PONIŽAVANJA OD STRANE EVROLIGAŠKIH KLUBOVA KOJI NISU TELI VIŠE NI DA ČUJU DA ME ANGAŽUJU JER MISLE DA SAM JEDAN NEUSPEŠNI ,PROLUPALI STARAC FOČO OD STOTINU LJETA.NE ZNAJU ONI ZA NAŠU IZREKU BEZ STRCA NEMA UDARCA HA HAHAHAHA HAHAHAHA HAHAHAHA HAHAHAHA, TURCI SU ČAK PREŠLI I PREKO TOGA ŠTO SAM PROMENIO PRAĐEDOVSKU PRAVOSLAVNU VERU,ŠTO SAM SE ODREKAO I KOMUNIZMA I TITOIZMA I PREŠAO NA ISLAM!!! REČE ŽOC MURHAT PAŠA I PRNU U ČABAR!!!


subota, 23 jun 2018 10:34\nU parlamentu Srpske uskoro će biti donesene izmjene desetak zakona, kako bi bili stvoreni uslovi za povećanje plata radnika u javnom i realnom sektoru, najavio je predsjednik Milorad Dodik.\nPregovori sa sindikatom i poslodavcima su u završnoj fazi. Premijerka Željka Cvijanović izjavila je da, prema analizama, neće biti problema da ova mjera bude sprovedena, jer novca ima.\nNakon brojnih najava, predsjednik Srpske potvrdio je da će do povećanja plata zaista doći. Koliko bi ono trebalo biti, biće poznato nakon završetka pregovora, ipak, prve brojke dao je predsjednik Milorad Dodik.\n"Naša namjera je da neoporezivi dio plate koji je sada 200 maraka podignemo na 500. Taj dio koji pripada državi - 300 maraka, da ide radniku, a ne poslodavcu. Ako u to budemo sigurni, to ćemo i uraditi", rekao je Dodik.\nDa je Srpska na povećanje plata spremna, potvrdila je i premijerka. Naglašava da će se u dogovoru sa socijalnim partnerima dodatno govoriti o poboljšanju uslova radnika koji primaju najnižu platu.\n"Analize stanja na prvih pola godine su onakve kakve smo očekivali, uklapaju se u projekcije da imamo više novca nego što smo i planirali. Prema tome, nećemo imati nikakav problem da to sprovedemo", kaže Cvijanovićeva.\nTome se nadaju i sindikati. Dok u Uniji udruženja poslodavaca, zbog odmora, nisu bili raspoloženi za komentar, u Sindikatu navode da je povećanje plata rezultat ranije potpisanog memoranduma sa Vladom. Za razliku od njih, u Konfederaciji sindikata imaju drugačiji prijedlog.\n"Smanjenje nameta na lična primanja, prihvatanje toplog obroka, regresa i prevoza kao troškova je dugoročno rješenje i stvaranje pozitivnijeg poslovnog ambijenta", ističe predsjednik Konfederacije sindikata Republike Srpske Željko Tepavčević.\n"Očekujemo da neoporezivi dio plate koji ide u korist rasterećenja rada, direktno kroz kolektivne ugovore, bude manifestovan kroz povećanje iznosa plata zaposlenima u Republici Srpskoj", dodaje predsjednica Saveza sindikata Ranka Mišić.\nNajavljeno povećanje plata pozdravljaju i ekonomisti. Ipak, kako ne bi došlo do prevelikog poremećaja, kažu, svi bi morali snositi dio tereta.\n"Ono što možemo uraditi, a to i ekonomska teorija i logika govori, jeste da ljudima, pod navodnicima, učinimo odlazak neisplativim, a to je da oni pristojnu platu za izdržavanje sebe i svoje porodice mogu da zarade u Republici Srpskoj", kaže ekonomski analitičar Goran Radivojac.\nKada dođe do realizacije prijedloga, biće neophodno promijeniti desetak zakona, prvenstveno poreskih. U Poreskoj upravi i samu najavu povećanja plata pozdravljaju, i iz nje već očekuju pad u naplati poreza na dohodak.\n"Očekujemo tu određen pad u porezu na dohodak, jer zaista, značajno je povećanje neoporezivog dijela, ali je to jako značajno, jer koliko ja znam, prvi put Vlada ne povećava samo plate administraciji za koju je ona nadležna", ističe direktorka Poreske uprave Republike Srpske Zora Vidović.\nOsim vanrednih intervencija, povećanju plata mogu se dodatno nadati i prosvjetni radnici, čime bi bili ispunjeni uslovi iz Akcionog plana koji je definisan sa Vladom Srpske.\nKonačno ujednačavanje koeficijenta prosvjetara sa ostalim budžetskim korisnicima, trebalo bi biti realizovano do septembra.\nViše iz ove kategorije « U BiH se sa sirijskog ratišta vratio 41 džihadista Čubrilović: Proboj koridora jedna od najznačajnijih akcija VRS »


Signalizam: manifesti, studije, eseji, prikazi: I demoni i signali; poezija, dakle\n(Demon signalizma, Bibliofilska izdanja, Društvo umetnika signalista, Beograd, 2007)\nSignalizam neprestano dokazuje da je živ književni pokret, U poslednje vreme signalisti, zajedno sa onim piscima koji oko signalizma kruže, objavljuju almanahe dokazujući da se vatra signalizma još uvek ne gasi. Kada se o signalizmu bude pisalo (neprestano se to i čini; signalistička dela istovremeno se proučavaju kao nešto što je literarno aktuelno i prekretničko, avangardno do srži, ali i kao nešto što već počinje da se užlebljuje u književnu istoriju, postajući pri tom nesporna književna činjenica) moraće, osim nekolikih zbornika štampanih u časopisima (npr. u Koracima 1976-e, Bagdali 1986-e, Povelji 1988-e, Književnosti 1989-e, Gradini 2006-e, Savremeniku 2007-e...; neki su štampani i kao zasebne knjige navedene u donjem spisku), da se obrati pažnja na sledeće publikacije: Signalizam `81, KPZ Odžaci, Odžaci, 1981; Signalizam avangardni stvaralački pokret, Kulturni centar, Beograd, 1984; Signalizam u svetu (priređivač Miodrag B. Šijaković), Beogradska knjiga, 1984; Signal i utopija, Signal, Beograd, 2002, Signalizam: umetnost trećeg milenijuma, Društvo umetnika signalista, Beograd, 2003; Glasnici planetarnog: vizije signalizma, Društvo umetnika signalista, Beograd, 2003; Razmišljajte o signalizmu - Think about Signalism, Društvo umetnika signalista, Beograd, 2004. i Vreme signalizma - The Times of Signalism, Društvo umetnika signalista, Beograd, 2006. Ovi zbornici, barem poslednjih pet (može im se priključiti i ovaj o kojem pišemo), razlikuju se od prvih, kao i od nezaobilaznih knjiga o srpskom, i svetskom, neoavangardnom pokretu i njegovom začetniku Miroljubu Todoroviću koje su napisali Julijan Kornhauzer, Milivoje Pavlović, Vladan Panković i Živan Živković, pre drugih, po tome što jesu prave antologije literarnog stvaralaštva (žanrovski polifone, „otvorene“) signalističkih umetnika i „pridruženih članova“. Časopis Signal koji, na žalost, dosta neredovno izlazi, prava je kombinacija literarnih priloga i kritičkih tekstova o neoavangardnom književnom pokretu po kojem je naslovljen. Zbornici koji se prilično redovno pojavljuju u poslednje vreme nalik su na osobenu zamenu za ovaj časopis koji je mogao, između ostalog i primetnim prisustvom znamenitih svetskih neovangardnih umetnika i vrednošću i provokativnošću njihovih dela, da obeleži aktualni književni trenutak (nedostajalo mu je samo malo: redovno, časopisno, pojavljivanje).\nDemon signalizma je preuzet iz Savremenika plus (2007, br. 146-147-148). Dvadeset devetoro autora predstavljeno je, nekad širim nekad mini, blokom priloga. Tu je i lepa pregršt vizuelnih pesama, koje su ga „prošarale“, naših (Jaroslav Supek, Anica Vučetić, Vladan Stanojlović, Miroljub Todorović, Tamara Žikić, Miroljub Filipović Filimir, Margareta Jelić, Dragan Nešić, Zdravko Krstanović, Ružica Mitrović, Dobrica Kamparelić, Ilija Bakić, Zvonko Sarić, Ružica Bajić, Rorica Kamperelić; Andrej Tišma i Dobrivoje Jevtić zastupljeni su dvema vizuelnim pesmama) i stranih (Franko Bušić; Jose Vandebroucke; Reed Altemus; Klaus Peter Dencker; John M. Benett - Jim Leftwich; Clemente Padin; Keiichi Nakamura; David Baptist Chirot; Tim Gaze; Radolfo Franco; Thierry Tillier; Christian Buzgaud; Gianni Simone; Michele Perfetti; Reid Wood; Vladimir Tolstov, Mark Sonnenfeld i Ruggero Maggi; poslednji navedeni zastupljen je sa dva vizuelna priloga) autora. Napomenimo da smo u vizuelne pesme svrstali i signalistički strip Rida Altemusa, nekolike mejlart tvorevine, insert iz videa Margarete Jelić... Tu je i Alen Ginzberg sa posvetom knjige napisanom Predragu Bogdanoviću Ci-u. Nekoliki autori vizuelnih pesama (Miroljub Todorović, Franko Bušić, Džim Leftvič, Tamara Žikić, Dobrivoje Jevtić, Dalibor Filipović Filip, Zdravko Krstanović, Dobrica Kamperelić, Ilija Bakić i Andrej Tišma) imaju i zasebne „blokove“ u almanahu. Ovaj se razlikuje od časopisne verzije jedino po pridodatom disku sa kompozicijom „Hladno“ (iz ciklusa „Hladno šišmiš huji“ - za glas, udaraljke i klavir, prema signalističkim fonetima Miroljuba Todorovića iz istoimene pesničke zbirke; na disku je muzička obrada prvog od tri izabrana foneta; preostala dva su „Šišmiš“ i „Huji“) Dragana Latinčića (u almanaškom bloku koji reprezentuje pomenutog signalističkog muzičara preštampane su i note za ovo muzičko ostvarenje).\nZbornik otvara Slobodan Škerović kao autor raznovrsnih hvale vrednih priloga. Po prvom od njih čitav zbornik je i naslovljen. Čitaocima se nudi dug promišljen analitički esej o nekolikim poetičkim sastavnicama neoavangardnog pokreta o kojem je u almanahu reč: njegovoj nesmirenoj, a prevladanoj, tragalačkoj dimenziji; održavanju permanentnog „napona između istine i laži“ u signalističkim literarnim ostvarenjima; metodi sile; Maskvelovom demonu; prevlasti čulnog: „Stvaralac isijava, ne prosto svetlost, već čitav kosmos, koji mu se vraća kao sopstvena čulnost“ (str. 8); stvaralačkom otklonu od izmišljanja (ovo je centralna poetička postavka čitavog postmodernizma); signalizmu kao pokretu koji je „porodio“ vizuelnu poeziju, a reči i jezik shvatao jedino kao bič, kao strujni udar, a ne kao prostu, harmoničnu nisku reči; apeironu koji, nesaznatljiv čulima, uvodi pesnika u stanje apsolutne slobode, suprotstavljajući saznanje mišljenju, a proces duhovnom zaleđivanju / mrtvilu / sterilnoj okamenjenosti; odbacivanju svake tradicije; odbacivanju svakog kontakta sa društvom kao mogućim širim kontekstom stvaralačkom procesa. Po Škeroviću, i signalistima po njemu: „Za pesnika je crna rupa izvor života...“ (12) Kao signalistički stvaralac Škerović se predstavlja odlomkom iz poeme „Nostalgični krejoni“ i trima kratkim prozama. Osnovna postavka njegova eseja „Estetika i etika signalizma“ je: „Estetsko je nerazdvojno od etičkog...“ (17) Kao najbolju potvrdu iznetog stava autor izdvaja Danteovu Božanstvenu komediju u kojoj su etičko i estetičko neraskidivo amalgamisani. Provokativna je vrednosna procena po kojoj nedovršeno (upravo zbog svoje neokončane „otvorenosti“) Mikelanđelovo vajarsko delo „Rob“ ima ogromnu estetičku prednost nad mnogo priznatijim ostvarenjima istog renesansnog autora „David“ i „Sikstinska kapela“. Iz teksta „Egzistencija i umetnost Marine Abramović“ pamtimo pre svega sledeću rečenicu: „Umetnost bez etike je kozmetika.“ (22) Škerović je i autor teksta „Barokna ekskurzija u Vavilon“ koji je prikaz romana (prikazivač ga naziva „superrealističkim“ i očito smatra vrednim trajanja kada o njemu piše punih šest godina pošto je štampan) Novi Vavilon istaknutog signaliste Ilije Bakića. On piše i o sažimanjima (umetničkoj instalaciji) Anice Vučetić.\nO instalacijama Anice Vučetić piše i Miroljub Todorović, dajući tako signal da se one unutar signalističke grupe smatraju najvažnijim likovnim događajem između dva signalizmu posvećena almanaha. Vođa srpskog, i svetskog, signalizma prisutan je u zborniku i dvema pesmama (obe su iz zbirke Paralelni svetovi) i dvema šatrovačkim pričama (druga je erotska; posle čitave serije knjiga sa šatrovačkim pesma, šatrovačkih haiku pesama, polemika punih šatrovačkih reči, sintagmi i rečenica, u poslednje vreme Todorović se posebno posvećuje pisanju upravo kratkih, zanimljivih, i ironičnih i humornih i igrivih, jezički nesumnjivo eksperimentalnih, šatrovačkih priča, ali i romana Boli me blajbinger), e-mail artom i esejističkim fragmentima (esejistika je za našeg autora nužno fragmentarna, munjevita) nastalim u periodu od 1975. do 1989. godine i naslovljenim "Jezik, reč i pesma". Autori citirani u njima su: L. Stefanini, Ž. Derida, H. G. Gadamer, Novalis, R. Jakobson i H. Valden. Navodimo nekolike poetičke „bodlje“: „Što više skratiti rastojanje između bića i mišljenja“; „Igra je za čoveka isto tako važna funkcija kao rad“; „Apejronistička pesma - suma organizovanih pesničkih napetosti.“\nPesmama su u zborniku, osim Slobodana Škerovića i Miroljuba Todorovića, zastupljeni sledeći signalistički pesnici: Franko Bušić (tri pesme), Tamara Žikić (dve), klasik signalizma Dobrivoje Jevtić (jedanaest kratkih pesama od kojih su dve kripto soneti; navodimo iscela - najbolju među njima „Ništa je materijal“: za našu kuću / u kojoj je predviđeno / samo disanje // dah u dah), Robert G. Tili (dve pesme iz ciklusa „Društvo nestalih pesnika“), Stevan Bošnjak (dve „metafizičke“ pesme), veoma agilni mlađi pesnik Dalibor Filipović Filip (pesma zasnovana na jezičkoj igri, karakterističnom elementu poslednje faze njegova pesnikovanja), neumorni i večito mlad signalist Žarko Đurović (dve pesme), Viktor Radonjić (dve), Dobrica Kamperelić (jedna), Zvonimir Kostić Palanski (zauzima povlašćen položaj u zborniku tako što je u svom bloku, jedini, zastupljen dvema - tako izdvojenim - vizuelnim pesmama, od kojih je posebno zanimljiv sonet naslovljen „Majmunska posla“), Ilija Bakić (pesma „U nekontrolisanim odjecima“), najbolji mlađi signalistički pesnik uopšte Dejan Bogojević (dve pesme), „saputnik“ signalizma Predrag Bogdanović Ci („Alen Ginzberg dubi na glavi u salonu Udruženja književnika Srbije“). Signalisti ne zaboravljaju ni haiku: Franko Bušić se predstavlja u almanahu sa devet stohastičkih od kojih navodimo jedan (vijori krava / arhitektova motika / pljunula travu), a poznati haiđin (i signalistički) Dušan Vidaković sa niskom od šest signalističkih haiku pesama (navodimo jednu: Pesmičak sopće / na sestriće sekunde. / Hm, prepreda se). Kratka proza je, takođe, i dalje književna vrsta koja signalistima, jednako kao i poezija, odgovara kao književni poligon za ludističko i jezičko p(r)oigravanje. Pored Slobodana Škerovića i Miroljuba Todorovića, pred nama su i ostvarenja Franka Bušića (jedan tekst), Tamare Žikić (jedan), Dragana Mandića (dva), Roberta G. Tilija (jedan), Zdravka Krstanovića (dva), Dejana Bogojevića (dva), Dušana Stojkovića (četiri „kafkijade“) i Džima Leftviča (veoma interesantni kratki „Tekstovi smrti“). Specifična signalistička, duhovita i ironična, proza je „Saopštenje broj 1111“ Milivoja Anđelkovića. Zvonka Gazivoda je zastupljena odlomkom iz romana – „Centrifuga“, a Bogislav Marković „Čarobnom kutijom“, odlomkom iz antologijskog romana Altajski sumrak.\nVeoma su interesantni i esejistički prilozi. Dejan Bogojević nudi jedan kratak esej, Džon Bajrum piše o „Nemogućoj tranziciji“ Andreja Tišme, Olga Latinčić o legatu Miroljuba Todorovića u Istorijskom arhivu Beograda. Izdvajaju se prilozi Vojislava Begovića o mejl artu, Gžegoža Gazde „Srpski neoavangardni pokret signalizma“ (enciklopedijska odrednica) i, posebno, „Mogućnosti elektronske književnosti“ Milivoja Anđelkovića. Tu je i Andrej Tišma sa petim „nastavkom“ priloga u nastajanju „Elektronska umetnost i internet“. Dobrica Kamperelić ima, između ostalih, i tekst o multimedijskom projektu „Otvorena svest - otvoreni svet“ i informativni prilog „Belgijski kreativni agensi.“ Žarko Đurović piše o Ekologiji fraze Viktora Radonjića. Dušan Stojković objavljuje iscrpnu studiju „Nepresušna moć pevanja (Poezija sve-čula Miroljuba Todorovića)“. Raniji zbornik Vreme signalizma sagledan je iz nekolikih uglova u prilozima koji su potpisali Dušan Vidaković, Ilija Bakić i Dušan Stojković. I ovaj put jedna knjiga je „proglašena“, učestalošću kritičkih tekstova njoj posvećenim, signalističkom knjigom godine: zbirka eseja Preko granice milenijuma signalističkih „lavova“ srednje generacije Ilije Bakića i Zvonka Sarića. O njoj su pisali Dušan Vidaković, Žarko Đurović i Dobrica Kamperelić.\nJoš jedan pogodak u, signalističku, metu!