Branislav Joković, nekadašnji folkloraš: Vreme je za druženje\nEksluzivni gost prepoznatljive rubrike tekućeg broja najstarijeg vojvođanskog glasila malog formata je Branislav Joković, rođen 8. oktobra 1965. godine u pančevačkoj bolnici, od majke Trivune i oca Vojislava, uz još četiri godine mlađeg brata Blagoja. Od rođenja živi u Starčevu, iako je nekoliko puta menjao adresu.\nZavršio je Osnovnu školu “Vuk St. Karadžić“ 1980. godine, a potom i srednju geometarsku u Pančevu, nakon čega je upisao rudarsko-geoloki fakultet, koji je ubrzo napustio. Nakon odslužene vojske zaposlio se u “Staklari“ gde je radio petnaest godina a posle izvesne pauze, već trinaest godina je u “Georadu“.\nOženjen sa Draganom (devojačko Toković) od 1997. godine, koja je takođe iz “radničkog kraja“, a na životni put izveli su Nikolu (21) i Vladimira (18).\nMože se reći da mu je, ne računajući porodicu, najveća ljubav bio folklor koji je igrao u sekciji starčevačkog Doma kulture, pančevačkom “Jedinstvu“, a pola godine proveo je i u najpoznatijem domaćem društvu - Nacionalnom ansamblu “Kolo“”.\nKako je odrastao mali Bane?\n- Moji su iz Leposavića u Starčevo došli 1963. godine i najpre su se privremeno nastanili u Proletnjoj ulici, kod porodice Belojica, da bi se kasnije preselili u “radničko naselje“. Otac je bio zaposlen kao zidar u “Konstruktoru“, a zarađivao je i privatno, dok je majka kao domaćica povremeno radila sezonske poslove u toku leta. Bili su veoma vredni, trudili su se i uspeli da izgrade kuću, kao i da brat i ja ni u čemu posebno ne oskudevamo. S druge strane, i mi smo bili izuzetno skromni i poslušni. Drugačije se u to vreme živelo, pa nam je bilo normalno to da nam ulice nisu asfaltirane, a tada su čak i konji još uvek vukli zaprege. Mi, klinci, jurcali smo po prašini, igrali smo se uglavnom klikera ili klisa i, naravno, fudbalice na male goliće, to jest s ciglama kao stativama. Najviše smo se družili s Gašovićima, pa smo mlađi Zlatko i ja, kao “partizanovci“, redovno igrali protiv njegovog i mog burazera, koji su bili “zvezdaši“. Kao i sva druga dečurlija, dizali smo veliku buku i večito imali problema s komšijama, pre svih s pokojnim Bogdanom Pavlovićem, kao i sa Staletom Ćirkovićem.\nDetinjstvo na Nadelu…\n- Poput mnogih drugih iz kraja, Nadel mi je bio važan semgnet odrastanja. Tamo sam prvi put pecao, a često smo i upražnjavali nekad popularno “gaženje“, to jest hvatanje ribe rukama. Kretalo se od mosta na putu ka Omoljici. I tvoje je bilo samo da pokušavaš da napipaš ribu rukama po mulju, koja se u njemu krila. A usput da skidaš pijavice! Jedanput sam uhvatio čikova, koji je odmah počeo da pišti. Prestravio sam se i mahinalno ga bacio. A kada sam video da je on, odmah sam krenuo za njim ali već je bilo kasno... Kada bolje razmislim, sada ne bih smeo ni da kročim u Nadel. Inače, u njemu je najviše bilo zlatnog karaša, linjaka, kao i štuka i crvenperki. Bilo je i kupanja, pre svega u takozvanom “bazenčetu“, koje je neko betonirao, a nalazilo se pre Mirkovog kanala. Jedanput sam tako, sa nekih pet godina, zbrisao sa starijom decom na kupanje a da se nisam javio roditeljima. Nešto kasnije je keva došla s posla i kada je shvatila da me nema, krenula je da me traži. Spazio sam je, zbrisao preko kanala i sakrio se u visokom paradajzu. Ona me pustila i verovatno pomislila - doći ćeš ti da jedeš. Tako je bilo, a onda... Za razliku od nje, otac me nikad nije tukao. Ali, ni mi nismo bili neposlušni. Ma, nije smelo da se dogodi da uzvratimo jednu reč...\n- Učila me je Božica Marinović, za koju mislim da je još uvek živa. U nižim razredima bio sam odličan đak, kasnije uglavnom vrlo dobar, a iz matematike i srpskog sam imao malo lošije ocene, dok su ostalo mahom bile petice. Školski drugari su mi bili Dragan Gajić, Dragan Kojić, Goran Stevović Slonče, pa Ranko Toković, koji mi je sada neki rod preko žene. Od petog razreda mi je razredna bila Zorica iz geografije, a bio sam dobar kod Vlaste, jer mi je ilo crtanje. Kasnije su krenule sekcije, pa sam se upisao u stoni tenis, u kojem sam predstavljao školu na takmičenjima. Kada je reč o disciplini, bio sam miran i povučen, što sam i dan, danas. Uopte, ranije deca nisu smela ni da guknu a kamoli da galame, pa se u učionici čula samo muva. Za nestašluk su sledovale i ćuške. Bilo je i onih koji su ozbiljno tukli poput Pere Dragojerca. Pamtim i da me je na ekskurziji u Novom Sadu jedna nastavnica svojski povukla za uvo kada sam se previše nagnuo preko ograde.\nNakon završene osnovne škole upisao sam srednju geodetsku i uspešno je završio.\n- Prijavio sam se na folklor a da prethodno nikakve dodirne tačke sa kolom nisam imao. Nekoliko meseci igrao sam u našem Domu kulture, da bih ubrzo prešao u “Jedinstvo“, kada je jedna drugarica povukla nogu, a sledilo je nas šestoro, sedmoro. Sećam se da je bio 20. jun 1981. godine, kada smo dobili i članske knjižice. One su nam bile i propusnice na probe u “Staklari“, koja nam je bila sponzor. To su ujedno i bili najlepši dani. I jedva da je prošlo mesec, kada smo otišli smo u na turneju u Skoplje. Predstavili smo se šopskim temperamentnim igranjem, što sam naučio bukvalno “na mišiće“, pa sam zbog toga imao veliku tremu pred nastup. Naročito jer se igralo u skopskoj velikoj hali i to na na parketu, a opanci samo klize.\nKasnije sam brzo napredovao, sve do vojske 1984. godine, koju sam proveo u slovenačkoj Postojini. Teška muka bilo je služiti kao inženjerija i kopati po kamenitom tlu. Pritom, tamošnja klima je kontinentalna, što zna či da se leti užare uši od vrućine, a zimi puca drvo. Bilo je neuporedivo lakše kada sam postao “ćata“...\n- Posle vojske već smo prešli u prostorije koje je “Staklara“ zakupila u Ulici Žarka Zrenjanina. I tamo smo imali veoma dobre uslove. Kada sam 1986. godine upisao rudarsko-geološki fakultet, na kojem sam dao dva ispita i batalio, stanovao sam na Karaburmi, što mi je pružalo mogućnost da šest meseci profesionalno igram u čuvenom ansamblu “Kolo“. Za to je bio zaslužan koreograf Dragan Mladenov, koji me je odveo na audiciju. Međutim, video sam kako to ide u profesionalizmu, gde jedni drugima poturaju nogu, i shvatio da mi mnogo više leži amaterizam, pa sam mu se ubrzo vratio.\n- To je i najlepše u folkloru. Bilo ih je mnogo, a dobro pamtim odlazak na francusku azurnu obalu, gde smo dve godine zaredom nastupali. Jednom prilikom smo iz Marselja otišli pet dana na Kroziku, odakle ima i jedna dogodovština. Bilo je to ono vreme hiper-inflacije, pa kad je jedan dečko, koji hteo da nas počasti za rođendan, otišao u izvesnu banku da promeni dinare. Ispostavilo se da je dobio basnoslovnu sumu. Niko mu u početku nije verovao, čak su pomislili da je ukrao novac, ali u međuvremenu su i drugi počeli tamo da menjaju dinare. Vozači, naročito. U jednom momentu su bankari skapirali i tražili novac nazad. Fora je bila da su oni mislili da je to kuvajtski dinar. Srećom, organizator nam je rekao da ništa ne vraćamo, jer nije naša greška, pa oni nek’ snose posledice. Tako da je bilo trošenja i kupovine na veliko. Drugi put smo u Antaliji igrali u amfiteatru pred pet hiljada ljudi i pet puta se vraćali na bis, trošeći poslednje atome snage. Dobili smo prvo mesto i pet “zlatnih banana“. Kad smo se vraćali, svratili smo na pumpu, a na televizoru je išao baš snimak našeg nastupa. U Portu smo opet proveli 16 dana, a odatle je trebalo da odemo u La Korunju ali nam zbog početka rata ta turneja otkazana. Iz istog razloga je bivalo sve manje putovanja. Igrao sam do 1997. godine, kada sam se oženio. Već sam imao 32 godine, a počeli su da dolaze i duplo mlađi klinci, pa i s te strane više nije imalo smisla.\n- Nakon napuštanja fakulteta, prijavio sam se na biro i video da “Staklara“ traži pratioce-posmatrače na peći. Primljen sam i tamo sam proveo deset godina na peći 1, nakon čega sam pet godina radio u kancelariji, a kasnije bio i vojni referent. Za vreme bombardovanja imao sam obavezu da organizujem minimum rada, pa sam često bio s generalima na sastancima. Tamo sam ostao do 2003. godine, a kako je plata bila baš mala, pa sam dao otkaz. Neko vreme sam radio kod kuma Dejana u veleprodaji “Fontana“. A onda, jedno jutro, dok sam sedeo s kevom i pio kafu, pozvali su me s biroa i rekli da traže geometra u firmi “Geoid“. Nazvao sam, kad ono moja drugarica Maca. Čim me je čula, rekla mi je da se odmah “dovlačim“. Tu sam radio godinu dana, a potom sam prešao u “Georad“, gde sam već 13 godina.\n- Suprugu sam poznavao od malena, jer smo rasli u komšiluku. Igrala je i ona folklor, malo smo izlazili i ubrzo smo se venčali u novembru 1997. Sledeće godine rodio se Nikola, a 2001. i Vladimir. Najpre smo živeli kod ćaleta u Radničkoj, a kako sam jo kao momak počeo da pravim kuću u Ive Andrića, tamo smo se preselili 2006. godine. Sviđa mi se kraj; mirno je a i komšiluk dobar, pa se često družimo i uživamo. Što se dece tiče, dobri su - ne puše, ne piju i bave se sprotom - obojica igraju fudbal za “Borac“. Dok stariji radi u “Petroplastu“, mlađi je upisao geodetsku, pa će mi vervatno biti kolega.\nReke, još jednom...\n- Na Nadelu sam odrastao i bilo mi žao da gledam kako propada, pa sam se priključio udruženju koje je namerilo da ga revitalizuje. To je treća generacija koja nešto pokušava ali, nažalost, teško ide jer su zagađivači moćni i zaštićeni. Ispuštaju otrove i truju li truju... Imam čamac u ivanovačkom “zimovniku“, ali i tamo je iz sličnih razloga sve manje ribe. Nema više ni mesta gde da se zabaci od divljih splavova. Dok pre deset godina nisi mogao čuvarku da izvadiš iz vode, sada je sve više mulja, pa je recimo nestala bodorka koja voli čistu vodu.\n- Ne možemo da ne budemo zadovoljni, jer imamo gotovo sve, izuzev hale. Šteta, jer su nam odbojkaši odlični, a imamo i mnogo dece, pa bi to dobro došlo. S druge strane, nekada smo mogli da se kupamo na više mesta okolini a, nažalost, današnja deca nemaju kupalište u blizini.\nTako govori ovaj dobroćudni, skromni i staloženi Starčevac, a svojim sugrađanima poručuje:\n- Dođite na “Dane druženja“ jer tamo ima programa za sve ukuse. Žena i ja, recimo, ne propuštamo nijedno veče na Trgu neolita.


Uhapšeno više od 30 osoba u akciji policije Kosova - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Region > Uhapšeno više od 30 osoba u akciji policije Kosova\n28. Maja 2019. Istinito233Leave a Comment on Uhapšeno više od 30 osoba u akciji policije Kosova\nNa širem području Kosova i Metohije do sada je uhapšeno više od 30 lica koja su u proteklih mjesec dana pratili policijski inspektorati, saopšteno je iz Kosovske policijske službe (KPS).\nIz kosovske policije je rečeno da je akcijom obuhvaćeno više desetina osumnjičenih pripadnika KPS-a, carinskih službenika i osoba koja su se bavila trgovinom robom bez carinskih i drugih deklaracija.\nIz policije su demantovali da je bilo ko od uhapšenih osumnjičen ili se dovodi u vezu sa ubistvom lidera Građanske inicijative “Sloboda, demokratija, pravda” Olivera Ivanovića, kao i ubistvom kosovskog policajca Envera Zumberija 2011. godine kako su prenijeli pojedini mediji.\n– Akcijom koja traje od jutros obuhvaćene su isključivo osobe umiješane u kriminalne radnje. U akciju hapšenja osumnjičenih uključeno je oko 400 pripadnika Kosovske policijske službe – kažu u kosovskoj policiji.\nIz policije tvrde da se akcija odvija na širem području Kosova i Metohije uključujući južnu Mitrovicu i sve četiri opštine na sjeveru Kosova.\nRazbijali ugostiteljske objekte\nPripadnici Specijalne jedinice kosovske policije – ROSU u selu Varage u Zubinom Potoku napravili su veliku štetu na privatnim automobilima i ugostiteljskim objektima.\nPrema riječima očevidaca, specijalci su kundacima razbijali šoferšajbne na vozilima i stakla na ugostiteljskim objektima, prenose beogradski mediji.\nNa putu su ostaci šok bombi ispaljenih na okupljene Srbe, a pripadnici ROSU idu prema Zubinom Potoku.\nTagged hapšenje istinito kosovo policija\nŽena teško povrijeđena kada je ispala iz voza


Crna Gora | Tuzlanski.ba | Page 29\nTuristi su odmah poslije ponoći počeli da ulaze u Crnu Goru, saopšteno je iz Službe za odnose s javnošću Vlade Crne Gore. U saopćenju se navodi da su turisti iz evropskih država počeli ulaziti u…\nJutarnja magla smanjuje vidljivost u kotlinama i uz riječne tokove, pa se vozači pozivaju na pojačan oprez. Kolovoz je pretežno mokar ili vlažan, a pažnja se skreće na učestale sitnije odrone zemlje ili kamenja. Na…\nDvije osobe poginule su u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila jutros na magistralnom putu Danilovgrad – Nikšić u Crnoj Gori dok je 19 osoba povrijeđeno, javlja Anadolu Agency (AA). Kako su kazali iz Uprave policije…\nPredstavnici vlasti u Crnoj Gori i Srbiji vještački kreiraju međudržavne tenzije kako bi ih iskoristili za izborne kampanje koje ih očekuju narednih mjeseci, smatraju politički analitičari u Crnoj Gori, piše Anadolu Agency (AA). Sagovornici AA…\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da nema nikakvu sumnju da je odluka Crne Gore da njezine granice od 1. juna ne budu otvorene za državljane Srbije – politička odluka. Vučić je kazao da Srbija…\nPredsjednica vlade Ana Brnabić pozvala Srbijance da ne ljetuju u Crnoj Gori\nNakon što se Srbija nije našla na listi država s kojom će Crna Gora 1. juna otvoriti granicu, srbijanski mediji oštro su u ponedjeljak napali crnogorsku vladu, a srbijanska predsjednica vlade Ana Brnabić pozvala je…


NOVI TRAVNIK: BNT tvornica mašina i hidraulike zapošljava 118 radnika - Vitez.info\nInače, Vlada FBiH zadužila je početkom ovog mjeseca Federalno ministarstvo energije, rudarstva i industrije da Ministarstvu finansija podnese zahtjev za dodjelu sredstava iz „Tekuće rezerve Vlade FBiH“ za isplatu sredstava BNT TMiH-u u iznosu od 600.000 KM za financiranje nabavke repromaterijala.\nPrethodni članakKK Mladost na 29. Grand Prix Croatia 2020\nSljedeći članakTuristički dragulj srednje Bosne: Izdahni smog, udahni Vlašić


Razvoj integrisane kampanje u digitalnim medijima.\nTikkurila je vodeći nordijski proizvođač boja od sirovina koje poštuju najviše standarde kvaliteta. U uslovima smanjenog obima aktivnosti, na nestabilnom i neregulisanom tržištu, morali smo da pronađemo inovativnu nišu za promociju vrijednosti brenda Tikkurila.\nCilj nam je bio da povećamo vidljivost brenda Tikkurila u digitalnim medijima kroz promovisanje vrijednosti brenda putem inspirativnih priča. Pored toga, osmislili smo kampanju da bismo informisali javnost o Tikkurila proizvodima i njihovoj spoljašnoj i unutrašnjoj upotrebi na nenametljiv način.\nIntegrisana kampanja je realizovana uporedo sa TV emisijom „Život u boji sa Milevom Pavlović“. Sa osnovnom idejom o povezivanju boja i različitih tema o životnim stilovima, emisija je emitovana dva puta nedjeljno. Bavila se temama od opšteg značaja, ponovnim uspostavljanjem najvažnijih vrijednosti u životu i motivisanjem ljudi da razmišljaju o najvažnijim pitanjima. Ovaj koncept je zahtjevao originalnu scenografiju, inovativne teme i relevantne goste u studiju. Zahvaljujući ovakvoj postavci, emitovali smo tri priloga čija suština je bila diskretna promocija proizvoda: Mjesto koje volim, Transformacija i Unutrašnja i spoljašna upotreba boja.\nDiskretno, ali konstantno.\nEmisija je zabilježila veliku gledanost.\nViše od 1.500.000 ljudi na Fecebooku je došlo u dodir sa našim sadržajem, uz stopu angažovanosti koja je dostigla 18 posto.\nInstagram je eksplodirao!\nsa 4.205 pratilaca, 1.578.274 utisaka, 2.300 komentara i blizu 2 mliona pregleda. Život u boji je donio ukupno više od 5.000 pozitivnih komentara i prikaza u veoma kratkom vremenskom periodu.


Izvor: B92, 27.Feb.2021, 19:41\nKad je reč o seksu u trudnoći mnogi budući roditelji, mame kao i tate, pri samoj pomisli na to osećaju laganu neprijatnost, pogotovo kad je buduća mama u već poodmaklom stepenu trudnoće.\nČak i kad nema nikakvog fizičkog, odnosno medicinskog razloga da izbegavaju seks, često sami sebe izlude sa pitanjima tipa "Da li dete može nešto da oseti" ili čak "Da li može za vreme seksa beba može da bude povređena".\n"Nema ničeg lošeg ni opasnog u seksu tokom trudnoće, >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << pogotovo ako je već prošao termin porođaja", kaže dr Meri Džejn Minkin, profesorka akušerstva, ginekologije i reproduktivnih nauka na Medicinskom fakultetu na Jejlu.\nOna objašnjava da je nakon termina seks čak i poželjan da "dete pogura napolje", što se događa zbog muškog hormona prostaglandina koji mišiće materice podstiče na kontrakciju. Zbog toga i sami lekari često, kako kaže dr Minkin, par koji čeka bebu podstiču na češću seksualnu aktivnost.\n"Ne postoji tačan, a ni pogrešan način ili 'pogrešna poza' seksa u trudnoći i ni jedan položaj neće da naškodi detetu", rekla je ginekološkinja, pa budućim mamama preporučuje da jednostavno odaberu onu pozu koja im je najudobnija i najviše im odgovara.\nSmanjeni libido tokom trudnoće\nNemojte da se iznenadite, kaže dr Minkin, ako za vreme trudnoće jednostavno niste raspoloženi za seks. Žene seks najmanje žele u trećem tromesečju, verovatno jer osećaju da su 'velike', a i umorne su.\n"Osim toga, ženski libido može da smanji i pojačano lučenje prolaktina", obasnila je.\nKad u trudnoći ipak ne bi trebalo da imate polne odnose?\nGinekološkinja kaže da se, ako osetite bol, zaustavite i javite svom doktoru ili ginekologu, a ako je sve u redu, možete i da nastavite sa aktivnošću.\nAko ne želite da izazovete prevremeni porođaj\nDoktorka kaže i da žene koje se leče zbog prevremenog porođaja ne bi trebalo da imaju polne odnose, jer prostaglandin iz sperme može da uzrokuje neželjene kontrakcije materice.\nDr Minkin je rekla da krv u trudnoći obično nije dobar znak, ni tokom ni nakon odnosa, pa ako vidite da krvarite, javite se lekaru.\nAko mislite da partner ima neku polno prenosivu bolest\nDoktorka upozorava da ne bi trebalo tokom trudnoće da imate polni odnos sa partnerom za kog sumnjate da bi mogao da ima neku polnu infekciju.\n"Zamolite ga da se što pre testira", kaže ginekološkinja i naglašava kako nije dovoljno da se koristi kontracepcija, jer ona nije 100 posto delotvorna u blokiranju polnih bolesti pa bakterije u vagini mogu da pređu na dete", objasnila je dr Minkin.\n27.Feb.2021: Moda, ženski kutak


Jakobov bunar: Najmisterioznije mesto na svetu – DPA Sombor\nJakobov bunar: Najmisterioznije mesto na svetu\nJakobov bunar je definitivno jedno od najlepÅ¡ih, najmisterioznijih i najopasnijih mesta na svetu! Proverite zaÅ¡to!\nJakobov bunar je jedna od najdubljih podvodnih peÄ‡ina na svetu. Nalazi se u Teksasu i predstavlja jedno od najinteresantnijih mesta. Veoma je znaÄajno geoloÅ¡ko blago. Voda u Jakobovom bunaru je toliko Äista da kada skaÄete u vodu izgleda kao da skaÄete u potpuno prazan prostor. Bogato je staniÅ¡te za mnoge vodene vrste.\nOsim toga Å¡to je prelepo, ovo je i jedno od najopasnijih mesta na svetu. Bunar je Å¡irok samo Äetiri metra, a dubok je deset. Prepun je uskih tunela u koje nikada niko nije mogao da uÄ‘e. Prilikom istraÅ¾ivanja ovog mesta, Äak 8 iskusnih ronilaca je izgubilo Å¾ivot, a neki od njih nikada nisu ni pronaÄ‘eni.


Reakcija i izvinjenje diretktora KC Vlasotince povodom pale državne zastave (video) - JuGmedia\nPovodom teksta „Gde je mesto državnoj zastavi: Na podu, pored zida ili na zgradi?“, objavljenog juče na JuGmedii, reagovao je v.d. direktora Kulturnog centra Vlasotince Branislav Katić u kome je dao objašnjenje. Njegovu rekaciju prenosimo u celosti.\n„Na moju i žalost zaposlenih, državna zastava pala je sa jarbola zgrade Kulturnog centra u nedelju, 14.februara. Na sreću svih, nikog nije povredila. Na snimku sa sigurnosne kamere možete videti trenutak kad je pala. S obziromna to da je bio neradni dan, zastava je nedopustivo dugo ostala na tlu, zbog čega se izvinjavam građanima.\nDrugi snimak pokazuje da su sugrađani prolazili pored pale zastave, a treći da je jedna žena podigla I stavila zastavu sa strane, na čemu joj zahvaljujem. Juče u toku dana, kada smo moj zamenik i ja došli da proverimo nisu li vodovodne cevi zamrzle usled niske temperature, videli smo zastavu pored vrata I istog trenutka je uneli I vratili na jarbol, o čemu svedoče fotografije koje vam šaljem.\nŽelim da naglasim da zastava nije bačena, već da je pala u trenutku kada nije bilo nikog u zgradi I još jednom se izvinjavam građanima kojima je ovaj čin pale zastave izazvao neprijatnost.\nS poštovanjem, v.d.direktora Kulturnog centra Vlasotince Branislav Katić“\n16.02.2021. u 17:51\nOvo dvojicu što preskočiše zastavu i ne osvrnuše se, pronaći i staviti na stub srama. Ovu gospođu-icu, takođe pronaći i javno joj se od lokalne samouprave zahvaliti.


Bez dozvole nikako ne sedajte na motor! – ASinfo Portal\nCrna statistika kaže da godišnje preko 50 motociklista izgubi život što zbog vožnje bez dozvole, vožnje bez opreme, nepoznavanje propisa i neprilagođene brzine. O ovome vozači motora retko razmišljaju, ali treba znati da ako voze motor bez odgovarajuće kvalifikacije rizikuju kazne od minimum 100.000 dinara, kaznene poene i potencijalno i zatvor.\nNekako, po nepisanom pravilu, samo vozači velikih motora očekuju zaustavljanje od strane policijske patrole, ali treba znati da i ne posedovanje AM kategorije znači prekršaj i ogromnu kaznu.\nAM kategorija – najlakša za polaganje\nVeć sa 16g se može dobiti dozvola za vožnju lake kategorije vozila koji imaju do 50ccm, voze brzinom do 45 km/h i snage su do 4kw. U ovu kategoriju spadaju motori najmanje snage koji se često voze tokom lepih prolećnih i letnjih dana.\nNije teško doći ni do prve dozvole jer je važno ispratiti 40 časova teorije i 7 časova gradske vožnje. Teorija se predaje kao dvočas pa se već za 20ak dana može imati dozvola za AM kategoriju.\nU slučaju da polaznik već ima dozvolu sve je daleko jednostavnije. U obavezi je da sluša 7 časova teorije i 7 časova praktične vožnje tako da već za 7 do 10 dana može poseduje prvu dozvolu za motor.\nKada se položi AM kategorija lakše se dobija dozvola za druge kategorije jer se skraćuje vreme teorijskog učenja što uprošćava sistem obuke, ali i pojeftinjava svako sledeće polaganje. Pored ovih prednosti odlična je i ona koja omogućava da svaka sledeća dozvola za motor bude trajna ako se poseduje AM kategorija za vožnju motora.\nAko imate dozvolu bezbedniji ste u saobraćaju\nIako je mnogima zamorno da uče pravila ponašanja u saobraćaju, kada se prođe obuka za dozvolu za motor polaznik je spreman da bude aktivni vozač i da ne ugrozi ni sebe ni druge.\nPre svega je dovoljno teorijski upoznat sa svim pravilima i propisima, ali i sa važnošću korišćenja opreme kada se seda na motor. Ovo oni sa AM kategorijom često zaborave jer smatraju da voze motore najmanje snage i da je šteta minimalna. Obučenim licima takva greška se neće dogoditi jer su naučili koliko je opasno voziti motor bez zaštite.\nPored boljeg teorijskog znanja vozači koji su vožnju učili od instruktora će mnogo brže reagovati u pojedinim situacijama i tako izbeći potencijalno opasne situacije.\nDakle, propisi nisu ustanovljeni da bi se ljudi kažnjavali, već da bi u saobraćaju učestvovala lica koja su uspešno položila za dobijanje dozvola. Ni najmanji motor se ne sme voziti bez AM kategorije jer je rizik od izazivanja nezgodne i lošeg reagovanja veliki.\nNe rizikujte vozeći motor bez dozvole! Koliko god da je vaše znanje široko uvek postoji nešto što bi vas instruktor u auto školi mogao bolje i konkretnije naučiti. Na prvom mestu ćete znati koja oprema je obavezna pored kacige i zašto da je nosite uvek i pri svakoj vožnji. Motor za razliku od svih drugih motorizovanih učesnika u saobraćaju jedini nema kabinu koja štiti vozača pa su sitnice dovoljne da se život zaštiti ili život izgubi.\nNemojte da budete deo loše statistike, položite AM kategoriju i budite ravnopravan učesnik u saobraćaju!


MORATE da pipnete šporet pre izlaska iz kuće? | Mondo Portal\nOKP opsesivno kompulzivni poremecaj\n6. decembar, 03:59\nMORATE da pipnete šporet pre izlaska iz kuće? 10 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nZdravlje 24.04.2018. / 08:30\nAutor Nataša Petrović 24.04.2018. / 08:30\nMnogi od nas imaju tu "maniju" da stvari ređaju po određenom redosledu ili boji, da "milion" puta provere da li su isključili peglu… Saznajte da li to spada u opsesivno-kompulzivni poremećaj i kako da prestanete to da radite.\nAko i vi, pre nego što izađete iz kuće, morate određen broj puta da pipnete ringlu, uhvatite za kvaku ili imate neki drugi mali ritual, znate kako to može da bude opterećujuće.\nTi mali rituali, koje osobe najčešće rade "da se ne bi desilo nešto loše", mogu i ne moraju da spadaju u opsesivno-kompulzivni poremećaj (OKP).\nDa krenemo od početka - kako se definiše OKP?\n"Opsesivno-kompulzivni poremećaj predstavlja poremećaj koji karakteriše postojanje opsesivnih - nametnutih, neprijatnih - misli i kompulzivnih ili ritualnih ponašanja, koji su praćeni visokom anksioznošću, uznemirenošću. Nakon rituala, osoba oseća kratkotrajno olakšanje, ali nakon toga se opet javljaju misli, anksioznost i ritual. I tako nastaje začarani krug", kaže psihoterapeut dr Tatjana Vlašković Jovićević.\nDeset poznatih koji bi vas "izludeli"!\nPoznati koji imaju OKP\nIako milioni ljudi širom sveta pate od ovog poremećaja, uzrok još nije poznat.\n"Tačan uzrok se još ne zna, ali na osnovu mnogobrojnih istraživanja, smatra se da nastaje kao kombinacija genetske transmisije, zatim posebnog psihološkog obrasca unutar porodice, pošto se često javlja u okviru istih porodica. Takođe postoje studije koje pokazuju smanjen nivo serotonina u mozgu, zatim funkcionalne promene nekih delova mozga, kao sto su amigdale, orbitofrontalni korteks, talamus", kaže psihoterapeut i dodaje:\n"Prema psihološkim teorijama, na primer, kognitivno-bihejvioralnom modelu, OKP nastaje usled pogrešnog načina razmišljanja, tj. uverenja da neke misli mogu biti opasne, jer ukazuju na neki katastrofičan događaj. Želeći da ih prekine, čovek počinje sve više da misli o toj strašnoj ideji, čime se intenzivira anksioznost. Zatim primenjuje neka zaštitna ponašanja, to jest kompulzije. Na taj način nastaje začarani krug između misli, osećanja i ponašanja".\nPostoje li lakši i teži oblici ovog poremećaja?\n"Postoje, u smislu da svako od nas u nekom periodu života ima opsesivne misli, što se često događa u periodu detinjstva, adolescencije, nekih bitnih događaja i slično, nakon čega te misli nestaju, dok neke osobe godinama pate od toga. U tom slučaju, treba da potraže stručnu pomoć".\nDr Vlašković Jovićević objasnila nam je da se OKP leči kombinacijom lekova i psihoterapije.\n"Lekovi izbora su antidepresivi, takozvani SSRI - inhibitori ponovnog preuzimanja serotonina, s tim što dnevna doza treba da bude veća nego prilikom lečenja depresije. Početak delovanja i poboljšanje se očekuje za nekoliko nedelja, a lečenje treba da traje minimum godinu dana. Takođe, koriste se anksiolitici, odnosno lekovi koji smanjuju anksioznost, ali se oni koriste u ograničenom vremenskom periodu od nekolilko nedelja".\nKada je reč o psihoterapiji, ona naglašava da je najefikasnija kognitivno-bihejvioralna psihoterapija, gde se promenom načina razmišljanja menjaju obrasci ponašanja.\n"Klijent se izlaže situacijama koje izbegava, uz izostavljanje rituala, to jest kompulzivnog ponašanja".\nMnogi od nas imaju tu "maniju" da stvari ređaju po određenom redosledu ili boji, da "milion" puta provere da li su isključili peglu… Da li i to spada u OKP?\n"Ne mora da znači, sve zavisi od toga koliko nas takve radnje i misli opterećuju tokom dana, kao i koliko često se to dešava na dnevnom nivou. Mnogi od nas imaju takozvane opsesivno- kompulzivne i perfekcionističke crte ličnosti, ali to ne znači da imamo OKP. Razlika je u tome koliko vremena provedemo dnevno misleći i radeći neke radnje, i koliko nam te misli stvaraju anksioznost".\nŠta oni koji imaju ove rituale mogu da urade kako bi prestali to da rade, u slučaju da ih takve radnje opterećuju?\n"Savet je da imaju svest o tome da njihove misli ne mogu da utiču na budućnost i da nisu vidoviti, kao i da im takve misli i ponašanja ničemu ne koriste, već samo škode, da nisu u skladu sa reealnošću, i samo stvaraju nezdravo osećanje anksioznosti. Zato treba što pre da odu do psihologa ili psihijatra da reše taj problem".\nŠto se tiče uzroka ovih "malih" rituala poput isključivanja pegle, šporeta, zaključavanja vrata… dr Vlašković Jovićević kaže da i tu postoje brojni uzroci, na nivou pogrešnog funkcionisanja određenih delova mozga, obrazaca ponašanja u porodici, postojanja sujeverja, pogrešnog načina razmišljanja i slično.\nŠta je najčudnije što rade ljudi koji pate od OKP-a, da li ste se susretali sa nekim neobičnim opsesijama?\n"Postoje razne misli i radnje koje ljude opterećuju, opseg je zaista ogroman, neiscrpan. Na primer, neki od njih moraju da pomaze kućnog ljubimca pet puta ili će se ljubimcu desiti nešto strašno, zatim da sve noževe izbace iz kuće, jer se plaše da mogu povrediti nekog, oblače se i svlače više puta, što im oduzima vreme i sve više kasne na posao, u školu…", navodi psihoterapeut neke od primera.\nAko svakodnevno imate čitav ritual koji morate da obavite pre nego što izađete iz kuće i opsesivno proveravate da li ste sve isključili, neki će vam možda posavetovati da, na primer, fotografišete šporet ili peglu kako biste bili sigurni da je sve isključeno.\nMeđutim, time nećete rešiti svoj problem.\nKao što savetuje psihoterapeut, najpre pokušajte da objasnite sebi da vaše misli ne utiču na budućnost i da se ništa neće desiti ako ne pipnete peglu pet puta. Ako ne uspete tako da prekinete ovaj tok misli ni posle nekog vremena, najbolje je da potražite pomoć psihologa ili psihijatra koji će vam u tome pomoći.\nporemecaji ponašanje Psihologija\n24.04.2018. / 11:31\nI isključim .\n24.04.2018. / 11:08\nObavezno. Pipnem i peglu ponekad.\n@Czv Fmp Idea Zagreb pitaj mamu i tatu jel smeš da pipnes peglu!


Rak grlića materice (karcinom cerviksa uterusa) - terapija - Svet Medicine\nRak grlića materice (karcinom cerviksa uterusa) – terapija\nVisok stepen skvamozne intraepitelne lezije (HSIL) se tretira loop ekscizijom. Ovom tehnikom elektrode se koriste za isecanje čitave zone transformacije i distalnog kanala. Loop ekscizija je ambulantna procedura kojom se čuva fertilitet. Eksciziona konizacija skalpelom izvodi se kada postoji sumnja na mikroinvazivni ili invazivni karcinom i kod pacijenata sa adenokarcinomom in situ. Tretman totalnom histerektomijom rezervisan je za žene koje imaju dodatne ginekološke promene koje opravdavaju ovu proceduru.\nMikroinvazivni karcinom (Stadijum IA)\nStandardni tretman za stadijum IA1 bolesti je cervikalna konizacija ili totalna (tip 1) histerektomija. Kako je rizik za pojavu metastaza u limfnim nodusima kod ovih minimalno invazivnih tumora manji od 1%, limfadenektomija karličnih limfnih nodusa se obično ne preporučuje.\nVerovatnoća rezidualne invazivne bolesti posle konusne biopsije je povezana sa nalazom na unutrašnjim marginama konusa i rezultatima endocervikalne kiretaže koja se radi nakon konusne biopsije.\nTerapeutska konizacija kod mikroinvazivnog karcinoma izvodi se skalpelom dok je pacijent u opštoj anesteziji. Kako je tačna procena maksimalne dubine invazije kritična, celokupanim uzorkom mora se pažljivo rukovati i sačuvati njegova orjentacija radi adekvatne mikroskopske procene.\nPacijentkinje čiji tumor prodire 3 do 5 milimetara u stromu (FIGO IA2 stadijum bolesti), imaju rizik za postojanje metastaza u limfnim čvorovima u proseku oko 5%. Zbog toga se kod nekih pacijentkinja bilateralna pelvična limfadenektomija treba izvoditi paralelno sa modifikovanom radikalnom (tip 2) histerektomijom. Modifikovana radikalna histerektomija je procedura manjeg obima u odnosu na klasičnu radikalnu (tip 3) histerektomiju. Uterus, cerviks, gornji deo vagine i paracervikalna tkiva se uklanjaju. Srednje polovine kardinalnog ligamenta i uterosakralni ligamenti se takođe uklanjaju. Nakon ovog tretmana, značajne urinarne komlikacije se retko javljaju, i stopa preživljavanja je 95%.\nIako je hiruški tretman standardan kod in situ i mikroinvazivnog karcinoma, pacijentkinje sa ozbiljnim medicinskim problemima ili drugim kontraindikacijama za hiruški tretman mogu se uspešno tretirati radioterapijom. Zavisno od dubine invazije, ove rane lezije tretiraju se brahiterapijom ili brahiterapijom u kombinaciji sa spoljašnjim zračenjem, pri čemu je stopa preživljavanja 95%.\nStadijum bolesti IB i IIA\nPacijentkinje sa ranim stadijumom IB cervikalnog karcinoma mogu se efikasno tretirati spoljašnjim zračenjem i brahiterapijom ili radikalnom histerektomijom sa bilateralnom pelvičnom limfadenektomijom. Cilj oba tretmana je da uništi maligne ćelije u cerviksu, paracervikalnim tkivima i u regionalnim limfnim nodusima. Pacijenti sa tumorima visokog stepena rizika, kod kojih je rađena radikalna histerektomija, mogu imati koristi od postoperativne radioterapije ili hemoradijacije.\nStope preživljavanja kod pacijentkinja sa stadijumom IB cervikalnog karcinoma, tretiranih hirurgijom ili radijacijom obično se kreću od 80% do 90%.\nKod pacijentkinja sa stadijumom IB1 skvamoznog karcinoma, izbor tretmana se bazira na opredeljenju pacijenta, hiruškim i anesteziološkim rizicima, izboru od strane lekara i poznavanju prirode i incidence komplikacija histerektomije i radioterapije. Hiruško lečenje se obično primenjuje kod mladih žena sa malim tumorima jer dozvoljava očuvanje ovarijalne funkcije i manje skraćivanje vagine. Radioterapija se uobičajno primenjuje kod starijih, postmenopauzalnih žena, kako bi se izbegle komplikacije velikih hiruških zahvata.\nKod pacijentkinja sa stadijumom IB2 (bulky tumori), mnogi hirurzi preporučuju radikalnu histerektomiju kao inicijalni tretman. Međutim, pacijentkinje koje imaju tumor dijametra većeg od 4 cm obično imaju duboku stromalnu invaziju i veliki rizik za postojanje zahvaćenosti limfnih nodusa i parametrija. Pošto pacijentkinje sa ovim faktorima rizika, imaju visoku stopu vraćanja bolesti, hiruški tretman je obično praćen postoperativnom radijacijom ili hemoradijacijom, povećavajući dužinu lečenja i neželjene efekte tretmana.\nRadikalna i modifikovana radikalna histerektomija\nStandardna hiruška procedura za stadijum bolesti IB i IIA, je radikalna (tip 3) histerektomija sa bilateralnom pelvičnom limfadenektomijom. Ova procedura uključuje en block uklanjanje uterusa, cerviksa, paracervikalnih, parametrijalnih i paravaginalnih tkiva sve do karličnih zidova, sa obe strane, sa uklanjanjem uterosakralnih ligamenata ukoliko je moguće. Ova operacija podrazumeva resekciju i gornje trećine vagine i parakolpijuma.\nU toku 1878. Freund je prvi uradio abdominalnu histerektomiju zbog klinički potvrđenog karcinoma grlića materice. Ubrzo zatim, 1898. godine Ernest Wertheim iz Beča uvodi u hirušku praksu radikalnu abdominalnu histerektomiju sa delimičnom limfadenektomijom u lečenju karcinoma grlića materice. U prvoj polovini 20. veka Wertheimova operacija modifikovana je od strane mnogih autora među kojima se izdvajaju: Okabayashi 1921, Meigs 1930. i nešto kasnije Stallworthy 1964. U odnosu na stepen hiruške ekstenzivnosti danas se primenjuje podela radikalne histerektomije po Piveru i Rutledgeu na 5 klasa.\nRadikalna histerektomija po metodi Wertheim–Meigs (Piver class III) izvodi se tako što se nakon donjeg poprečnog reza po Pfannenstilu otvara prednji trbušni zid po slojevima. Podvežu se i preseku ligg. rotunda i peritonealni rez se proširi naviše prema račvi arterije ilijake komunis (Bummov rez). U sledećem aktu vrši se indentifikacija uretera, bedrenih arterija i vena (račva aa. illiacae communes, externae et internae). Oko pomenutih krvnih sudova preparišu se i odvajaju masno tkivo i limfni čvorovi uz obavezno razdvajanje krvnih sudova (arterija od vene). U obturatornoj jami odstrane se limfni čvorovi uz indentifikaciju obturatornog živca. U sledećem aktu se sa prednje strane odvaja mokraćna bešika od vagine i potiskuje prema dole. Identifikovani ureter se oslobađa kroz parametrijum – tunel dug oko 4 cm, sve do ušća u mokraćnu bešiku. Ovakav postupak se uradi i sa druge strane. Potom se podvežu i preseku sakrouterini ligamenti sa delom zadnjih parametrijuma a onda i ugao vagine. Isto se učini i sa druge strane. Preseče se vagina, odstrani materica zajedno sa jajnicima i jajovodima i gornjom trećinom vagine. Ušiju se zidovi vagine uz predhodno fiksiranje uglova vagine za sakrouterine ligamente, proveri se hemostaza, plasiraju drenovi u obturatorne jame i na kraju se zatvara trbušni zid.\nModifikovana radikalna histerektomija (tip 2), može se koristiti za IA2 i ograničene lezije (manje od 2 cm u dijametru) stadijuma IB. Ovom procedurom, parametrijalna i paracervikalna tkiva se uklanjaju medijalno do uretera, uterosakralni ligamenti se delimično uklanjaju, i samo 1 do 2 cm gornjeg dela vagine se uklanja. Odluka da li treba ukloniti ovarijume ili ne je individualna i zavisi od godina pacijentkinje, menopauzalnog statusa i drugih faktora. Ovarijalne metastaze su retke u odsustvu metastaza u limfnim čvorovima ili na drugim mestima.\nIntraoperativne i komplikacije neposredno nakon radikalne abdominalane histerektomije su:\ngubitak krvi, ureterovagina fistula (1% do 2%),\nvezikovaginalna fistula (<1%),\nplućna embolija (1% do 2%),\nopstrukcija tankog creva (1% do 2%),\nzajedno sa dubokom venskom trombozom,\nplućnom infekcijom, urinarnom infekcijom, ili infekcijom rane (25% do 50%).\nRizik za pojavu komplikacija, posebno opstrukcije tankog creva, može se povećati kod pacijenkinja koje su imale preoperativno ili postoperativno zračenje.\nMnoge pacijentkinje imaju smanjenu osetljivost mokraćne bešike nakon radikalne histerektomije. Ozbiljne dugotrajne mokraćne komplikacije su retke i povezane su sa obimnom parametrijalnom i paravaginalnom disekcijom ali ne i sa tipom hiruškog zahvata (abdominalni ili laparoskopski). Radikalna histerektomija može se komplikovati stres inkontinencijom, ali njena incidenca široko varira i može biti uzrokovana postoperativnom radioterapijom. Pacijentkinje mogu takođe imati kao komplikaciju konstipaciju i retko hroničnu opstipaciju nakon radikalne histerektomije.\nOd 1994. godine radikalna trahelektomija i laparoskopska pelvična limfadenektomija koriste se u cinju očuvanja fertiliteta kod mladih žena sa ranim karcinomom grlića materice. Kako bi ostatak genitalnog trakta ostao intaktan, neresorptivni cervikalni serklaž se postavlja oko istmusa u vreme izvođenja trahelektomije. Ali, pacijentkinje kod kojih je rađena radikalna trahelektomija imale su više problema sa dismenorejom, iregularnom menstruacijom, i vaginalnim ispiranjem, oko 14% imaju probleme sa cervikalnom suturom, 10% imaju stenozu istmusa i 7% imaju produženu mensruaciju.\nUpotreba radikalne vaginalne ili abdominalne trahelektomije i laparoskopske limfadenektomije može se primeniti kod žena sa malim IB1 (≤2 cm) lezijama koje žele da sačuvaju fertilnost. Pacijentkinje sa velikim endocervikalnim lezijama nisu kandidati za očuvanje fertiliteta ovom operacijom. Preoperativna magnetna rezonanca je senzitivna i specifična metoda za procenu proširenosti tumora.\nRadioterapija posle radikalne histerektomije\nVeliki broj prospektivnih i retrospektivnih studija pokazuje da zračenje smanjuje rizik od ponovnog javljanja bolesti nakon radikalne histerektomije kod pacijenata sa visoko-rizičnom bolešću (postojanje metastaza u limfnim čvorovima, duboka invazija strome, zahvatanje parametrija).\nIako pelvična iradijacija smanjuje rizik za ponovno javljanje bolesti kod pacijentkinja sa metastazama u pelvičnim limfnim čvorovima ili zahvatanjem parametrija, ukupan rizik za pelvično ili javljanje bolesti na udaljenim mestima je kod njih i dalje visok nakon radioterapije. Nesumljivo je da adjuvantna radioterapija povećava rizik za pojavu postterapijskih komplikacija na tankom crevu i genitourinarnih komplikacija.\nSprovedena sama kod pacijentkinja sa IB stadijumom cervikalnog karcinoma, radioterapija ima odličan stepen preživljavanja. Iako je stopa preživljavanja manja kod pacijentkinja sa većim stadijumom tumora, i oni su čak izlečivi kombinacijom spoljašnjeg zračenja i brahiterapijom. Međutim, pacijentkinje sa stadijumom IB2 ili bulky IIA koje su tretirane paralelno sa hemioradijacijom baziranoj na cisplatinu, imaju bolju prognozu od onih koje su tretirane samo radioterapijom.\nCilj radikalne radioterapije, kao i radikalne hirurgije je da ukloni bolest sa cerviksa, paracervikalnih tkiva i regionalnih karličnih limfnih nodusa. Pacijentkinje se obično tretiraju kombinacijom spoljašnjeg zračenja karlice i brahiterapije. Čak i relativno mali tumori koji zahvataju više kvandranata cerviksa obično se tretiraju ukupnom dozom zračenja od 80 do 85 Gy. Doza se može smanjiti za 5% do 10% kod malih površinskih tumora. Radijaciona tehnika je ista kao i kod većih stadijuma karcinoma.\nIradijacija praćena histerektomijom\nStudije M.D. Anderson centra za karcinom pokazuju da dolazi do smanjenja lokoregionalnih recidiva kod pacijentkinja sa IB stadijumom cervikalnog karcinoma kada je radioterapija praćena adjuvantnom histerektomijom. Studija GOG iz 2003.godine ispitivala je primenu radijacije kod pacijentkinja sa stadijumom IB karcinoma koje su imale tumor 4 cm ili veći. Ova studija je pokazala da nema značajnog napredka u preživljavanju među pacijentkinjama kod kojih je sprovedena adjuvantna histerektomija.\nRezultati ovog istraživanja, u kombinaciji sa rezultatima drugih istraživanja, pokazuju malu korist od rutinske adjuvantne histerektomije nakon istovremene hemioterapije i radijacije. Ali, adjuvantna histerektomija može se primeniti u određenim slučajevima u kojima genitalna fibroza ili druge anatomske varijacije ograničavaju dozu radijacije koja će se primeniti brahiterapijom i kod pacijentkinja kod kojih karcinom zahvata uterine funkcije. U ovim slučajevima obično se primenjuje, ekstrafacijalna (tip 1) histerektomija. Njom se uklanjaju uterus, cerviks, susedna tkiva i mali deo gornje trećine vagine. Radikalna histerektomija se izbegava nakon visokih doza zračenja zbog povećanog rizika za pojavu fistula i drugih komplikacija.\nHemioterapija praćena radikalnom hirurgijom\nVeliki broj istaživanja bavio se ispitivanjem upotrebe neoadjuvantne hemoterapije praćene radikalnom histerektomijom u tretmanu pacijenata sa bulky stadijumom IB ili stadijumom II cervikalnog karcinoma. Režim neoadjuvantne terapije uključivao je cisplatin i bleomicin sa još jednim ili dva leka. Opravdanost cene ovog tretmana i morbiditeta nakon ovog tretmana dokazuje se ako je on efikasniji od standardnog tretmana istovremenom hemio i radioteraopijom. Studije koje ovo ispituju su u fazi izvođenja.\nStadijum bolesti IIB, III i IVA\nRadioterapija je prva terapijska procedura kod mnogih pacijentkinja sa uznapredovalim stadijumom cervikalnog karcinoma. Uspeh radioterapije zavisi od usklađenosti između spoljašnjeg zračenja i brahiterapije, prilagođavanja doze vrsti tumora i trajanja terapije. Kod pacijentkinja tretiranih samo radioterapijom u stadijumu IIB, IIIB i IV, petogodišnje preživljavanje je redom 65% do 75%, 35% do 50% i 15% do 20%. Rezultati velikih kliničkih trajala objavljenih krajem 90-ih pokazuju da, izuzev kod postojanja medicinskih kontraindikacija, mnoge pacijentkinje sa lokalno uznapredovalom bolešću trebaju biti tretirane istovremeno hemioterapijom i radioterapijom. Primenom odgovarajuće hemioradioterapije, čak i pacijentkinje sa masivnom lokoregionalnom bolešću imaju veliku šansu za izlečenje.\nSpoljašnje zračenje se koristi za dobijanje homogene doze zračenja koja se usmerava na cevrikalni tumor i na potencijalna mesta regionalne proširenosti tumora i njime se može poboljšati efikasnost kasnije sprovedene brahiterapije smanjivanjem bulky tumora. Kako bi se olakšala brahiterapija, pacijenti sa lokalno uznapredovalom bolešću obično počinju tretman istovremenim spoljašnjim zračenjem i hemioterapijom.\nRadioterapijska tehnika spoljašnjim zračenjem\nVisoko energetski protoni (15 do 18 MV) se obično koriste za karlični tretman jer oni štede površinska tkiva koja verovatno nisu zahvaćena tumorom. Ovom energijom, palvis se može tretirati sa četiri strane (prednje, zadnje i lateralna polja) ili samo sa prednje i zadnje strane. Kada nisu dostupni visoko energetski izvori, obično se koriste četiri polja zračenja jer manje penetrantni fotoni od 4-6 mV često izlažu površinska tkiva velikoj dozi zračenja kada su samo dva polja uključena.\nCT se preporučuje kako bi se adekvatno procenilo zahvatanje ilijačnih limfnih čvorova. Informacije dobijene radiološkim tehnikama kao što su MRI, CT, pozitronska emisiona tomografija, mogu poslužiti za procenu proširenosti bolesti i pomoći u pronalaženju regionalnih limfnih nodusa i paracervikalnih tkiva koja mogu da sadrže mikrometastatske promene. Kaudalna proširenost bolesti može se proceniti ubacivanjem radioterapijskih markera u cerviks ili najmanji obim vaginalne bolesti.\nTumorski odgovor trebalo bi da se procenjuje periodičnim pregledom pelvisa. Neki lekari preferiraju maksimalnu dozu brahiterapije i njen početak čim tumor bude odgovarajući za plasman brahiterapijskih aplikatora. Ova tehnika može smanjiti volumen normalnog tkiva tretiranog visokom dozom zračenja, ali može rezultovati u predoziranju medijalnih struktura kao što je uterus ili smanjiti dozu koja se usmerava na uterosakralni predeo. Iz ovih razloga, mnogi lekari primenjuju inicijalnu dozu od 40 do 45 Gy na čitav pelvis. Doza spoljašnjeg zračenja veća od 40 do 45 Gy usmerena na centralni pelvis, ima tendenciju da smanji dozu koju prime paracentralna tkiva i smanji rizik kasnijih komplikacija.\nDoza (spoljašnjeg zračenja i intrakavitarna) od 40 do 45 Gy, izgleda da je dovoljna da uništi mikroskopsku bolest u karličnim nodusima kod većine pacijentkinja. Uobičajno je da se limfni nodusi za koje se zna da sadrže velike metastaze i u velikoj meri zahvaćena parametrija tretiraju do totalne doze od 60 do 65 Gy (uključujući dozu koju prime brahiterapijom).\nUpotreba paraaortne radijacije. Dve randomizirane profilaktičke studije sprovedene 80-tuh godina, uvele su pravilo profilaktičke paraaortne radijacije kod pacijentkinja kod kojih nije poznato da li postoji zahvaćenost limfnih nodusa. U studiji 367 pacijentkinja radioterapijske onkološke grupe, Rotman sa saradnicinma pokazao je znatno veću stopu preživljavanja kod pacijentkinja tretiranih proširenim poljem zračenja u odnosu na one tretirane standardnom pelvičnom radioterapijom. Druga studija koju je sprovela Evropska organizacija za istraživanje i tretman karcinoma, obuhvatala je pacijentkinje sa nešto više uznapredovalom bolešću. U ovoj studiji, četvorogodišnja stopa preživljavanja kod pacijentkinja tretiranih pelvičnom radioterapijom i onih koje su tretirane proširenim poljem zračenja, nije pokazala značajnu razliku, mada je stopa rekurence u paraaortnim nodusima bila značajno veća u grupi tretiranoj samo pelvičnom radioterapijom. Obe studije su pokazale povećanu stopu intestinalnih komplikacija kod pacijentkinja tretiranih proširenim poljem radijacije.\nIako je izlečenje pacijentkinja moguće ako se steriliše njihova lokoregionalna bolest, neželjeni efekti proširenog polja radioterapije, pogotovo kada je kombinovana sa istovremenom primenom hemioterapije, su znatni. Zato je jasno da dodatak istovremene hemioterapije proširenoj radioterapiji kod mnogih pacijentkinja sa lokalno uznapredovalom bolešću povećava značaj pažljivog odabira pacijentkinja za prošireno zračenje. Mada se ispitivanja kao što su pozitronska emisiona tomografija i minimalno invazivna hirurgija, koje povećavaju troškove lečenja, retko koriste u terapiji pacijenata sa lokalno uznapredovalim karcinomom cerviksa, ove metode mogu bolje indentifikovati pacijentkinje sa postojanjem regionalnih metastaza koje mogu imati koristi od proširene regionalne radijacije.\nBrahiterapija je prvi put korišćena u terapiji cervikalnog karcinoma početkom 20. veka i od tada je imala glavnu ulogu u lečenju ovog karcinoma. Cilj brahiterapije je da usmeri visoku dozu na tumor cerviksa i paracervikalna tkiva čuvajući funkciju susednih struktura.\nUterina šupljina obezbeđuje idealno mesto za primenu radioaktivnih izvora. Većina sistema za aplikaciju sastoji se od ugaonog ili zaobljenog intrauterinog dela sa nekoliko oblika intravaginalnog aplikatora. Vaginalno pakovanje se koristi da drži aplikator u mestu i da napravi maksimalnu distancu između izvora i bešike, kao i rektuma. Radiografiju bi trebalo uraditi za vreme insercije kako bi se odredila tačna pozicija, a sistem bi trebalo ispravno pozicionirati ukoliko na to ukazuje radiografija.\nTerapija se može sprovoditi nekoliko dana, stalnim niskodoznim zračenjem (LDR) ili frekventnom pulsirajućom terapijom (pulsed dose rate, PDR). Alternativno, tretman se može izvesti kroz nekoliko frakcija radijacije visoko doznim zračenjem (HDR). Za LDR tretman, cezijum-137 se nakon pravilnog postavljanja aplikatora, obično ručno usmerava. Za razliku od njega, za PDR i HDR se obično koristi iridijum-192. Aktivnost izvora koji se koristi za HDR je oko 10 Ci, dok je aktivnost izvora koji se koristi za PDR oko 0,5 do 1 Ci. Međutim, kako se u ove dve metode kompjuterski kontroliše postavljanje izvora, izlaganje zaposlenih zračenju je minimalno. Mada se pojedinačna doza zračenja treba prilagoditi različitim doznim tretmanima, sistemi za aplikaciju i pravila za optimalno izvođenje brahiterapije su slična za LDR, PDR i HDR tretman.\nDoza brahiterapije. Paracentralna doza intrakavitarne brahiterapije je najčešće eksprimirana u jednoj tački, obično označenoj sa A. Najčešće prihvaćena definicija je da se tačka A nalazi 2 cm lateralno od vrata cerviksa i 2 cm iznad vrha kolposkopa. Tačka A obično leži na ukrštanju uretera i a.uterinae, ali nije povezana sa tumorom. Koji god dozni sistem da se izabere, naglasak treba uvek da bude na optimalnom odnosu između intrakavitarnog aplikatora, cervikalnog tumora i drugih pelvičnih organa. Ukratko, doza koju treba dopremiti u tačku A je najmanje 85 Gy (LDR brahiterapijom), ili biološki ekvivalentna (HDR brahiterapijom) kod pacijenata sa bulky stadijumom bolesti. Ukoliko je intrakavitarna aplikacija dobra, terapija se obično sprovodi bez prekoračenja doze od 75 Gy u referentnoj tački mokraćne bešike ili od 70 Gy u rektalnoj referentnoj tački. Ovo doze stvaraju prihvatljiv nizak rizik za pojavu komplikacija. Doze na površini lateralnog zida apikalne vagine ne bi trebalo da prelaze 120 do 140 Gy.\nBrahiterapijska doza zračenja. Tradicionalno, cervikalna brahiterapija se izvodila sa izvorom zračenja kojim se postiže doza zračenja u tački A oko 0,4 do 0,5 Gy/hr. Ova niska doza zračenja dozvoljava oporavak ćelija, čuvajući tako normalno tkivo.\nU predhodne dve decenije, kompjuterska tehnologija je omogućila primenu veoma velikih doza brahiterapije (više od 1 Gy/min) upotrebom 192Ir i daljinskim praćenjem. Lekari smatraju HDR brahiterapiju atraktivnom zato što obično ne zahteva da pacijent bude hospitalizovan i mnogo je pogodnija za pacijenta i lekara. Prednosti, uključujući porast nedovoljne dostupnosti cezijuma za LDR brahiterapiju, doprinele su povećanom tretmanu pacijenata HDR brahiterapijom. HDR je verovatno slična LDR brahiterapiji u smislu terapeutske efikasnosti i neželjenih efekata, kada stanje pacijenta dozvoljava pomeranje bešike, rektosigmoidnog dela i drugih kritičnih struktura od intrauterinih i intravaginalnih izvora radijacije, kako bi se sprečilo izlaganje ovih tkiva visokim dozama zračenja. Kao kod LDR tretmana, uspeh HDR brahiterapije zavisi od optimalne pozicije aplikatora, balansirane upotrebe spoljašnjeg zračenja i brahiterapije, ukupne dužine tretmana, i dopremanja odgovarajuće doze do tumora uz poštovanje ograničenja doze zračenja koje može da primi normalno tkivo. Prednosti image-guided planiranja tretmana mogu doprineti kasnijem unapređenju bezbednosti visoko dozne intrakavitarne brahiterapije, boljom procenom doze koja se usmerava ka kritičnim strukturama.\nIntersticijalna brahiterapija. Neki kliničari preporučuju upotrebu intersticijalne brahiterapije kod pacijentkinja čija priroda tumora onemogućava primenu idealne intrakavitarne terapije. Preporuke za ovu proceduru su relativno homogena doza distribucije, lakoća postavljanja implanta pacijentkinjama kod kojih je teško postaviti sondu u uterus i mogućnost plasiranja izvora direktno u parametrija.\nAutori prvobitnih izveštaja imali su ohrabrujuće rezultate preživljavanja. Međutim, rezultati kasnijih istraživanja bili su razočaravajući. Jedna velika studija pokazala je da je trogodišnje preživljavanje kod pacijenata stadijuma bolesti IIB i IIIB bilo samo 36% odnosno 18%. Takođe je bila visoka stopa komplikacija koje zahtevaju hirušku intervenciju. Istraživanje Univerziteta Kalifornija, opisuje petogodišnju stopu preživljavanja samo 29% odnosno 21 %, kod stadijuma bolesti IIB i IIIB, ponovo sa visokom stopom komplikacija. Ovo pokazuje da bi primenu intersticijalnog tretmana primarno cervikalnog karcinoma trebalo ograničiti na pacijentkinje kojima ne odgovara intrauterina brahiterapija i na pacijentkinje sa distalnom vaginalnom bolešću koja zahteva pomoćnu intersticijalnu brahiterapiju.\nIstovremena hemioradijacija. Krajem 90-tih, objavljene su serije prospektivnih studija koje ubedljivo pokazuju da istovremeni dodatak hemioterapije cisplatinom standardnoj radioterapiji smanjuje rizik za ponovno javljanje bolesti za više od 50%.\nNeke od ranijih studija koje su ispitivale istovremenu primenu hemioradijacije, ispitivale su istovremenu primenu hidroksiureje i radijacije. U ovim studijama, randomizirane grupe pacijenata sa stadijumom bolesti IIA-IVB primale su hidroksiureju ili cisplatin za vreme spoljašnjeg zračenja. Sva tri režima koja su sadržala cisplatin imala su veću stopu preživljavanja u odnosu na kontrolnu grupu koja je primala hidroksiureju i radijaciju. U drugoj studiji pacijentkinje sa IB stadijumom tumora koji je iznosio najmanje 4 cm u dijametru, randomizirane su da primaju samo radijaciju ili radijaciju zajedno sa nedeljnom dozom cisplatina pre histerektomije. Pacijentkinje koje su primile cisplatin imale su veću verovatnoću za kompletni histološki odgovor i veću verovatnoću da budu bez bolesti u vreme preliminarnih analiza. Treća studija, uključivala je pacijentkinje koje su tretirane radikalnom histerektomijom i kod kojih su pronađene metastaze u limfnim čvorovima ili zahvaćenost parametrija. U ovoj studiji, pacijentkinje koje su postoperativno zračene kombinovano sa istovremenom ili postradijacijskom primenom cisplatina i 5-fluorouracila imale su bolju prognozu od onih koje su tretirane samo postoperativnom radioterapijom. Sprovedeno je još jedno istraživanje u kome je radioterapija sama (uključujući profilaktičku para-aortnu iradijaciju) poređena sa sprovedenom pelvičnom iradijacijom istovremeno sa cisplatinom i 5-fluorouracilom. Rezultati ovog istraživanja takođe su pokazali značajnu razliku u postojanju udaljenih metastaza, ukupnom preživljavanju, i ponovnom javljanju bolesti, ukazujući na značaj tretmana koji je uključivao hemioterapiju. Iako je akutna toksičnost tretmana koji uključuje hemioterapiju bila veća, doza radijacije i trajanje radioterapijskog tretmana bila je slična u ove dve grupe. Nije se javila značajna razlika u pojavi kasnih komplikacija ovih tretmana. Mada je korist veća kod pacijentkinja sa ranim stadijumom bolesti, pacijentkinje sa stadijumom karcinoma III i IVA, takođe su imale veću stopu preživljavanja kada su istovremeno tretirane hemioterapijom.\nPosmatrane zajedno, ove studije obezbeđuju jake dokaze da je istovremena upotreba hemioterapije i pelvične radioterapije korisna kod pacijentkinja sa lokoregionalno uznapredovalim cervikalnim karcinomom. Međutim, većina studija je izričito isključila pacijentkinje sa evidentiranim metastazama u para-aortalnim limfnim čvorovima, lošim prognostičkim statusom ili oštećenom bubrežnom funkcijom. U budućnosti, sprovešće se istraživanja kako bi se procenilo da li se pozitivni rezultati mogu generalizovati na pacijentkinje sa cervikalnim karcinomom koje se razlikuju od pacijentkinja uključenih u ranije prospektivne trajale.\nNeoadjuvantna hemioterapija sa radioterapijom. Iako su istraživači inicijalno dobili ohrabrujuće rezultate sa visokom stopom odgovora netretiranog cervikalnog karcinoma na veliki broj režima koji sadrže cisplatin, ovi rezultati ne pokazuju korist kada se neoadjuvantna hemioterapija daje pre radioterapije. Većina studija pokazala je da ne postoji značajna korist od primene neoadjuvantne terapije. Kombinacija neoadjuvantne terapije i istovremene hemioradijacije još uvek nije testirana kroz velike studije.\nStadijum bolesti IVB\nPacijentkinje koje imaju metastaze u udaljenim orgnima su gotovo uvek neizlečive. Nega ovih pacijentkinja zahteva palijaciju simptoma sa upotrebom adekvatnih lekova za bol i lokalizovanu radioterapiju. Tumori mogu odgovoriti na hemioterapiju, ali odgovor često kratako traje.\nHemioterapija jednim agensom. Cisplatin je ispitivan u različitim dozama i šemama u lečenju rekurentnog cervikalnog karcinoma i prihvaćen je kao najaktivniji agens u lečenju ovog maligniteta. Mnogi drugi agensi (kao ifosfamid, karboplatin, irinotekan i paklitaksel) imaju skromni nivo aktivnosti kod cervikalnog karcinoma. Klinička upotreba ovih lekova kod pacijentkinja koje nemaju odgovor na cisplatin ili koje imaju povratak bolesti ili progresiju nakon hemioradijacije, je neizvesna. Dalje, dobro je poznato da je nivo odgovora na hemioterapiju manji u predhodno ozračenim oblastima (na primer karlici) nego u neozračenim oblastima (na primer plućima).\nKombinovana hemioterapija. Istraživanja iz 2004. i 2005. godine, obezbedila su prve čvrste dokaze da kombinacija hemioterapije može unaprediti i progresiju bolesti-bez preživljavanja (cisplatin plus paklitaksel nasuprot terapiji samo cisplatinom) i ukupno preživljavanje (cisplatin plus topotekan nasuprot terapiji samo cisplatinom) kada se primenjuje kod ponovnog javljanja ili metastaza karcinoma cerviksa. Skorašnja istraživanja koja porede kombinaciju cisplatina sa drugim agensima kao što su topotekan, paklitaksel, gemcitabin ili vinorelbin, ne pokazuju značajnu razliku u ishodu lečenja pacijentkinja tretiranih sa ova četri različita režima.\nPalijativna radioterapija. Lokalizovana radioterapija može olakšati bolove uzrokovane metastazama u kostima, mozgu, limfnim nodusima ili drugim mestima.\nCilj praćenja pacijentkinja sa karcinomom grlića materice nakon terapije je otkrivanje drugog primarnog tumora, lokoregionalnog recidiva i udaljenih metastaza.\nDrugi primarni tumor nakon lečenja raka grlića materice je predmet mnogih kontroverzi. Ipak, primećena je učestalija pojava drugih malignih tumora u grupi pacijentkinja lečenih radikalnom radioterapijom i to sarkoma mekih tkiva, drugih delova genitalnog trakta, mokraćne bešike i debelog creva, dok je s druge strane primećena smanjena incidenca pojave raka dojke, verovatno vezana za ranu ablaciju jajnika radioterapijom. Lokalni recidiv se javlja u 3-15% slučajeva nakon hiruškog lečenja ranih stadijuma bolesti i u 25-30% slučajeva nakon sprovedene radio i hemioterapije, kod uznapredovale bolesti. U preko 70% slučajeva relaps se javlja u prve dve godine nakon lečenja. Udaljene metastaze nisu česte kod raka grlića materice i javljaju se u oko 5-7% slučajeva, zavisno od prognostičkih faktora.\nPraćenje pacijentkinja podrazumeva kontrole svaka 3-4 meseca u prve dve godine, potom 2 puta godišnje do 5 godina, a zatim jednom godišnje doživotno, uz kontrole PAPA brisa i lokoregionalni pregled spekulumom, bimanuelni i rektalni pregled, ultrazvuk abdomena, hemodinamske parametre, biohemijske parametre, bubrežne i jetrene funkcije, inspekciju i palpaciju dojki i jednom godišnje radiografiju pluća i kompjuterizovanu tomografiju abdomena i karlice.\nNakon operacije po Wertheim-Meigsu:\nPrvi ginekološki pregled za (nakon) 2 meseca:\nUltrazvuk abdomena ili renografija (kontrola moguće opstruktivne uropatije)\nBiohemijska kontrola bubrežne funkcije\nSlede kontrole na 4 meseca, prve dve godine. Citološki bris i bubrežnu funkciju kontrolišemo na 8 meseci. Kasnije isto kao i kod terapije zračenjem.\nPosle radikalnog zračenja:\nDatum kontrole zavisi od regresije tumora u toku zračenja:\n– prvi kontrolni pregled za 2 do 3 nedelje ukoliko predviđamo nastavak lečenja\n– u slučaju potpune remisije posle zračenja sledi prvi kontrolni pregled nakon dva meseca, koji obuhvata ginekološki pregled, kontrolu krvne slike i biohemijsku kontrolu bubrežne funkcije\nSlede kontrole na 4 meseca prve dve godine, zatim na 6 meseci. Pored ginekološkog pregleda (svaki put uraditi PAPA test) kontrolišemo krvnu sliku i biohemijske bubrežne funkcije i tako beležimo kasne posledice zračenja.\nPosle radikalne operacije i zračenja:\nKontrola kao kod terapije zračenjem, samo što ovde kontrolišemo bubrežnu funkciju uz pomoć ultrazvuka ili renografije svaka 3 meseca prve godine, a nakon toga svakih pola godine.\nPosebnu pažnju treba obratiti na simptome uroinfekcije, radiocistita i radioproktitisa.\n1. Alvarez RD, Helm CW, Edwards R, Naumann RW, Partridge EE, Shingleton HM, et al. Prospective randomized trial of LLETZ versus laser ablation in patients with cervical intraepithelial neoplasia. Gynecol Oncol 1994;52(2):175-9.\n2. Kolstad P. Follow-up study of 232 patients with stage Ia1 and 411 patients with stage Ia2 squamous cell carcinoma of the cervix (microinvasive carcinoma). Gynecol Oncol 1989; 33:265-272.\n3. Rotman M, Sedlis A, Piedmonte MR. A phase III randomised trial of postoperative pelvic irradiation in Stage IB cervical carcinoma with poor prognostic features: follow up of a Gynecologic Oncology Group study. Int J Radiat Oncol Biol Phys 2006;65(1):169-76.\n4. Landoni F, Maneo A, Cormio G, Perego P, Milani R, Caruso O, et al. Class II versus class III radical hysterectomy in stage IB-IIA cervical cancer: a prospective randomized study. Gynecol Oncol 2001;80:3.\n5. Dargent D, Braun JL, Roy M, Remy I. Pregnancies following radical trachelechtomy for invasive cervical cancer. Gynecol Oncol 1994;52:105.\n6. Eifel PJ, Winter K, Morris M. Pelvic irradiation with concurrent chemotherapy versus pelvic and para-aortic irradiation for high-risk cervical cancer: an update of Radiation Therapy Oncology Group trial (RTOG). J Clin Oncol 2004;22:872.\n7. Keys HM, Bundy BN, Stehman FB, Okagaki T, Gallup DG, Burnett AF, et al. Radiation therapy with and without extrafacial hysterectomy for bulky stage IB for cervical carcinoma: a randomized trial of the Gynecologic Oncology Group. Gynecol Oncol 2003;89:343-353.\n8. Logsdon MD, Eifel PJ. FIGO IIIB squamous cell carcinoma of the cervix: an analysis of prognostic factors emphasizing the balance between external beam and intracavitary radiation therapy. Int J Radiat Oncol Biol Phys 1999;43:763-75.\n9. Beadle BM, Jhingran A, Salehpour M, Sam M, Iyer RB, Eifel PJ. Cervix regression and motion during course of external beam chemoradiation for cervical cancer. Int J Radiat Oncol Biol Phys 2009; 73: 235-41.\n10. Small W, Mell LK, Anderson P. Consensus guidelines for delineation of clinical target volume for intensity-modulated pelvic radiotherapy in postoperative treatment of endometrial and cervical cancer. Int J Radiat Oncol Biol Phys 2008;71:428-34.\n11. Haie C, Pejovic MH, Gerbaulet A. Is prophylactic para-aortic irradiation worthwhile in the treatment of advanced cervical carcinoma? Results of a controlled clinical trial of the EORTC radiotherapy group. Radiother Oncol 1988;11:101-112.\n12. Eifel PJ, Moughan J, Erickson B, Iarocci T, Grant D, Owen J. Patterns of radiotherapy practice for patients with carcinoma of the uterine cervix: a patterns of care study. Int J Radiat Oncol Biol Phys 2004;60(4):1144-53.\n13. Petereit DG, Pearcey R. Literature analysis of high dose rate brachytherapy fractionation schedules in the tretment of cervical cancer: is there an optimal fractionation schedule? Int J Radiat Oncol Biol Phys 1999;43:359-66.\n14. Hareyama M, Sakata K, Oouchi A, Nagakura H, Shido M, Someya M. High-dose-rate versus low-dose-rate intracavitary therapy for carcinoma of the uterine cervix: a randomized trial. Cancer 2002;94:117-24.\n15. Rose PG, Bundy BN, Watkins J, Thigpen JT, Deppe G, Maiman MA, et al. Concurrent cisplatin-based chemotherapy and radiotherapy for locally advanced cervical cancer. N Engl J Med 1999;340:1144-53.\n16. Morris M, Eifel PJ, Lu J, Grigsby PW, Levenback C, Stevens RE, et al. Pelvic radiation with concurrent chemotherapy compared with pelvic and para-aortic radiation for high-risk cervical cancer. N Engl J Med 1999;340:1137-43.\n17. Thomas G, Dembo A, Ackerman I, Franssen E, Balogh J, Fyles A, et al. A randomized trial of standard versus partially hyperfractionated radiation with or without concurrent S-fluorouracil in locally advanced cervical cancer. Gynecol Oncol 1998;69:137-45.\n18. Lanciano R, Calkins A, Bundy BN, Parham G, Lucci III JA, Moore DH, et al. Randomized comparison of weekly cisplatin or protracted venous infusion of fluorouracil in combination with pelvic radiation inn advanced cervix cancer: a gynecologic oncology group study. J Clin Oncol 2005;23:8289-95.\n19. Lorvidhaya V, Chitapanarux I, Sangruchi s, Lertsanguansinchai P. Concurrent mitomycin C, 5-fluorouracil, and radiotherapy in the treatment of locally advanced carcinoma of the cervix: a randomized trial. Int J Radiat Oncol Biol Phys 2003;55:1226-32.\n20. Duenas-Gonzalez A, Zarba JJ, Alcedo JC, Pattarunataporn P, Beslija S, Patel F, et al. A phase III study comparing gemcitabine plus cisplatin and radiation followed by adjuvant Gem plus Cis versus Concurrent Cis and radiation in patients with stage IIIB or IVA crcinoma of the cervix. J Clin Oncol 2009;27:18s.\n21. Chemoradiotherapy for Cervical Cancer Meta-Analysis Collaboration. Reducing uncertainties about the effects of chemoradiotherapy for cervical cancer: a systematic review and meta-analysis of individual patient data from 18 randomized trials. J Clin Oncol 2008;26:5802-12.\n22. Thomas GM. Inpruved treatment for cervical cancer-concuurent chemotherapy and radiotherapy. N Engl Med 1999; 340(15):2298-200.


KAPA : Članak : Priroda kvintila (osmi deo)\nPriroda kvintila (osmi deo)\nObjavljen: 16. juli, 2018. | Autor: Aleksandar Imširagić\nKada govorimo o kvintilu između Venere i Neptuna, ovde se oni prepoznaju, ali se traži jedan poseban uslov. Jupiter je recimo egzaltiran u Mesečevom znaku a Mesec egzaltira u znaku Venere; Venera egzaltira u znaku Neptuna, a Neptun je egzaltiran u Vodoliji. Tako, Venera egzaltira u znaku Neptuna i odnos Venere i Neptuna u kvintilu je vrlo prepoznatljiv. Na određeni način taj Neptun njoj daje svu inspiraciju jer tu je potencijal emocija. Potencijal ljubavi je u Neptunu, u našoj potpunoj imaginaciji, u našoj veri, sposobnosti da verujemo u nešto duboko – to je naša ljubav. Kada ne bismo verovali u nešto, uopšte ne bismo imali taj snažan potencijal koji zaista stvara život, koji jeste život jer život i jeste ta priča Sunca i Venere - to je 5. kuća, to je Sunce i to je konačno glavni zakon koji imamo na ovoj planeti u sferi života na Zemlji.\nDrugim rečima, Venera i Neptun su međusobno u jednoj inspiraciji pri čemu Venera zaista ovde mora da postane ono što se traži od jedne Venere koja je sposobna da materijalizuje svoje snove. To je egzaltirana Venera i ako Venera može da materijalizuje svoje snove ona je prava, ali ako Venera može samo da sanja, onda nije dovoljno Venera. Venera ima i faktor od Bika, od zemlje, ona mora da materijalizuje. Stoga potreba da naučimo da ono u šta verujemo možemo i da dopustimo, da to može da nastane, da možemo da verujemo u snove koji mogu da se ostvare i da tu nemamo tačku razočarenja. Verovanje da uvek postoji happy end, to je potreba, to je verovanje u snove, to je verovanje u snove koji se ostvaruju, to je ono što nam daje taj jak osećaj koji ide iz kvintila Venere i Neptuna. Osoba može da ostvari snove, ali je potrebno da nešto zaista i voli. Jako je potrebno da Veneru i Neptuna ovde spojimo sa onim što volimo, jer tada natus može da ostvari najneverovatnije stvari, da zapravo dovede Veneru do svoje egzaltacije ili da uđe u kontakt sa nekim. Ovo vrlo često govori o ljubavima koje imaju jedan nivo obožavanja i koje su veoma inspirativne za drugu osobu. Ali, da bi ta ljubav postojala, neophodno je buđenje određene energije među njima, jer kvintil je zaista vrlo svetao aspekt, aspekt Sunca i Venere, aspekt energije, aspekt zračenja kreativnosti.\nTo je kvintil, kvintil nije uspavani aspekt, kvintil je ono što mi volimo. Jednostavno, kada vidimo kvintil znamo da tu stvar volimo, mi volimo to da radimo samo je potrebno ići tim putem i ovde on ima moć da se ostvari. U svakom slučaju, ovde mi ne očekujemo da će Venera dobiti isto od Neptuna, osim inspiracije, osim svoje vere, osim svojih snova. Ona će da daje Neptuna i ako se natus bavi neptunovskim stvarima ili ako je natus u Neptunovoj sferi i na bilo koji drugi način predstavljen Neptunom, tada će dobijati vrlo veliku popularnost i šarm, jednu izuzetno prijatnu i zavodljivu stranu, jednu posebnu seksualnost kojom zrači.\nSve to stoji, međutim ako Venera vidi određenog Neptuna tada neće nikada znati šta Neptun misli, uvek će ostati tajna za nju jer Neptun joj ne vraća to na direktan način zato što je to prosto predaleko. Neptun je samo egzaltira, Neptun joj samo daje mogućnost da ona ima sve više i više osećaja, da ima svoju veru iz koje konačno može da stvori stvari, ali mora dovoljno jako da veruje da bi mogla da realizuje. Mnoge Venere u Ribama ne mogu da dosegnu taj nivo funkcionisanja. Nije dovoljno samo imati Veneru u Ribama pa da ona postane idealna ljubav, već vrlo često Venere u Ribama mogu da dobace samo do neke tajne ljubavne priče, živi nekad u platonskoj storiji itd. Ali da bi ona zaista bila ona prava Venera u Ribama mora imati jako mnogo energije da bi ostvarila svoja maštanja, sve ono što želi. Ona zna šta je najlepše, ona ima jak osećaj za lepo ali u to mora snažno da se veruje, i da se tako stvara. Za to je potrebna energija a ljudi gube veru kada nemaju energiju.\nAko natus ima ovaj kvintil, treba da ga iskoristi kao poseban talenat kojim će moći da stvori sve – može biti izuzetan u muzici, može da stvara jednu čaroliju, ali potrebno je da oživi taj most, jer kvintil prosto jeste most između dva bića koji postaje stvaran. Kvintil je način stvaranja - kako od zraka svetlosti dolazi do stvaranja, do nastanka, do materije. Ovaj aspekt može da stvori snove.


Vesti | Prirodno matematicki fakultet\nKonkurs Istraživačko-razvojnog instituta za veštačku inteligenciju Srbije\nIstraživačko-razvojni institut za veštačku inteligenciju Srbije okuplja tim koji želi da kreira budućnost veštačke inteligencije u Srbiji i regionu.\nUkoliko želiš da nam se pridružiš, kao MLAĐEM ISTRAŽIVAČU, tvoj posao je da pomogneš da to i postignemo.\nBićeš važan deo našeg razvojnog tima, radeći na tehničkim zadacima, objavljujući radove na priznatim konferencijama, časopisima, radeći sa svetski poznatim mentorima i saradnicima.\nUkoliko poseduješ master diplomu osnovnih studija, upisane doktorske studije, interesuje te oblast veštačke inteligencije, prilagodljiv/a si, uporan/na, znatiželjan/na da istražiš nepoznato i želiš da radiš u multikulturalnoj i multinacionalnoj organizaciji, ti si pravi kandidat za nas.\nZapošljavamo 10 (deset) izvršilaca na određeno vreme, sa punim radnim vremenom, počev od dana stupanja na snagu ugovora o radu. Nudimo kompetitivne zarade, fleksibilno radno vreme i mogućnost za rad iz bilo kog dela Srbije.\nNaučna/stručna oblast: tehničko-tehnološke, prirodno-matematičke ili društveno-humanističke nauke\nStručna sprema: VII\nZvanje: nije potrebno\nOstalo: master i osnovne studije završene u roku sa prosečnom ocenom većom od 8.\nPOSEBNA ZNANJA, VEŠTINE I KOMPETENCIJE:\nZnanja iz oblasti veštačke inteligencije (računarski vid, razumevanje i generisanje govora i teksta, itd.)\nOPIS POSLOVA I RADNIH ZADATAKA RADNOG MESTA:\nBavi se naučno-istraživačkim radom;\nUčestvuje u pripremi, prijavljivanju i realizaciji nacionalnih i međunarodnih naučno-istraživačkih i drugih projekata grupe i Instituta;\nUčestvuje u poslovno-tehničkoj saradnji sa privredom;\nObavlja i druge poslove po nalogu direktora Instituta i rukovodioca grupe.\nSvojeručno potpisanu prijavu za zasnivanje radnog odnosa (navesti poziciju za koju se konkuriše i datum objavljivanja konkursa);\nPregled dosadašnjeg naučno-istraživačkog rada;\nOverene fotokopije diploma i sertifikata relevantnih za poziciju za koju se konkuriše. Za diplome stečene u inostranstvu potrebno je priložiti dokaz o priznavanju strane visokoškolske isprave;\nFotokopiranu (ukoliko je bez čipa) ili očitanu ličnu kartu;\nUverenje nadležnog suda da protiv lica nije pokrenut krivični postupak, niti da je pokrenuta istraga, ne starije od 6 meseci;\nUverenje o nekažnjavanju izdato od strane MUP-a, ne starije od 6 meseci.\nPrijavu sa prilozima poslati poštom u zatvorenoj koverti na adresu Fruškogorska 1, 21000 Novi Sad, Srbija, sa naznakom “Konkurs za mlađeg istraživača”.\nKomisija će razmatrati samo blagovremeno pristigle prijave. Kandidati mogu biti pozvani na razgovor radi pružanja dodatnih informacija i dodatne provere znanja, veština i kompetencija od značaja za radno mesto iz konkursa.\nProvera će se izvršiti pregledom dokumentacije, a zatim razgovorom sa kandidatima koji su poslali urednu dokumentaciju i koji ispunjavaju uslove propisanim konkursom. Očekuje se da će provera osposobljenosti, znanja i veština, odnosno kompetencija kandidata započeti 10 radnih dana nakon završetka konkursa. Odluka o izboru kandidata doneće se u roku od 30 dana od dana isteka za podnošenje prijava.\nPrijavom na oglas kandidat daje saglasnost za obradu podataka o ličnosti u svrhe izbora za prijem u radni odnos. Podaci se ne mogu koristiti u druge svrhe. Podacima rukuje i podatke obrađuje Istraživačko-razvojni institut za veštačku inteligenciju Srbije.\nKontakt email za dodatna pitanja: office@ivi.ac.rs.\nKonkurs je otvoren do 15.10.2021. U obzir će biti uzete samo prijave poslate poštom zaključno sa tim datumom.


STICKAT Džep za krevet, crna, 39x30 cm - IKEA\nOvaj je proizvod bojen procesom cjelovitog bojenja, metodom bojenja sintetičkih vlakana, koja smanjuje potrošnju vode i bojila, povećavajući postojanost boje u usporedbi s ostalim tehnikama bojenja.Od 1996. godine IKEA je zabranila štetna bojila, npr. azo-bojila, u proizvodnji tekstila i kože.IKEA je zabranila korištenje izbjeljivača na bazi klora iz proizvodnje tekstilnih i papirnih proizvoda zbog negativnog utjecaja na okoliš.IKEA ima stroge zahtjeve za korištenje ftalata u svim našim proizvodima, a potpuno smo ih izbacili iz proizvoda za djecu i proizvoda u kontaktu s hranom.Koristeći reciklirano poliestersko vlakno u ovom proizvodu, koristimo manje sirovih materijala i smanjujemo naš negativan utjecaj na okoliš, a pritom postojećim materijalima udišemo novi život.Želimo imati pozitivan učinak na naš planet. Zato do 2030. želimo da svi materijali u našim proizvodima budu reciklirani ili obnovljivi te iskorišteni na odgovoran način.\nSTICKATDžep za krevetBroj artikla803.783.38\nKorisnoPotvrđeni kupacVrlo upotrebljiv proizvod za drzanje mobitela i daljinskog pored kreveta umjesto na podu5\nKorisnoPotvrđeni kupacOdlični gadget :)5\nne odgovaraPotvrđeni kupacDržač se na žalost ne može modificirati, tj odgovara samo jednoj dimenziji ruba kreveta. Šteta da više u asortimanu nema onog džepa za rukonaslon kauča.2\nSuper i praktičan prozvod zaPotvrđeni kupacSuper i praktičan prozvod za sitne stvari u spavaćoj sobi (mobitel, tablet, maramice, krema za ruke...) ako nemate mjesta pored za noćni ormarić. Jednostavna montaža.5\nRada14Funkcionalan proizvod za djecu5\nsa1yKupili već dva. Zgodni, praktični5\nLili MarlenOdlican, funkcionalan dodatak5\nSeskaOdličan proizvod za čuvanje sitnica potrebnih za presvlačenje bebe. Jedino bi trebao biti mrvicu veći5\nDžep za krevet, crna39x30 cm


NORMANDIE LIGHT GRAY 29,7x59,8 | NPS projekt\nNORMANDIE LIGHT GRAY 29,7×59,8\nPočetna / Proizvodi / Keramičke i porculanske (gres) pločice / Normandie\nŠifra: 3073 Kategorija: Normandie\nVeć neko vrijeme, pločice većih dimenzija uživaju veliku popularnost među potrošačima. Odgovor na ovaj trend je ponuda keramičkih pločica u formatu 29,7×59,8 cm. Serija Normandie predstavlja zanimljivu kombinaciju tradicionalne sive boje betona s toplom bež bojom, koja daje mogućnost kreiranja prilagođenih kompozicija boja u unutrašnjim prostorijama. Seriju karakteriziraju jako dobre tehničke osobine tako da se može koristiti u kupaonicama i u prostorijama koje su izložene povećanom prometu, kao što su poslovne prostorije, predsoblja ili dnevni boravak.\nBudite prvi koji će recenzirati “NORMANDIE LIGHT GRAY 29,7×59,8” Otkaži odgovor\nNORMANDIE BEIGE 29,7×59,8\nNORMANDIE DARK GRAY 29,7×59,8


JYSK i organizacija Parasport Denmark proslavljaju 30 godina saradnje | GOJYSK.com\nKategorija: CSR , History , People\nOd 1989. godine JYSK je bio glavni sponzor organizacije Parasport Denmark. Saradnja koja se zasniva na zajedničkim vrednostima, međusobnom poštovanju i verovanju u sopstvene sposobnosti.\nOve godine se navršava 30 godina od kako su JYSK i organizacija Parasport Denmark prvi put potpisali ugovor o sponzorstvu. To ga čini jednim od najdugotrajnijih sportskih sponzorstava u Danskoj.\n„U JYSKu verujemo u odluke koje donosimo. Verujemo u naše zaposlene, snažnu saradnju i odlučnost. Imamo zaposlene koji su proslavili 40 godina rada u JYSKu, kao što mi proslavljamo 30. godišnjicu naše saradnje sa organizacijom Parasport Denmark. Ponosimo se ovim jer je to bitna vrednost koja karakteriše JYSK“, kaže Rune Jungberg Pedersen, CSR Director (direktor odeljenja za CSR) u JYSKu.\nJohn Petersson, direktor organizacije Parasport Denmark. Slika: Lars Møller\nOrganizacija Parasport Denmark je takođe zadovoljna dugotrajnom podrškom JYSKa.\n„To je tokom godina donelo mnogo lepih iskustava svima nama. Pored redovne podrške, JYSK nam je pomogao brojnim dodatnim inicijativama koje su nam pružile dodatne resurse, a to je fantastična podrška“, kaže John Petersson, direktor organizacije Parasport Denmark.\nUtemeljeno na istim vrednostima\nLars Larsen i njegova žena Kris, prisustvovali su na nekoliko Paraolimpijskim igara kao sponzor.\nPrvobitno je Kris, žena osnivača JYSKa Larsa Larsena, bila ta koja je imala ideju o sponzorstvu nakon Paraolimpijskih igara u Seulu u Južnoj Koreji 1988. godine jer sportisti nisu imali dovoljno sredstava za pripreme za sledeći paraolimpijski događaj.\n„Lars Larsen i Kris su uočili neostvareni potencijal u parasportu. Videli su grupu ljudi koji su kao uzor drugima pokazali da može mnogo toga da se postigne kada se fokusirate i radite naporno. U tom smislu ima dosta sličnosti između osnova koje je postavio Lars Larsen za JYSK i vrednosti koje karakterišu parasportiste, kao što su posvećenost, snaga volje i nepokolebljivi duh“, kaže Rune Jungberg Pedersen.\nDirektor organizacije Parasport Denmark, John Petersson, slaže se sa tim stavom.\n„Bili smo i ostali veoma ponosni na to što su JYSK, Lars Larsen i Kris mogli da vide vrednosti koje predstavljamo i što nas ne podržavaju iz saosećanja(...)“\n- John Petersson | Direktor organizacije Parasport Danmark\n„Bili smo i ostali veoma ponosni na to što su JYSK, Lars Larsen i Kris mogli da vide vrednosti koje predstavljamo i što nas ne podržavaju iz saosećanja. Obe strane se fokusiraju na mogućnosti umesto na ograničenja, pa se i mi usuđujemo da ponekad rizikujemo, kao što je Lars Larsen to uradio u prošlosti. Svi naši sportisti imaju jedinstvenu priču i po mom mišljenju, to je ono što je karakteristično za obe strane“, kaže John Petersson koji je u Danskoj poznatiji kao „mutilica“ zbog njegove karijere plivača.\nSponzor koji nas prati\nJohn Petersson koji je i sam bio aktivni sportista kada se JYSK pojavio kao sponzor, smatra da je podrška omogućila da se još danskih sportista kvalifikuje za Paraolimpijske igre u Barseloni 1992. godine. Ekonomska podrška je omogućila da još više sportista ide na sportske kampove i da učestvuje u takmičenjima.\n„U 1992. godini nam je mnogo značilo što smo imali glavnog sponzora koji ide sa nama na Paraolimpijske igre i koji takođe navija za nas. Nismo uopšte navikli na to da imamo milion danskih kruna godišnje za pripreme, a pogotovo ne da imamo sponzora koji nas je tako pratio“, kaže John Petersson koji je osvojio 15 medalja na Paraolimpijskim igrama od 1984. do 2000. godine.\n-Bacač kugle Jackie Christiansen i Lars Larsen koji mu čestita na osvajanju zlatne medalje na Paraolimpijskim igrama u Londonu 2012. godine. Slika: Lars Møller\nJYSK je podržavao sportiste i organizaciju Parasport Denmark u njihovim pripremama za sedam Paraolimpijskih igara, a kada počnu igre u Tokiju 2020. godine, ukupan broj će biti osam.\n„Postoji veliko međusobno poštovanje. Razumeli smo uslove pod kojima je saradnja izgrađena. Da nije bilo tako, siguran sam da bi je Lars Larsen odavno zaustavio“, kaže John Petersson.\nVeći fokus na sportiste\nU prethodnih 30 godina se dosta toga desilo u organizaciji Parasport Denmark, ali i u parasportu uopšte, smatra John Petersson.\n„Došlo je do velikog napretka u shvatanju ideje parasporta. Sada je mnogo veći fokus na sport nego ranije kada je pružana podrška ljudima sa invaliditetom koji se bave sportom. Sada se podržava sport kojim se bave ljudi sa fizičkim ili mentalnim poteškoćama“, kaže on.\nTo je takođe iskustvo kompanije JYSK, koja je bila srećna što je pratila pažljivo razvoj u parasportu.\nRune Jungberg Pedersen, CSR Director u JYSKu.\n„Bilo je zadovoljstvo posmatrati napredak u parasportu za ovih 30 godina u kojima smo pružali podršku. Sportisti u nekoliko zemalja su privukli dosta pažnje na sport kojim se bave, rezultate i lične priče. To se takođe odražava na opšti interes parasporta posebno jer su mediji počeli da obraćaju pažnju na sportiste i njihove uspehe“, kaže Rune Jungberg Pedersen, CSR Director u JYSKu.\nZajedno sa širenjem JYSKa u sve više zemalja, podrška parasportu se takođe proširila.\n„Tokom godina smo proširili našu podršku tako da obuhvata i ostale organizacije parasporta u Evropi, a želimo da budemo među onima koji pružaju najveću podršku parasportu u Evropi“, kaže Rune Jungberg Pedersen.\nJYSK i Parasport\nKompanija JYSK je počela da sponzoriše dansku sportsku organizaciju za sportiste sa invaliditetom 1989. godine\nDanas JYSK sponzoriše i organizacije u Norveškoj, Švedskoj, Rumuniji, Finskoj, Češkoj Republici i Slovačkoj.\nJYSK franšiza sponzoriše parasport u Kanadi, na Islandu i Farskim Ostrvima.


Spomenik prirode pećina Risovača nalazi se u centralnoj Srbiji. Sa desne strane rečice Kubršnice kod Aranđelovca, uzdiže se brdo Risovača (273 m) sa pećinom, koja je otkrivena prilikom eksploatacije kamena. Pećina je bila stanište neandertalca – lovca iz Ledenog doba, i jedna je od najpoznatijih paleolitskih nalazišta u Evropi.\nOna predstavlja značajan ahreološki, paleontološki i speleološki lokalitet, i prirodno dobro I kategorije. Dužina pećine je 180 metara, a od ulaza se smenjuje splet odaja: Arheološki kanal, Kanal faune ledenog doba, Optimistička dvorana, Kaskadni kanal, Ćilibarska soba i Dvorana risovačkog čoveka. Lepota Risovače ogleda se u brojnim stalaktitima, stalagmitim, stubovima, salivima, koralima i globulitima smeđe, crvene i bele boje, kojoj doprinosi i istaloženi trakasti mermerni oniks. Odlikuje se izuzenim bogatstvom kostiju pleistocenih životinja sačuvanih u pećinskim naslagama, čija se starost procenjuje na 100.000 godina. Zbog klimatskih promena tog doba, životinje su migrirale u južne krajeve Evrope i ka severnoj Africi, pa su se na prostoru Srbije naselile azijske stepske vrste. Pronadjeno je preko 6.000 primeraka, među kojima se nalaze ostaci pećinskog medveda, divljeg konja, divljeg magarca, runastog mamuta, stepskog nosoroga, stepskog bizona, pećinskog lava, leoparda, pećinske hijene, jelena, itd.\nPećina predstavlja najstarije stanište čoveka na Balkanu i trag da je postojala kultura južno od linije Sava - Dunav. Arheološki ostaci kamenih i koštanih alatki musterijanske kulture, kao i tragovi upotrebe vatre, ukazuju na boravak neandertalskih lovaca u pećini od pre 35.000 - 50.000 godina. Prilikom eksploatacije kamena uništen je ulazni deo pećine, bogat kulturnim slojevima, tako da nisu pronađeni ostaci ljudskih skeleta. Pećina Risovača pretvorena je u muzej srednjeg paleolita. Duž glavnog kanala postavljene su rekonstrukcije faune sa panelima edukativnog sadržaja. U Dvorani risovačkog čoveka, kojom se završava istraženi deo pećine, nalazi se postavka porodice oko ognjišta koja predstavlja sliku iz svakodnevnice. Pećina Risovača prestavlja svedočanstvo postojanja ljudi na prostoru Srbije, od začetaka civilizacije do danas. Pečina je stanište kolonije zaštićene vrste slepog miša potkovičara. Njena udaljenost od Beograda je 76 km, na samom ulazu u Aranđelovac. Zbog prirodne vrednosti i obilnog paleontološkog bogatstva, uredjena je i otvorena 1987. za turističke posete. U neposrednoj blizini pećine nalaze se Bukovička banja i planine Bukulja i Venčac.


WTA Arhive - Stranica 42 od 42 - Admiral Bet SPORT\nSjajna Aleksandra Krunić preokretom do pobede!\nAuthor Stefan CvetkovićPosted on 14. maja 2018. 16:53 14. maja 2018. 16:29\nAleksandra Krunić maksimalno je iskoristila ukazanu priliku da nakon poraza u kvalifikacijama kao „srećni gubitnik“ uđe u prvu rundu žreba Mastersa u Rimu. Danas je pobedila veteranku Robertu Vinči...\nFokus Tenis WTA\nIako poražena u kvalifikacijama, Aleksandra Krunić će ipak nastupati u Rimu\nAuthor Mladen BorockiPosted on 14. maja 2018. 09:31\nNaša najbolja teniserka Aleksandra Krunić juče je poraženaj u kvalifikacijama za masters u Rimu od Polone Hercog i na taj način ostala bez glavnog žreba. Ipak, iz "večnog grada"...\nAuthor Miloš PaskašPosted on 13. maja 2018. 20:01\nSrpski teniseri nisu uspeli da se domognu glavnog žreba Mastersa u Rimu. Viktor Troicki je predao meč Amerikancu Frensisu Tijafou bez borbe, dok je Dušan Lajović izgubio od Grka...\nTroicki i Krunić na korak od glavnog žreba Rima\nAuthor Mladen BorockiPosted on 12. maja 2018. 21:00\nSrpski teniseri Viktor Troicki i Aleksandra Krunić ostvarili su pobede na startu kvalifikacija za glavni žreb Mastersa u Rimu. Viktor Troicki savladao je u prvom kolu kvalifikacija Italijana Tomasa...\nAleksandra Krunić napredovala na WTA listi\nAuthor Milovan LonginovPosted on 7. maja 2018. 12:48 7. maja 2018. 12:56\nNajbolja srpska teniserka Aleksandra Krunić napravila je skok na danas objavljenoj WTA listi. Krunićeva je napredovala sedam mesta do 45. pozicije na listi najboljih teniserki sveta. Ona je jedina...\nDanilovićeva poklekla na poslednjoj prepreci\nAuthor Srđan OrsićPosted on 5. maja 2018. 13:00 7. maja 2018. 22:50\nMlada srpska teniserka Olga Danilović, nakon sjajnih partija, ipak nije uspela da se plasira u glavni žreb turnira u Madridu, jer je poražena na poslednjoj prepreci u kvalifikacijama. Bolja...


Još juna 1989. godine jedan od osnivača YU-BI-KA, poznat kao izvanredan tv producent i organizator, po zadatku direkcije TV Beograd u roku od 10 dana uspostavlja tehnički, produkcioni i programski sistem poznat pod nazivom "Treći kanal".\n"Treći kanal" je zamisljen kao alternativni program za dva zvanična programa TV Beograd. Funkcionisao je kao posebna celina, van sistema beogradske televizije. Imao je "sopstvenu" tehniku (pozajmljenu), produkciono-redakcijski prostor (iznajmljen), svi saradnici honorarno angažovani oko projekta po svojoj volji.\nTreći kanal se finansirao isključivo prihodom od emitovanih reklama i komercijalnih programa, što je bio jedinstven slučaj na teritoriji bivše Jugoslavije. U prvih devet meseci emitovanja po 11 sati programa svaki dan (od 14.00 do 01.00), funkcionisao je pod direktnom privatnom kontrolom producenta i glavnog urednika sa velikim programskim uspehom i pozitivnim finansijskim rezultatima.\nNa osnovu ovog iskustva i ranijeg rada na mnogim velikim manifestacijama (ZOI Sarajevo '84 i drugi međunardni skupovi manifestacije) pružali smo konsalting-usluge i drugim tv stanicama (sa manje ili više angažovanja) kao što su:\nTV Politika (programsko-produkcioni saveti direkciji)\nOsnivanje TV Galaksija u Čačku (izrada početnog elaborata za projekat lokalne tv stanice)\nIzrada detaljnog projekta za program i produkciju jedne nove televizije na teritoriji bivše Jugoslavije po narudžbini Savezne vlade. (Kasnije, delimično po tom projektu realizovan je projekat YUTEL)\nIzrada pisanih projekata za više lokalnih-gradskih tv stanica u republici Srbiji\nOd samog početka do kompletnog uvođenja u dvadesetčetvorosatni program, rad na konsaltingu i realizaciji uspostavljanja tehničko-produkcione baze i programskog sistema za BK Telekom televiziju. (rad u periodu od juna 1994. do februara 1996. godine)\nOd aprila 1998. godine do uvođenja u redovan dvadesetčetvorosatni program, kompletan konsalting sa izvrsnom produkcijom i rukovođenjem celim sistemom (kraj marta 2000. godine) za SJU RTJ - Televizija Jugoslavija kasnije nazvana "YU Info" kanal.\nDa napomenemo, ovi zadaci podrazumevaju kompletnu realizaciju poslova iz domena osmišljavanja programa, produkcionih potreba, količine i sastava tehničkih kapaciteta, uspostavljanje sistema distribucije i kontribucije programa, angažovanje i izbor kadrova do njihovih isplata, svi poslovi organizacije jednog srednjeg i veoma strukturno ozbiljnog preduzeća do prelaska tih poslova u "ruke" novoformiranog stalno zaposlenog tima profesionalaca.


Novosti\t18.07.2018 09:46\nPortparolka Evropske komisije Maja Kocijančič objavila je ranije na Tviter nalogu da se Mogerini sastala sa kosovskom delegacijom uoči nove runde dijaloga Beograda i Prištine.\nOna je imala sastanak sa kosovskom delegacijom uoči nastavka dijaloga sa Beogradom u kojem posreduje EU, ali i radi razgovora o izgledima samoproklamovanog Kosova za viznu liberalizaciju i napredak na evropskom putu.\nU delegaciji Beograda pored predsednika Srbije nalazi se i šef Kancelarije za KiM Marko Đurić, dok je delegacija Prištine došla u ”punom sastavu”, pored predsednika tzv. Kosova Hašima Tačija, tu su i premijer Ramuš Haradinaj i predsednik parlamenta južne pokrajine Kadri Veselji.\nPortparolka šefice EU diplomatije Maja Kocijančić najavila je mogućnost da se posle trilateralnog sastanka Vučića, Tačija i Mogerini rad nastavi "u različitim formatima", uključujući i prisustvo direkorke za Zapadni Balkna u Evropskoj službi za spoljne poslove Angeline Ajnhorst.


KOMPANIJA „Dunav“ i ove godine podržala je Sremski poljoprivredni sajam „Agrosirm“ - Informer\n13:31 Društvo 0\nPromo | 11. 06. 2019.\nKOMPANIJA „Dunav“ i ove godine podržala je Sremski poljoprivredni sajam „Agrosirm“\n„Dunav osiguranje“ je drugu godinu zaredom podržalo održavanje Sremskog sajma poljoprivrede – AGROSIRM. Učesnicima i posetiocima Sajma predstavili su značaj osiguranja poljoprivredne proizvodnje i uloganja u poljoprivredu, ali i zaštitu ukupne imovine nosilaca poljoprivrednih gazdinstava i individualnih poljoprivrednik proizvođača\nNa štandu „Dunav osiguranja“ predstavljen je asortiman usluga najveće nacionalne osiguravajuće kuće koje pruža poljoprivrednicima. Direktorka Glavne filijale „Dunav osiguranja“ u Sremskoj Mitrovici Nada Kovačević je u obraćanju medijima naglasila da je poljoprivreda u Srbiji jedna od strateških privrednih grana koja ima izuzetan ekonomski i socijalni značaj, u pogledu doprinosa bruto društvenom proizvodu ali i sa stanovišta zaposlenosti stanovništva i, naravno, podizanja životnog standarda:\n- U Srbiji se osigurava oko 12% korišćene poljoprivrede površine, dok je u Sremu taj procenat i niži i iznosi oko 10%. Klimatski uslovi se menjaju i toga smo svi svesni, za ozbiljnu poljoprivrednu proizvodnju nije dovoljno samo primeniti agrotehniku. Međutim, i dalje je veoma mali broj poljoprivrednika koji osiguravaju svoju proizvodnju. Upravo iz tih razloga Kompanija „Dunav osiguranje“ je, u saradnji s Udruženjem novinara „Agropress“, pre osam godina počela da realizuje edukativne radionice koje se tematski bave osiguranjem polјoprivredne proizvodnje u Srbiji. Edukacija svakako nije brz, ali je svaki novi regrutovani osiguranik uspeh. To je potvrda i državi i osiguravajućim kućama, a pre sve „Dunavu“, kao najvećem nacionalnom brendu u oblasti osiguranja, sa 37% učešća osiguranja useva, da zajedničkim nastupom i sinergijom mogu podići svest poljoprivednih proizvođača o značaju osiguranja.\nUz subvenciju premije od 40 odsto, koliko država daje, osiguranici praktično plaćaju 60 odsto od pune cene osiguranja. Tako na primer za osiguranje 1 ha pšenice, na području Srema, na prinos od 7.000 kg i ceni od 18 din/kg poljoprivredni proizvođač treba da izdvoji oko 3.700,00 dinara, s tim da se prilikom ugovaranja plaća samo 5% premije, tj. porez, dok se ostatak plaća nakon skidanja useva, to jest žetve, pojasnila je Kovačević.\nKompanija „Dunav“ je na Sajmu predstavila više od 90 usluga iz svoje palete usluga, a zaposleni u Glavnoj filijali „Dunav osiguranja“ u Sremskoj Mitrovici pružili su potrebne informacije svim zainteresovanim posetiocima.\npoljoprivreda Sajam sremska mitrovica Dunav osiguranje


Situacija na poplavama ugroženim područjima stabilna | MTELCG\nSituacija na poplavama ugrozenim podrucjima stabilna.html\nSituacija na poplavama ugroženim područjima stabilna 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nDruštvo 09.11.2019. / 16:30 16:32\nAutor MINA 09.11.2019. / 16:30 16:32\nSituacija na poplavama ugroženim područjima stabilna je, saopštili su iz Direktorata za vanredne situacije\nOni su naveli da je stanje nepromijenjeno jedino u nikšičkom selu Broćanac, gdje su ugroženi objekti pod konstantnom pažnjom Službe zaštite i spašavanja i pripadnika Direktorata.\nIz Direktorata za vanredne situacije kazali su da se voda, u manjoj ili većoj mjeri, povlači iz poplavljenih domaćinstava, pomoćnih objekata i sa puteva.\n„Situacija na poplavama ugroženim područjima je stabilna i u proteklih 24 sata službe zaštite i spašavanja po tom pitanju nijesu imale nijednu intervenciju“, navodi se u saopštenju.\nIz Direktorata su rekli da je stanje jedino nepromijenjeno u Broćancu, gdje su ugroženi objekti pod konstantnom pažnjom Službe zaštite i spašavanja iz Nikšića i pripadnika Direktorata.\nVodostaji rijeka su, kako su naveli, u stagnaciji ili blagom padu, a Skadarsko jezero je za sada bez opasnosti od izlivanja.\nIz Direktorata su poručili da je sistem zaštite i spašavanja i dalje u pripravnosti, prate situaciju i u skladu sa razvojem događaja, biće spremni da reaguju svim raspoloživim materijalno-tehničkim i ljudskim kapacitetima.


Na putu stvaranja doma — Srećan život — Lovesensa.rs\nNa putu stvaranja doma\nAko ste posvećeni stvaranju doma i podizanju dece, može se dogoditi da sagorite od neprekidnog davanja.\nPut stvaranja doma i podizanja dece može biti jedna faza u vašem životu, posle čega ćete se uputiti u istraživanje drugih pravaca. No, na ovom putu stvaranje porodice nije neminovno, ljudi na ovom putu mogu se baviti profesijama vezanim za zdravlje ili obrazovanje, a mogu biti i pripadnici verske zajednice.\nPut stvaranja doma jedan je arhetipova koje je, na osnovu Jungovih arhetipova, opisala holistički terapeut Cassandra Lorius opisala je u svojoj knjizi "Homeopatija za dušu".\nŠiru zajednicu koja sadrži čitavu mrežu međusobnih veza kao i uzajamnog pomaganja doživljavaju kao produžetak sopstvene porodične strukture. Svoju ulogu roditeljstva koriste za negovanje iskre života u svojim potomcima ili nekim drugim osobama. Imaju snažan osećaj pripadanja i zajedništva, obezbeđuju stabilnost i podršku.\nIstovremeno poseduju fleksibilnu otvorenost i sposobnost prepuštanja životnim tokovima, prilagođavajući se promenljivim potrebama drugih. Ljudima na ovom putu su mnogo važniji međuljudski odnosi nego teorije o stvaranju doma.\nMeđutim mogu zanemariti sebe, nadopunjavajući se kroz druge, previše obuzeti težnjom da budu s drugima. Mogu se iscrpeti i sagoreti od neprekidnog davanja, postati frustrirani i pokušati da manipulišu drugima i da ih kontrolišu. Treba da paze da ne zloupotrebe svoju poziciju, ako se previše užive u osećaju autoriteta.


Aranžirani pokloni, dekoracije za sve prigode - Agro-kuća d.o.o., Koprivnica\nNaslovnica / SHOWROOM / Aranžirani pokloni, dekoracije za sve prigode\nAranžirani pokloni i dekoracije specijalnost su Vrtnog centra. Razgledajte galeriju poklon-aranžmana koje smo kreirali iz artikala u našoj prodaji. Kupite gotove aranžmane ili naručite prema Vašoj želji.\nOvo je samo manji dio onoga što nudimo u našem Vrtnom centru:\nNastojimo ići u korak s trendovima pa zalihe robe za kreiranje aranžmana često obnavljamo. Pronaći ćete velik izbor posuđa za domaćinstvo, dekorativnih detalja i funkcionalnih predmeta. Dekorirani pokloni mogu se izraditi i po Vašoj želji. Izaberite artikle u našem prodajnom prostoru i obratite se našim vještim i maštovitim aranžerkama.\nAranžirani pokloni iz našeg poklon-dućana\nUnutar Vrtnog centra posluje cvjećarna s poklon-dućanom pa u svako doba i za svaku prigodu imamo spremne odgovore i za najzahtjevnije ukuse.\nTagovi: #Gift Shop


Čavić: Moguće da opozicija potpuno napusti NSRS - Klix.ba\nBiH Čavić: Moguće da opozicija potpuno napusti NSRS\nČavić: Moguće da opozicija potpuno napusti NSRS\n2.12.2015. u 16:22\nNSRS (Foto: SRNA)\nPoslanik NDP-a u Narodnoj skupštini Republike Srpske Dragan Čavić izjavio je da će insistirati kod Saveza za promjene da poslanici opozicije u potpunosti napuste parlament RS "ukoliko ne bude došlo do promjene skupštinskog rukovodstva u skladu sa poslovnikom".\n"Poslanici opozicije žele da učestvuju u parlamentarnoj raspravi, ali nas u tome onemogućava skupštinska većina jer ne želi da konstituiše Narodnu skupštinu prema poslovniku", rekao je Čavić novinarima u Banjoj Luci, u pauzi sjednice parlamenta.\nČavić je napomenuo da, prema skupštinskom poslovniku, jedno potpredsjedničko mjesto pripada najvećoj opozicionoj stranci u RS, dodavši da je poznato da će prijedlog SDS-a za ovu poziciju biti poslanica Sonja Karadžić-Jovičević.\n"Ako ne žele da biraju Sonju Karadžić-Jovićević, onda je meni potpuno jasno da je razlog zato što je ona kćerka prvog predsjednika RS Radovana Karadžića", rekao je Čavić.\nGovoreći o Prijedlogu rebalansa budžeta RS za 2015. godinu, Čavić je rekao da vlast "u kontinuitetu u posljednjih nekoliko godina povećava kreditno zaduženje Republike i to samo za pokriće budžetskih deficita".\nOn je rekao da se ove godine iz budžeta RS samo na ime kamata za otplatu kredita plaća 59 miliona KM, a uz glavnicu to iznosi 510 miliona KM.\nČavić je rekao da za posljednje četiri godine ukupan iznos otplate duga na ime rata kredita Republike Srpske iznosi 1,997 milijardi KM, što iznosi više od jednog prosječnog budžeta Republike.