PRAVILNIK O RADU - PRIJEDLOG - JU POLJOPRIVREDNA ŠKOLA\nNaslovna Novosti Savjet roditelja PRAVILNIK O RADU – PRIJEDLOG\nPRAVILNIK O RADU – PRIJEDLOG\nREPUBLIKA SRPSKA P R I J E D L O G\nJU POLJOPRIVREDNE ŠKOLE BANJA LUKA\nBanja Luka, februar 2015. godine\nNa osnovu člana 11. Zakona o radu –prečišćeni tekst (“Službeni glasnik Republike Srpske “, broj: 55/07), člana 94. Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj: 74/08, 106/09, 104/11 i 33/14), Opšteg kolektivnog ugovora („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj: 40/10), Posebnog kolektivnog ugovora za zaposlene u oblasti obrazovanja i kulture („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj: 59/14) i člana ___. Statuta JU Poljoprivredne škole Banjaluka, uz pribavljeno mišljenje Savjeta učenika, Savjeta roditelja, radnika i Sindikalne organizacije Škole, Školski odbor, na ___________ sjednici održanoj dana ___________, donio je\nO R A D U\nPravilnikom o radu (u daljem tekstu: Pravilnik) u skladu sa Zakonom o radu, Opštim kolektivnim ugovorom i Posebnim kolektivnim ugovorom za zaposlene u oblasti obrazovanja i kulture Republike Srpske, bliže se uređuje prijem radnika u radni odnos, zaključivanje i primjena ugovora o radu, raspoređivanje radnika, radno vrijeme, odmori i odsustva, zaštita radnika, plate i naknade, odgovornost za povredu obaveza iz ugovora o radu i materijalna odgovornost, prestanak radnog odnosa, reprezentativnost sindikata, informisanje radnika, zaštita prava radnika, te druga prava vezana za radni odnos radnika u Javnoj ustanovi Poljoprivredna škola Banjaluka (u daljem tekstu: Škola).\n(1) Prijem radnika u radni odnos u Školi, odnosno kriterijumi, način bodovanja kandidata i procedura prijema radnika, definisani su važećim Pravilnikom o proceduri i kriterijumima prijema radnika u srednjim školama, koji donosi ministar prosvjete i kulture Republike Srpske.\n(2) Zaključivanjem ugovora o radu između Škole i radnika zasniva se radni odnos.\n(3) Prava i obaveze iz radnog odnosa nastaju sa danom kada radnik, na osnovu ugovora o radu, stupi na rad kod poslodavca.\nRadnikom, u smislu ovog Pravilnika, smatra se lice koje je zaposleno u Školi na osnovu ugovora o radu.\nPoslodavcem, u smislu ovog Pravilnika, smatra se Škola.\nUgovorom o radu, u smislu ovog Pravilnika, smatra se ugovor koji se zaključuje između radnika i Škole na osnovu kojeg se zasniva radni odnos.\nII – ZAKLJUČIVANJE I PRIMJENA UGOVORA O RADU\n1. Odluka o potrebi zasnivanja radnog odnosa\n(1) Kada se u Školi ukaže potreba za zasnivanjem radnog odnosa sa novim radnikom, direktor donosi odluku o potrebi zasnivanja radnog odnosa pod uslovima iz ovog Pravilnika.\n(2) Radni odnos sa novim radnikom, ako se ne radi o nastavniku, stručnom saradniku, sekretaru i računovođi, direktor može zasnovati bez oglašavanja.\n(1) Ako je upražnjeno radno mjesto nastavnika i saradnika, direktor raspisuje javni konkurs, obavezno posredstvom Zavoda za zapošljavanje Republike Srpske.\n(2) Konkurs za popunu upražnjenog radnog mjesta objavljuje se u dnevnim novinama.\n(3) Direktor škole dužan je da prije raspisivanja konkursa za popunjavanje upražnjenog radnog mjesta sa punom ili nepunom sedmičnom normom na to radno mjesto rasporedi nastavnika ili stručnog saradnika za čijim radom je djelimično ili potpuno prestala potreba u drugoj školi, koja se nalazi na području za koje je osnovan aktiv direktora srednjih škola, ukoliko je navedeno lice sa tim saglasno.\n(4) Ukoliko i nakon prijema nastavnika časovi za određeni nastavni predmet ne budu u potpunosti zastupljeni, predsjednici aktiva direktora osnovnih i srednjih škola sa područja na kojem se škole nalaze razmijenjuju informacije o raspoloživom potrebnom kadru s ciljem njihovog zaposlenja.\n(5) Nastavnika, odnosno stručnog saradnika bira direktor škole, na prijedlog Komisije za izbor.\n(6) Komisiju za izbor imenuje Školski odbor.\n(7) Komisija za izbor dužna je u skladu sa Pravilnikom o kriterijima i proceduri prijema radnika u radni odnos u školi, u roku od osam dana od dana zaključenja konkursa, sačiniti i predložiti direktoru listu kandidata koji ispunjavaju uslove konkursa.\n(8) Direktor je dužan primiti u radni odnos prvog kandidata sa liste.\n(9) Ukoliko kandidat iz stava 8. ovog člana ne prihvati ponuđeno radno mjesto, Komisija za izbor predlaže direktoru da donese odluku o prijemu u radni odnos sljedećeg kandidata sa liste.\n(10) Kandidat koji je nezadovoljan odlukom o izboru ima pravo da podnese prigovor Školskom odboru u roku od osam dana od dana prijema obavještenja.\n(11) Odluka Školskog odbora je konačna.\n(12) Ukoliko se na konkurs ne prijavi nastavnik sa propisanom stručnom spremom, direktor može primiti na određeno vrijeme, do kraja nastavne godine, lice koje ne ispunjava uslove u pogledu potrebne stručne spreme, sa najmanje četiri odslušana semestra tog predmeta u toku studija i radni odnos mu ne može prerasti na neodređeno vrijeme.\n(1) Ugovor o radu sa odabranim licem, budućim radnikom, može se zaključiti u pismenoj formi:\n1) na neodređeno vrijeme sa punim i nepunim radnim vremenom,\n2) na određeno vrijeme sa punim i nepunim radnim vremenom,\n3) na neodređeno i određeno vrijeme uz probni rad,\n4) sa pripravnikom.\n(2) Ugovor o radu u kome nije naznačeno vrijeme trajanja smatraće se ugovorom o radu na neodređeno vrijeme.\n(1) Ugovor o radu na određeno vrijeme može se zaključiti u sljedećim slučajevima:\n1) izvršavanja posla koji traje do šest mjeseci,\n2) privremenog povećanja obima posla,\n3) zamjene odsutnog radnika do godinu dana i\n4) obavljanje posla čije je trajanje unaprijed određeno prirodom i vrstom posla.\n(2) Ugovor o radu zaključen suprotno odredbi stava 2. ovog člana, smatra se ugovorom o radu na neodređeno vrijeme.\n(3) Ugovor o radu na određeno vrijeme može se produžavati jednom ili više puta, ali najviše do dvije godine od dana zaključivanja ugovora o radu na određeno vrijeme.\n(4) Prekidi do kojih dolazi pri produženju ugovora o radu na određeno vrijeme, a koji traju do dvije sedmice, uračunavaju se u trajanje ugovora.\n(5) Ako radnik nakon isteka roka od dvije godine, uz izričitu ili prećutnu saglasnost poslodavca, nastavi da radi, smatraće se da je zasnovao radni odnos na neodređeno vrijeme.\n(6) Ako se radnik, nakon prekida rada zbog isteka roka iz ugovora o radu, više puta zapošljava kod istog poslodavca na osnovu ugovora o radu na određeno vrijeme i na taj način ostvari 24 mjeseca rada u toku poslednje tri godine, smatraće se da je zasnovao radni odnos na neodređeno vrijeme.\n3. Forma i sadržaj ugovora o radu\n(1) Ugovor o radu zaključuje se u pismenom obliku i sadrži sljedeće podatke:\n1) naziv i sjedište poslodavca,\n2) ime, prezime, vrsta i stepen stručne spreme i prebivalište, odnosno boravište radnika,\n3) datum stupanja radnika na rad,\n4) radno mjesto na koje se radnik zapošljava i mjesto rada, sa podacima o dužini i rasporedu radnog vremena,\n5) plate, novčane naknade i druga primanja radnika po osnovu rada,\n6) dužine godišnjeg odmora,\n7) trajanje ugovora, ako se zaključuje ugovor o radu na određeno vrijeme,\n8) rokovi za otkazivanje ugovora o radu zaključenog na neodređeno vrijeme,\n9) poslovi sa posebnim uslovima rada na radnom mjestu, ako postoje,\n10) drugi podaci koje poslodavac i radnik smatraju značajnim za uređivanje odnosa koji nastaju na osnovu rada radnika.\n(2) Umjesto podataka iz stava 1. tačke 6) do 10) ovog člana, u ugovoru o radu mogu se navesti odredbe odgovarajućih zakona, kolektivnih ugovora ili ovog Pravilnika, kojima su ta pitanja uređena.\n(3) Poslodavac je dužan da jedan primjerak ugovora o radu dostavi radniku prije stupanja na rad.\n(1) Radi obavljanja probnog rada, prije zasnivanja radnog odnosa, sa radnikom se može zaključiti ugovor o probnom radu do tri mjeseca.\n(2) Ugovor o probnom radu može se, izuzetno, sporazumno produžiti još do tri mjeseca.\n(3) Radniku koji ne zadovolji za vrijeme probnog rada prestaje radni odnos istekom roka određenog ugovorom o probnom radu.\n(4) Za vrijeme probnog rada radnik ima sva prava iz radnog odnosa.\n(5) Poslodavac je dužan svakom radniku sa kojim je zaključio ugovor o probnom radu, za vrijeme trajanja tog rada, obezbijediti stručni nadzor i praćenje njegovog rada radi ocjenjivanja.\n(6) Lica koja vrše stručni nadzor i ocjenjivanje moraju imati najmanje kvalifikaciju i stepen stručne spreme radnika čiji rad nadziru, kao i radno iskustvo na tim poslovima i kod tog poslodavca.\n(7) Ocjena probnog rada vrši se svakodnevno, a konačna ocjena rezultata daje se poslodavcu istekom probnog rada.\n(8) Ukoliko je radnik zadovoljio na poslovima radnog mjesta za vrijeme probnog rada, sa poslodavcem zaključuje ugovor o radu.\n(9) Radniku koji ne zadovolji na poslovima radnog mjesta za vrijeme probnog rada prestaje radni odnos s danom isteka roka utvrđenog ugovorom o probnom radu.\n5. Dopunsko osposobljavanje, stručno obrazovanje i usavršavanje\n(1) Škola može radnika uputiti na određene oblike stručnog osposobljavanja i usavršavanja, u skladu sa zahtjevima i potrebama radnog mjesta radnika, a posebno kada dođe do usvajanja i primjene novih metoda u organizaciji i tehnologiji rada.\n(2) Radnik je dužan da postupi po zahtjevima poslodavca za dopunsko osposobljavanje i za stručno obrazovanje i usavršavanje u smislu stava 1. ovog člana.\n(3) Direktor Škole određuje koji radnici će se upućivati na usavršavanje i osposobljavanje, i pod kojim uslovima.\n6. Rad pripravnika\n(1) Pripravnikom se smatra lice koje je završilo srednju, višu školu ili fakultet, koje prvi put zasniva radni odnos u tom zanimanju i koje treba, prema zakonu, položiti stručni ispit, a potrebno mu je predhodno radno iskustvo u njegovom zanimanju ili profesiji.\n(2) Pripravnik zasniva radni odnos na određeno ili neodređeno vrijeme u zavisnosti od potrebe za radnicima određene vrste i stepena stručne spreme.\nZa vrijeme trajanja pripravničkog staža pripravnik ima sljedeća prava i obaveze:\n1) da vodi evidenciju o realizaciji plana stažiranih nastavnika,\n2) da se pridržava utvrđenog programa,\n3) da postupa po uputstvima mentora u sprovođenju pripravničke obuke,\n4) da aktivno učestvuje u svim djelatnostima Škole,\n5) da izvršava i ostale obaveze.\nProgram osposobljavanja pripravnika na radnom mjestu nastavnika i stručnog saradnika utvrđuje ministar, a pripravnika na ostalim radnim mjestima direktor Škole.\nProgram osposobljavanja pripravnika obuhvata naročito:\n1) poslove koje će radnik obavljati,\n2) upoznavanje opštih akata i propisa kojim je regulisan rad Škole,\n3) upoznavanje sa evidencijom i dokumentacijom koja se vodi u Školi radi sticanja drugih znanja i sposobnosti.\n(1) Pripravnički rad u Školi traje najduže 12 mjeseci i po završetku pripravničkog rada, pripravnik polaže stručni ispit, a ako u roku od deset mjeseci po isteku pripravničkog staža ne položi stručni ispit, prestaje mu radni odnos.\n(2) Nastavnik i stručni saradnik koji je stekao radno iskustvo van škole, u trajanju od najmanje godinu dana u struci, može biti izabran za nastavnika, odnosno stručnog saradnika ako položi stručni ispit.\n(3) Nastavnik i stručni saradnik iz stava 2. ovog člana nema status pripravnika, a stručni ispit polaže pod istim uslovima predviđenim za pripravnika.\n(4) Direktor škole donosi rješenje o prestanku radnog odnosa nastavniku ili stručnom saradniku koji u roku predviđenom u stavu 1. ovog člana ne položi stručni ispit, osim u izuzetnim slučajevima ako je nastavnik ili stručni saradnik bio na bolovanju dužem od mjesec dana.\n(1) Rad pripravnika van nastave prati i pomaže mu u osposobljavanju neposredni rukovodilac kao mentor i direktor Škole.\n(2) Ako je potrebno, pripravniku van nastave, može se imenovati za mentora stručno lice izvan Škole, koje će samostalno pratiti rad pripravnika ili u tome pomagati rukovodiocu.\n7. Pripravnici na radnim mjestima nastavnika i saradnika u nastavi\n(1) Pripravniku u nastavi mentora određuje direktor, a na osnovu mišljenja Nastavničkog vijeća.\n(2) Mentor se imenuje iz reda nastavnika i saradnika koji ispunjavaju uslove za to.\n(3) Lice izvan Škole može se imenovati za mentora u slučaju da u Školi nema nastavnika ili saradnika koji ispunjavaju potrebne uslove.\n(4) Rad mentora uračunava se u njegovo radno vrijeme u okviru 40-časovne radne nedjelje.\n(5) Naknada za rad mentora izvan Škole utvrđuje se ugovorom o obavljanju povremenih i privremenih poslova.\n(1) Mentor, u toku pripravničkog staža, naročito obavlja sljedeće poslove:\n1) sačinjava i vodi plan stažiranja pripravnika,\n2) usmjerava pripravnika u toku osposobljavanja u skladu sa programom osposobljavanja,\n3) vrši kontrolu rada pripravnika,\n4) vrši ocjenu dnevnika (evidentnog lista) pripravnika, koji je pripravnik obavezan voditi,\n5) vrši raspored pripravnika na određene poslove u okviru utvrđenog programa.\n(2) Najkasnije 30 od dana isteka pripravničkog staža, mentor sačinjava pismeni izvještaj o radu pripravnika.\n(1) Pripravnik u nastavi izvodi nastavu iz predmeta za koji je stručan, kao i druge poslove utvrđene programom rada, pod nadzorom i uz pomoć mentora.\n(2) Nastavnici istih ili srodnih predmeta, rukovodioci razrednog ili odjeljenjskog vijeća, kao i direktor Škole, njegov pomoćnik i ostali radnici koji su stručni, dužni su da pripravniku pruže pomoć radi što uspješnijeg osposobljavanja.\n(1) Za vrijeme pripravničkog staža pripravnik u nastavi vodi evidentni list u koji unosi izvršenje planova rada.\n(2) Evidentni list i plan rada pripravnika pregleda mentor i o njima daje svoje mišljenje i uputstva prije nego što budu dostavljeni direktoru Škole.\n(1) Po isteku pripravničkog staža mentor pismenim putem izvještava direktora Škole o radu pripravnika.\n(2) Izvještaj mentora sadrži:\n1) vrijeme rada pripravnika s napomenom o odsustvima,\n2) opis poslova koje je pripravnik obavljao, njegovu ažurnost i sl.,\n3) ocjenu saradnje i odnosa koje je uspostavio sa kolegama i učenicima,\n4) ostala zapažanja od značaja za ocjenjivanje pripravnika.\n8. Polaganje stručnog ispita\n(1) Škola podnosi prijavu i snosi troškove prvog polaganja pripravničkog ispita.\n(2) Rokovi i način polaganja stručnog ispita nastavnika i stručnih saradnika utvrđeni su Pravilnikom o polaganju stručnog ispita nastavnika i stručnih saradnika koji donosi ministar prosvjete i kulture.\n9. Volonterski rad\n(1) Škola može pripravnika primiti na obavljanje pripravničkog staža i bez zaključivanja ugovora o radu (volonterski rad), ako su položeni stručni ispit ili radno iskustvo, prema zakonu, uslov za zasnivanje radnog odnosa pripravnika (volontererski rad).\n(2) Volonterski rad može trajati onoliko vremena koliko je, prema zakonu, za određeno stručno zvanje propisano trajanje pripravničkog staža.\n(3) Trajanje volonterskog rada iz stava 2. ovog člana računa se u pripravnički staž i u radno iskustvo kao uslov za rad na određenim poslovima. Ugovor se zaključuje u pismenoj formi i jedna kopija se podnosi nadležnom Zavodu za zapošljavanje u roku od pet dana od njegovog zaključivanja radi evidencije i kontrole.\n(4) Volonterom se smatra lice koje je završilo srednju, višu školu ili fakultet, a koje po prvi put zasniva radni odnos u tom zanimanju, koje je dužno prema zakonu položiti stručni ispit i kome je potrebno predhodno radno iskustvo u njegovom zanimanju ili profesiji.\n(5) Volonter ima pravo na zdravstveno osiguranje kako je to regulisano propisima u pogledu nezaposlenih lica, a koje obezbjeđuje nadležni Zavod za zapošljavanje. Škola plaća 35% minimalne zarade za svakog volontera Zavodu za zapošljavanje koji pokriva osiguranje volontera u slučaju povrede na radu ili profesionalne bolesti.\n(6) Volonteri imaju pravo na dnevni odmor u toku rada, kao i između dva uzastopna radna dana.\n10. Obavljanje povremenih i privremenih poslova\n(1) Za obavljanje povremenih i privremenih poslova može se zaključiti ugovor pod uslovom:\n1) da ne predstavljaju poslove za koje se zaključuje ugovor o radu na određeno ili neodređeno vrijeme, sa punim ili nepunim radnim vremenom,\n2) da ne traju duže od 60 dana u toku kalendarske godine.\n(2) Ugovor iz stava 1. ovog člana sadrži odredbe o poslu radi čijeg se izvršenja zaključuje ugovor, rokovima za otpočinjanje i izvršenje posla, uslovima i načinu njegovog izvršenja, kao i visini, roku i načinu isplate nagrade za izvršeni posao.\n(3) Pored prava na naknadu izvršilac posla ima pravo i na zdravstveno i penzijsko osiguranje za slučaj povrede na radu ili profesionalnog oboljenja.\nIII – RASPOREĐIVANJE RADNIKA\n(1) Radnik Škole može biti, u interesu i zbog potrebe radnog procesa, raspoređen na bilo koje radno mjesto u Školi koje odgovara njegovoj stručnoj spremi i zanimanju, kao i znanju i sposobnostima, sa ili bez njegovog pristanka.\n(2) U slučaju raspoređivanja radnika na druge poslove direktor Škole sa radnikom zaključije aneks ugovora o radu.\n(1) Radnik Škole može biti, u interesu i zbog potrebe radnog procesa, raspoređen u drugu školu, na radno mjesto koje odgovara stepenu stručne spreme određene vrste zanimanja, znanju i sposobnostima.\n(2) Radnik može biti raspoređen, u smislu stava 1. ovog člana, na određeno ili na neodređeno vrijeme, i to na puno ili nepuno radno vrijeme ( dopuna radne, odnosno nastavne norme).\n(3) Prava iz radnog odnosa regulišu se ugovorom ili sporazumom između škola.\n(4) Radnik druge škole može, u istim slučajevima i pod istim uslovima koji su utvrđeni ovim članom, biti raspoređen u Školu.\nIV- RADNO VRIJEME\n1.Puno radno vrijeme\n(2) Puno radno vrijeme iznosi 40 sati za pet radnih dana, ako posebnom odlukom direktora nije drugačije utvrđeno.\n(3) Radno vrijeme nastavnika i stručnih saradnika iznosi 40 časova u okviru radne nedjelje.\n(4) Strukturu i raspored obaveza nastavnika, odnosno saradnika u okviru radne nedjelje utvrđuje Škola godišnjim programom rada.\n(5) O prisutnosti radnika na radu vodi se dnevna evidencija (šihtarica).\n(6) Raspored radnog vremena radnika treba sačiniti najmanje za 30 narednih dana i to oglasiti na način koji je je pristupačan svim radnicima.\n(7) Ako Škola konkursom ne može da obezbijedi stručno lice za izvođenje nastave iz određenog predmeta, te časove može da rasporedi između nastavnika tog predmeta do kraja školske godine, a najviše šest časova po nastavniku.\n(1) Sa radnikom se može zaključiti ugovor o radu sa nepunim radnim vremenom.\n(2) Radnik može zaključiti ugovor o radu sa nepunim radnim vremenom kod više poslodavaca i na taj način ostvariti puno radno vrijeme.\n(3) Za rad sa nepunim radnim vremenom radnik ostvaruje platu i druga prava iz radnog odnosa srazmjerno radnom vremenu određenom ugovorom o radu.\n(1) Rad Škole organizovan je u dvije smjene – prva i druga smjena.\n(2) Radno vrijeme vannastavnog osoblja organizovano je u dvije smjene, prva i druga smjena.\n(3) Radnici na održavanju higijene školskog prostora i domar rade u dvije smjene:\n– prva smjena od 6,00 do 14,00 časova i\n– druga smjena od 12,00 do 20,00 časova.\n(4) Radnici u računovodstvenoj i pravnoj službi rade u prvoj smjeni od 7,00 do 15,00 časova.\n(5) Radno vrijeme direktora Škole je od 7,00 do 15,00 časova.\n(6) Radno vrijeme pedagoga i psihologa organizovano je u dvije smjene,\n– prva smjena od 7,00 do 15,00 časova\n– druga smjena od 11,00 do 19,00 časova.\n(7) Radno vrijeme bibliotekara je od 8,00 do 16,00 časova.\n(8) Raspored radnog vremena nastavnog osoblja usklađen je sa rasporedom časova i Godišnjim programom rada Škole.\n(1) Radno vrijeme u skladu sa Zakonom o radu i kolektivnim ugovorom, može se u toku godine preraspodijeliti, tako da u toku jednog perioda traje duže, a tokom drugog perioda kraće od punog radnog vremena.\n(2) Ako je uvedena preraspodjela radnog vremena, prosječno radno vrijeme ne može biti duže od 40 časova prosječno sedmično, u cijeloj kalendarskoj godini.\n(3) Duže radno vrijeme iz jednog perioda godine, u smislu stava 1. ovog člana, ne smatra se prekovremenim radom.\nRadnik je dužan da radi duže od punog radnog vremena u slučaju neplaniranog povećanja obima posla, otklanjanja posljedica vremenskih nepogoda, havarija na sredstvima rada, požara i zemljotresa, epidemija i drugih nesreća.\n(1) Prekovremeni rad ne može trajati više od 10 časova sedmično.\n(2) Izuzetno, radnik može dobrovoljno raditi prekovremeno još najviše 10 časova sedmično.\n(3) Radnik u toku kalendarske godine ne može raditi prekovremeno više od 150 časova.\nZa vrijeme prekovremenog rada radniku se uvećava plata u skladu sa odredbama kolektivnog ugovora.\n(1) Rad u vremenu između 22 sata i 6 sati narednog dana smatra se noćnim radom.\n(2) Noćni rad se uvodi i određuje odlukom direktora Škole.\n7. Dopunski rad\n(1) Radnik koji je zaključio ugovor o radu s punim radnim vremenom može, bez saglasnosti poslodavca zaključiti ugovor sa još jednim poslodavcem za rad do polovine punog radnog vremena, pod uslovom da se radno vrijeme radnika kod tih poslodavaca vremenski ne podudara i da se ne radi o obavljanju poslova iz člana 113. Zakona o radu.\n(2) Saglasnost za rad je obavezna u slučaju da poslodavci obavljaju istu vrstu djelatnosti.\nV- ODMORI I ODSUSTVA\n(1) Radnik koji radi sa punim radnim vremenom koristi odmor u toku radnog vremena u trajanju od 30 minuta.\n(2) Vrijeme dnevnog odmora u toku radnog vremena uračunava se u puno radno vrijeme radnika.\nNastavnici odmor u toku dana koriste u vrijeme školskih odmora između časova neposrednog vaspitno – obrazovnog rada.\n2. Dnevni odmor između dva uzastopna radna dan\nRadnik ima pravo na dnevni odmor između dva uzastopna radna dana u trajanju od najmanje 12 časova neprekidno.\nRadnik ima pravo na sedmični odmor u trajanju od najmanje 24 časa neprekidno, prema unaprijed određenom rasporedu, a ukoliko je neophodno da radnik radi na svoj sedmični dan odmora, naknadno će biti određeno kada će radnik koristiti dan odmora.\n(1) Radnik koji ima šest mjeseci neprekidnog rada ima pravo na godišnji odmor, u trajanju od najmanje 18 radnih dana, a za svake tri navršene godine radnog staža godišnji odmor se uvećava po jedan dan.\n1) samohranom roditelju, staraocu i usvojiocu sa maloljetnom djecom do sedam godina – dva dana,\n2) roditelju, staraocu i usvojiocu hendikepiranog djeteta – tri dana,\n3) invalidu rada i ratnom vojnom invalidu – dva dana,\n(3) Ne smatra se prekidom rada odsustvovanje za koje je radnik ostvario naknadu plate.\nRadnik koji nema šest mjeseci neprekidnog rada ima pravo na godišnji odmor u trajanju od jedan dan za svaki navršeni mjesec rada.\n(1) Nastavnici i saradnici koriste godišnji odmor za vrijeme školskog raspusta i tada svim radnicima godišnji odmor može trajati do kraja ljetnjeg raspusta, ako nemaju radnih obaveza.\n(2) Direktor i pomoćnik direktora Škole koriste godišnji odmor kao i nastavnici.\n(3) Radnice koje rade na poslovima nastave i koje za vrijeme školskog raspusta koriste porodiljsko odsustvo godišnji odmor za tekuću kalendarsku godinu koriste po zaključivanju porodiljskog odsustva.\n(4) Radnici koji u toku nastavnog procesa ispune uslove za starosnu penziju, godišnji odmor koriste prije ispunjenja uslova za odlazak u penziju.\n(5) Ukoliko nastavnici i saradnici koriste godišnji odmor van ljetnjeg raspusta, odmor se određuje prema čl. 42. i 43. ovog Pravilnika.\n(6) Radnici, osim nastavnika, saradnika, direktora i pomoćnika direktora, mogu koristiti godišnji odmor u više dijelova, u skladu sa zakonom i na osnovu rješenja direktora Škole.\nKod određivanja trajanja godišnjeg odmora, smatra se da je radno vrijeme raspoređeno na pet radnih dana u sedmici, tako da se dani sedmičnog odmora, praznici u koje se ne radi i vrijeme privremene nesposobnosti za rad neće računati u dane godišnjeg odmora.\n(1) Radnik ima pravo na plaćeno odsustvo u trajanju do osam radnih dana u kalendarskoj godini u sljedećim slučajevima:\n1) prilikom sklapanja braka – pet radnih dana,\n2) u slučaju smrti člana uže porodice – pet radnih dana,\n3) u slučaju smrti člana šire porodice – dva radna dana\n4) u slučaju teže bolesti člana uže porodice – tri radna dana,\n5) u slučaju teže bolesti člana šire porodice – dva radna dana,\n6) prilikom rođenja djeteta – tri radna dana,\n7) prilikom vjenčanja djeteta – dva radna dana,\n8) dobrovoljnog davanja krvi – dva radna dana prilikom svakog davanja krvi,\n9) radi zadovoljavanja vjerskih i tradicijskih potreba – dva radna dana,\n10) preseljenja u drugi stan – dva radna dana,\n11) elementarne nepogode kojom je ugrožena egzistencija radnika i njegove porodice – tri radna dana,\n12) u slučaju obrazovanja i usavršavanja na zahtjev poslodavca i na vlastiti zahtjev u skladu sa obrazovnim programom,\n13) u slučaju sindikalnog obrazovanja i usavršavanja na kursevima i seminarima za vrijeme dok isti traju.\n(2) Plaćeno odsustvo iz stava 1. ovog člana, ne može biti duže od osam radnih dana u toku jedne kalendarske godine, osim u slučaju smrti člana uže porodice.\n(3) Radnik u slučaju potrebe, može u toku kalendarske godine koristiti plaćeno odsustvo po više osnova.\n(6) Članom uže porodice radnika smatraju se: bračni i vanbračni supružnici, njihova djeca (bračna, vanbračna i usvojena), pastorčad, djeca uzeta pod starateljstvo, majka, otac, očuh i maćeha, a članom šire porodice smatraju se: brat, sestra, djed, baba i srodnici bračnog druga do drugog stepena srodstva.\n(1) Radniku se može odobriti neplaćeno odsustvo sa rada do godinu dana, radi:\n1) obavljanja neodložnih ličnih i porodičnih poslova koje je radnik dužan obrazložiti u svom zahtjevu,\n2) pripremanja i polaganja ispita, kao i pripremanja magisterija ili doktorata, ukoliko se radnik ne obrazuje u interesu Škole,\n3) posjete članu porodice koji živi u inostranstvu,\n4) stručnog usavršavanja u inostranstvu, ukoliko nije u interesu Škole,\n5) njege teško oboljelog člana porodice i\n6) u drugim opravdanim slučajevima.\n(2) Za vrijeme neplaćenog odsustva prava i obaveze radnika po osnovu rada miruju, a troškove penzijskog i invalidskog osiguranja snosi korisnik neplaćenog odsustva.\nVI – ZAŠTITA RADNIKA\n(1) Poslodavac je dužan da obezbijedi adekvatne uslove rada u skladu sa pedagoškim standardima i sve potrebne uslove zaštite na radu kojim se štiti fizičko i psihičko zdravlje radnika u procesu rada.\n(2) Poslodavac je obavezan da sve radnike osigura kod osiguravajućeg društva (kolektivno osiguranje) od posljedica povrede na radu ili u vezi sa radom.\n(3) Poslodavac je dužan da sve zaposlene radnike prijavi na zdravstveno osiguranje, penzijsko-invalidsko osiguranje i osiguranje od nezaposlenosti, u skladu sa zakonom.\nPosebna zaštita maloljetnika, žena i materinstva, bolesnih i invalidnih lica, regulisana je Zakonom o radu i Opštim kolektivnim ugovorom.\n2. Privremena spriječenost za rad\n(1) Radnik je dužan da, najkasnije u roku od 3 dana od dana nastupanja privremene nesposobnosti za rad u smislu propisa o zdravstvenom osiguranju, o tome dostavi poslodavcu potvrdu nadležnog ljekara.\n(2) U slučaju teže bolesti, umjesto radnika, potvrdu poslodavcu dostavljaju članovi uže porodice ili druga lica sa kojima živi u domaćinstvu.\nRadnik ima pravo na naknadu plate za vrijeme privremene spriječenosti za rad u skladu sa propisima o zdravstvenom osiguranju.\nVII- PLATE I NAKNADE\n(1) Za obavljeni posao, prema organizaciji i sistematizaciji poslova, radniku pripada plata u skladu sa Zakonom o radu, kolektivnim ugovorom, Zakonom o platama za zaposlene u oblasti prosvjete i kulture Republike Srpske i ovim Pravilnikom.\n(2) Prilikom svake isplate plate radniku se uručuje pismeni obračun.\n(3) Pojedinačne isplate plata nisu javne.\n(4) Osnovna plata za puno radno vrijeme utvrđuje se tako što se cijena rada, kao izraz vrijednosti za najjednostavniji rad, pomnoži sa odgovarajućim koeficijentom koji je utvrđen prema odgovarajućoj platnoj grupi i platnoj podgrupi.\n(5) Sastavni dio osnovne plate je uvećanje po osnovu radnog staža radnika koje iznosi 0,5% za svaku navršenu godinu staža osiguranja.\n(6) Cijenu rada utvrđuju potpisnici kolektivnog ugovora u skladu sa planiranim sredstvima u budžetu Republike Srpske za tekuću godinu.\n(7) Osnovna plata pripravnika iznosi 80% plate radnog mjesta na koje je raspoređen.\n(8) Radnik koji nema propisanu stručnu spremu (neverifikovani radnik), a privremeno obavlja poslove zbog nedostatka kadrova sa propisanom stručnom spremom prima platu 30% manju od verifikovanog radnika istog stepena stručne spreme.\n(1) Osnovna plata uvećava se:\n1) po osnovu rada noću za 35%,\n2) po osnovu prekovremenog rada za 35% i\n3) za rad u dane državnog praznika i druge dane u koje se po zakonu ne radi za 50%.\n(2) Nastavnicima koji u odjeljenju imaju djecu sa posebnim potrebama osnovna plata uvećava se 1% za svako dijete sa posebnim potrebama, srazmjerno broju časova provedenih sa tom djecom u toku sedmice, a najviše 3%.\n(3) Nastavniku, pedagogu, psihologu i socijalnom radniku, koji steknu stručno zvanje mentora, savjetnika i višeg savjetnika na osnovu ocjenjivanja i napredovanja, osnovna plata uvećava se:\n1) za stručno zvanje mentora ………………………………….. 5%,\n2) za stručno zvanje savjetnika ……………………………… 7,5% i\n3) za stručno zvanje višeg savjetnika …………………….. 10 %.\n(4) Nastavnicima i stručnim saradnicima po osnovu postignutih posebnih rezultata u radu za osvojena mjesta i plasman u viši rang takmičenja, nagrada na festivalima i djelatnostima, osnovna plata uvećava se pravilnikom koji donosi Ministarstvo prosvjete i kulture Republike Srpske.\n(1) Kada je Zakonom o radu, kolektivnim ugovorom i ovim Pravilnikom propisano da radnik ne radi iz opravdanih slučajeva, on ima pravo na naknadu plate za to vrijeme.\n(2) U skladu sa stavom 1. ovog člana radnik ima pravo na naknadu plate u visini osnovne plate srazmjerno vremenu provedenom na odmoru ili prekidu rada za vrijeme:\n1) godišnjeg odmora,\n2) plaćenog odsustva,\n3) školovanja i prekvalifikacije na koje ga je uputila Škola.\n(3) U slučaju zamjene radnika koji je odsutan sa posla duže od tri dana, radnik koji ga zamjenjuje ima pravo na naknadu.\n4. Naknada za putne troškove\n(1) Radnik ima pravo na naknadu putnih troškova koji nastaju upućivanjem na službeno putovanje.\n(2) Na naknadu za službeno putovanje imaju pravo i lica koja nisu u radnom odnosu, ako su predhodno uspostavila ugovorni odnos sa Školom po osnovu obavljanja povremenih i privremenih poslova, kao i po osnovu ugovora o djelu i ako su upućena na službeno putovanje, a u vezi obavljanja poslova iz tog ugovora.\n(1) Pod službenim putovanjem iz člana 55. ovog Pravilnika podrazumijeva se putovanje van mjesta redovnog zaposlenja radnika i lica po ugovoru u zemlji i inostranstvu, radi obavljanja određenog službenog posla za Školu, a koje radniku, upućenom na to putovanje prouzrokuje posebne troškove.\n(2) Nalog za službeno putovanje izdaje direktor Škole ili od njega ovlašteno lice.\n(1) Izdaci za naknadu troškova službenog putovanja obuhvataju troškove za:\n2) smještaj i\n3) naknadu troškova prevoza.\n(2) Naknada troškova za ishranu priznaje se radniku u visini dnevnice, a troškovi smještaja i prevoza u visini računa za te troškove, na način propisan ovim Pravilnikom.\nRadnik ima pravo na dnevnicu za službeno putovanje i to:\n1) punu dnevnicu za putovanje koje traje duže od 12 časova,\n2) pola dnevnice za putovanje koje traje od 8 do 12 časova,\n3) za putovanje koje traje do 8 časova ne isplaćuju se izdaci za dnevnicu.\nIznos dnevnica u zemlji i u inostranstvu isplaćuje se u skladu sa važećom Uredbom o naknadama za službena putovanja u zemlji i inostranstvu za zaposlene u javnom sektoru Republike Srpske.\n(1) Dnevnice za službeno putovanje u zemlji obračunavaju se od sata polaska prevoznog sredstva iz mjesta polaska do sata dolaska prevoznog sredstva u mjesto dolaska na službeno putovanje.\n(2) U slučaju korištenja vlastitog automobila vrijeme polaska i povratka računa se od vremena naznačenog u nalogu i izvještaju o službenom putovanju.\n(3) Dnevnice određene za stranu državu u koju se službeno putuje obračunavaju se od časa prelaska granice Bosne i Hercegovine, a dnevnice određene za stranu državu iz koje se dolazi do časa prelaska granice u Bosnu i Hercegovinu.\n(4) Ako se za službeno putovanje kao prevozno sredstvo koristi avion, dnevnica se obračunava od časa polaska aviona s posljednjeg aerodroma do časa povratka na prvi aerodrom u Republici Srpskoj, odnosno Bosni i Hercegovini.\n(5) Ako se službeno putuje u više zemanja, dnevnica se obračunava za svaku stranu državu, posebno ako boravak u toj stranoj državi traje duže od 12 časova.\n5. Naknada troškova za smještaj\n(1) Troškovi smještaja i noćenja na službenom putovanju obračunavaju se u visini plaćenog hotelskog računa, a najviše do visine cijene noćenja u hotelu druge kategorije (sa četiri zvjezdice) u mjestu službenog boravka.\n(2) Troškovi smještaja iz stava 1. ovog člana ne obračunavaju se za smještaj radi dnevnog odmora.\n6. Naknada troškova prevoza\n(1) Izdaci za prevoz učinjeni na službenom putovanju priznaju se u visini za putničke tarife za prevoz sredstvom one vrste i razreda koji se mogu upotrijebiti za službeno putovanje prema putnom nalogu, a u koja spadaju i kola za spavanje.\n(2) Obračun troškova vrši se na osnovu priloženih karata, a izuzetno, kada se karte izgube, po važećoj tarifi, bez prilaganja karata, uz pismeno obrazloženje.\n(3) Izdaci prevoza u lokalnom saobraćaju priznaju se samo na osnovu priloženih karata.\n(4) Izdaci za taksi usluge priznaju se na osnovu računa.\n(1) Radniku kome se odobri na službenom putovanju korištenje putničkog automobila u ličnoj svojini, priznaje se naknada troškova za korišćenje sopstvenog automobila kod obavljanja službenog posla po nalogu poslodavca u visini do 20% cijene goriva po jednom litru za svaki pređeni kilometar.\n(2) O pređenim kilometrima podnosi se uz putni nalog potreban obračun sa potpisom podnosioca obračuna, kao i račun za pravdanje utroška goriva.\n7. Ostali izdaci\n(1) Pod ostalim izdacima koji mogu nastati u vezi službenog putovanja podrazumjevaju se izdaci kao što su:\n1) pribavljanje putničkih isprava,\n2) vakcinacije i ljekarski pregledi,\n3) takse, telefonski i telefaks troškovi,\n4) izdaci za prevoz i prenos pošte i\n5) drugi prateći izdaci na službenom putovanju.\n(2) Izdaci iz stava 1. ovog člana priznaju se i obračunavaju na osnovu računa i drugih dokumenata.\n8. Akontacija i obračun troškova\n(1) Radnik upućen na službeno putovanje ima pravo, da prije polaska na službeni put, naplati od Škole akontaciju u visini predračunskih-procijenjenih troškova koji će nastati na službenom putovanju.\n(2) Akontacija se odobrava putnim nalogom.\n(1) Izdaci za službeno putovanje priznaju se na osnovu obračuna troškova koji se u roku od sedam dana, po završetku putovanja, podnose u skladu sa odredbama ovog Pravilnika, uz pismeni izvještaj o izvršenom službenom putovanju, ovjeren od strane naredbodavca za službeno putovanje.\n(2) Uz obračun iz stava 1. ovog člana, koji je odštampan na putnom nalogu, prilažu se dokumenti kao dokaz o plaćenim računima za:\n1) smještaj (račun),\n2) prevoz (razne karte, rezervacije, račun za spavanje, kabine na brodu, kilometraža za vlastiti automobil, itd),\n3) ostale izdatke (račun za taksi, telefonski i telefaks računi i drugi računi za troškove iz člana 61. ovog Pravilnika).\n(3) Za isplatu troškova putovanja nastalih u inostranstvu prilaže se i kursna lista nacionalne valute, a ako se ne priloži primjenjuje se zvanični kurs Centralne banke BiH za taj period.\n(1) Isplatom troškova putovanja pravda se primljena akontacija za to putovanje.\n(2) Ukoliko se u propisanom roku ne vrati akontacija ne može se vršiti isplata drugih akontacija za službena putovanja, odnosno naplata će se izvršiti prinudnim putem.\n9. Ostala primanja radnika\n1) dnevnicu za službeno putovanje u Republici Srpskoj, Federaciji BiH i u inostranstvu – u visini koju odredi Vlada Republike Srpske posebnim aktom,\n2) naknadu troškova prevoza prilikom dolaska na posao i povratka s posla, u visini mjesečne cijene prevozne karte u javnom saobraćaju za prevoz preko četiri kilometra u jednom pravcu, a najviše do 50 kilometara u jednom pravcu,\n3) otpremninu prilikom odlaska radnika u penziju u visini tri prosječne plate radnika ostvarene u zadnja tri mjeseca prije ostvarivanja prava na penziju,\n4) troškove za prvo polaganje pripravničkog i drugih ispita koji su u svrsi stručnog osposobljavanja radnika i\n5) naknadu troškova za korišćenje sopstvenog automobila kod obavljanja službenog posla po nalogu poslodavca u iznosu od 20% cijene goriva po jednom litru za svaki pređeni kilometar.\nRadniku se isplaćuje:\n1) jubilarna nagrada za deset godina radnog staža u oblasti obrazovanja i kulture u visini najniže plate u Republici i jubilarna nagrada za dvadeset godina radnog staža u oblasti obrazovanja i kulture u visini dvije najniže plate u Republici, iz sredstava grada Banjaluka i\n2) za trideset godina radnog staža u obrazovanju i kulturi Ministarstvo prosvjete i kulture isplaćuje jubilarnu nagradu u visini jedne prosječne plate radnika, u godini kada navršava te godine staža.\n(1) Radniku ili njegovoj porodici isplaćuje se pomoć u slučaju:\n1) smrti radnika – u visini tri prosječne plate u Republici Srpskoj,\n2) smrti člana uže porodice – u visini jedne prosječne plate u Republici Srpskoj,\n3) teške invalidnosti radnika stečene na radnom mjestu (koja je kategorisana od strane nadležnog organa) – u visini dvije prosječne plate u Republici Srpskoj,\n4) rođenja djeteta – u visini jedne prosječne plate u Republici Srpskoj,\n5) elementarnih nepogoda ili požara u stanu radnika – u visini tri prosječne plate u Republici Srpskoj.\n(2) Prosječna plata iz stava 1. ovog člana je iznos prosječne plate u Republici Srpskoj objavljen od strane Republičkog zavoda za statistiku za mjesec koji predhodi događajima iz stava 1. ovog člana.\nPrimanja radnika po osnovu Posebnog kolektivnog ugovora za zaposlene u oblasti obrazovanja i kulture i ovog Pravilnika isplaćivaće se iz budžeta Republike Srpske za tekuću godinu u skladu sa Zakonom o izvršenju budžeta.\n(1) Škola isplaćuje plate i naknade iz ovog Pravilnika u skladu sa terminom prispjeća doznačenih sredstava od strane Ministarstva prosvjete i kulture RS.\n(2) U Školi se vode evidencije o platama na nivou Škole i pojedinačno za svakog radnika u elektronskoj formi.\nVIII – ODGOVORNOST ZA POVREDU OBAVEZA IZ UGOVORA O RADU I MATERIJALNA ODGOVORNOST\n1.Povreda obaveza iz ugovora o radu od strane radnika\n(1) Radnik je odgovoran za povredu radnih obaveza predviđenih Zakonom o radu, kolektivnim ugovorom i Pravilnikom o disciplinskoj i materijalnoj odgovornosti radnika JU Poljoprivredne škole Banjaluka.\n(2) Povredu obaveze iz ugovora o radu, radnik čini neizvršavanjem ili nemarnim, neblagovremenim i nesavjesnim izvršavanjem radne obaveze.\n(3) Povredu radne obaveze radnik može izvršiti činjenjem ili nečinjenjem.\n(4) Za povredu radne obaveze radnik odgovara u postupku za utvrđivanje odgovornosti.\n(5) Odgovornost za povredu radne obaveze ne isključuje krivičnu, prekršajnu i materijalnu odgovornost.\n2. Teže povrede radnih obaveza\n(1) Radnik je dužan da se na radu pridržava obaveza propisanih zakonom, kolektivnim ugovorom, Pravilnikom o radu i ugovorom o radu.\n(2) Težom povredom radnih obaveza smatra se takvo ponašanje radnika na radu ili u vezi sa radom kojim se nanosi ozbiljna šteta interesima Škole, kao i ponašanje radnika iz koga se osnovano može zaključiti da dalji rad radnika u Školi ne bi bio moguć.\n(3) U skladu sa stavom 2. ovog člana, težom povredom radnih obaveza, zbog kojih Škola može da jednostrano raskine ugovor o radu sa radnikom, smatraju se:\n1) neostvarivanje ciljeva i zadataka vaspitno-obrazovnog rada,\n2) odbijanje radnika da izvršava svoje radne obaveze utvrđene ugovorom o radu i rješenjem o 40-časovnoj radnoj nedjelji,\n3) odbijanje nastavnika i stručnog saradnika da izvodi nastavu u skladu sa članom 83. Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju,\n4) odbijanje nastavnika, stručnog saradnika i ostalih radnika da odu na komisijski ljekarski pregled,\n5) krađa, namjerno uništenje, oštećenje ili nezakonito raspolaganje sredstvima Škole, kao i nanošenje štete trećim licima koju je Škola dužna da nadoknadi,\n6) zloupotreba položaja, sa materijalnim ili drugim posljedicama za Školu,\n7) odavanje poslovne ili službene tajne,\n8) nasilno ponašanje prema učenicima, radnicima i trećim licima,\n9) korišćenje alkoholnih pića ili droga za vrijeme radnog vremena,\n10) neopravdan izostanak sa posla u trajanju od tri dana u kalendarskoj godini,\n11) organizovanje instruktivne nastave i kurseva za učenike Škole u kojoj radi,\n12) ispitivanje i ocjenjivanje učenika suprotno Zakonu o srednjem obrazovanju i vaspitanju i pravilnicima,\n13) dovođenje neprimjerenim ponašanjem u pitanje osnovnih moralnih vrijednosti,\n14) organizovanje učenika u političke svrhe,\n15) izazivanje nacionalne ili vjerske netrpeljivosti,\n16) vrijeđanje na času ili u Školi učenika, cijelog odjeljenja, roditelja učenika ili radnih kolega,\n17) organizovanje ili učestvovanje u prodaji knjiga ili druge robe učenicima,\n18) primanje bilo kojeg oblika materijalne koristi od učenika, njihovih roditelja ili od drugih lica,\n19) onemogućavanje kontrole stručnim savjetnicima i inspekcijskim organima,\n20) unošenje oružja u školski prostor,\n21) seksualno uznemiravanje ili zlostavljanje učenika,\n22) nepoštovanje radnog vremena i\n23) upotreba duvanskih proizvoda na času.\n(2) Ako radnik učini propust u radu ili u vezi sa radom koji se ne smatra težom povredom radnih obaveza u smislu stava 2. ovog člana, poslodavac će ga pismeno upozoriti na takvo ponašanje, pa ukoliko radnik, i pored tog upozorenja, ponovi isti ili drugi propust, takvo ponašanje smatraće se težom povredom radnih obaveza zbog kojih poslodavac može radniku otkazati ugovor o radu.\n(3) Ukoliko radnik Škole dođe u alkoholisanom stanju ili postoji sumnja da je u Školu došao pod uticajem opojnih droga, direktor Škole dužan je da odmah o istom obavijesti nadležni centar javne bezbjednosti i uputi radnika na ljekarski pregled.\n(4) Ukoliko se utvrdi da je nastavnik, odnosno stručni saradnik izvršio težu povredu radne dužnosti, direktor Škole otkazuje ugovor o radu nastavniku.\n(1) Ako radnik namjerno ili iz krajnje nepažnje prouzrokuje materijalnu štetu dužan je istu nadoknaditi.\n(2) Ako se visina štete ne može utvrditi u tačnom iznosu, njena se visina utvrđuje u paušalnom iznosu od strane komisije koju imenuje poslodavac ili lice koje on ovlasti.\n(3) U radu komisije učestvuje i prestavnik sindikata kojem radnik pripada.\n(4) Radnik, koji na radu i u vezi sa radom pričini materijalnu štetu poslodavcu, može se osloboditi plaćanja naknade za štetu, ako bi time bila ugrožena egzistencija radnika i njegove porodice i u drugim opravdanim slučajevima.\n(1) Ugovor o radu prestaje da važi:\n1) smrću radnika,\n2) sporazumom poslodavca i radnika,\n3) otkazom ugovora od strane poslodavca ili radnika,\n4) kad radnik navrši 40 godina penzijskog staža ili 65 godina života i najmanje 15 godina staža osiguranja,\n5) sa danom dostavljanja pravosnažnog rješenja o potpunom gubitku radne sposobnosti radnika,\n6) istekom roka važenja ugovora o radu na određeno vrijeme,\n7) ako radnik bude osuđen na bezuslovnu kaznu zatvora ili na mjeru bezbjednosti, vaspitnu ili zaštitnu mjeru u trajanju duže od tri mjeseca – sa danom početka izvršenja kazne, odnosno mjere, ako zbog izvršenja mjere radnik mora odsustvovati s rada,\n8) na osnovu odluke nadležnog suda koja ima za posljedicu prestanak radnog odnosa radnika – sa danom utvrđenim sudskom odlukom,\n9) sa danom prestanka rada poslodavca, odnosno sa danom početka primjene privremene mjere zabrane rada poslodavcu izrečene od strane nadležnog suda na period duži od tri mjeseca.\n(2) Izuzetno od tačke 4. ovog člana, kod utvrđivanja uslova za prestanak ugovora o radu radniku koji je ostvario poseban staž u dvostrukom trajanju poslodavac je dužan da taj dio staža računa u jednostrukom trajanju, ukoliko to radnik zahtjeva.\n(1) Poslodavac može otkazati ugovor o radu :\n1) ako radnik izvrši težu povredu radnih obaveza,\n2) ako se iz ekonomskih, organizacionih i tehnoloških razloga ukaže potreba za prestankom rada radnika,\n3) ako radnik, obzirom na stručne i radne sposobnosti, ne može uspješno izvršavati obaveze iz ugovora o radu,\n4) ako se radnik, u roku od pet radnih dana od dana isteka neplaćenog odsustva ili mirovanja prava iz radnog odnosa, ne vrati na rad.\n(2) Otkaz ugovora o radu u slučajevima iz stava 1. tačka 2) i 3) ovog člana, radniku se može dati ukoliko mu se ne može obezbijediti drugi odgovarajući posao.\nOtkaz ugovora o radu daje se u pismenom obliku, uz navođenje razloga zbog kojih se otkazuje ugovor.\nU slučaju spora pred nadležnim sudom poslodavac je dužan da dokaže postojanje razloga za otkaz ugovora o radu.\nRadniku se ne može otkazati ugovor o radu po osnovu člana 77. stav 1. tačka 2) za vrijeme trudnoće, porodiljskog odsustva, roditeljskog odsustva i skraćenog rada radi njege djeteta.\n3. Otkazivanje ugovora o radu sa ponudom zaključivanja ugovora pod\n(1) Radniku se može otkazati ugovor o radu uz istovremenu ponudu za zaključivanje ugovora o radu pod izmjenjenim uslovima.\n(2) Ako radnik prihvati da zaključi ugovor pod izmjenjenim uslovima zadržava pravo da kod nadležnog suda osporava dopuštenost takve izmjene.\n(3) Radnik koji odbije da zaključi ugovor o radu pod izmjenjenim uslovima, ima pravo na otpremninu.\n(4) U slučaju izmjena pojedinih odredbi ugovora može se, umjesto otkazivanja, zaključiti aneks ugovora o radu.\n4. Otkaz ugovora od strane radnika\n(1) Radnik ima pravo da otkaže ugovor o radu ako su povrede koje poslodavac izvrši takve prirode da se ne može očekivati da radnik nastavi rad, kao i u slučaju kad radnik želi da prekine radni odnos kod poslodavca.\n(2) Otkaz ugovora radnik dostavlja u pismenom obliku u kome je dužan da iznese razloge zbog kojih daje otkaz.\n(1) U slučaju prestanka radnog odnosa, otkazom ugovora o radu od strane poslodavca, otkazni rok zavisi od dužine radnog staža radnika i utvrđuje se za radni staž:\n1) od dvije godine do deset godina radnog staža – 30 dana,\n2) od deset do dvadeset godina radnog staža – 45 dana,\n3) od dvadeset do trideset godina radnog staža – 75 dana i\n4) preko trideset godina radnog staža – 90 dana.\n(2) Nastavnik koji izvodi nastavu može tražiti sporazumni prekid radnog odnosa koji ne može biti kraći od 30 dana prije završetka nastavnog procesa.\n(1) Radniku koji je zaključio ugovor o radu na neodređeno vrijeme, a kojem prestane radni odnos otkazom ugovora o radu od strane poslodavca zbog prestanka potrebe za radom radnika iz ekonomskih, organizacionih i tehnoloških razloga i u ostalim slučajevima u skladu sa Zakonom o radu, nakon najmanje dvije godine neprekidnog rada kod poslodavca, pripada pravo na otpremninu na teret poslodavca.\n(2) Visina otpremnine zavisi od dužine radnog staža kod poslodavca i izračunava se tako da se pomnoži prosječna mjesečna plata radnika u poslednja tri mjeseca, sa brojem godina rada radnika kod poslodavca i brojem:\n1) za rad od dvije do deset godina – 0,35%,\n2) za rad preko deset, zaključno do dvadeset godina – 0,40%,\n3) za rad od preko dvadeset do trideset godina – 0,45% i\n4) za rad preko trideset godina – 0,50%.\n(3) Ako radniku nije isplaćena plata u nekom ili sva tri posljednja mjeseca, kao osnov za otpremninu uzima se obračunata plata za taj period u skladu sa Zakonom o platama i kolektivnim ugovorom.\n(1) Radnik mora posjedovati radnu knjižicu.\n(2) Radna knjižica je javna isprava kojom se dokazuje staž osiguranja i drugi vidovi penzijskog staža radnika.\n(1) Prilikom prestanka radnog odnosa radniku se predaje radna knjižica uz potvrdu.\n(2) Radna knjižica se ne može zadržati ni u kom slučaju niti se mogu upisivati bilo koji podaci izuzev vremena koje je radnik proveo u radnom odnosu.\nX – REPREZENTATIVNOST SINDIKATA\n1) ako je osnovan i djeluje na načelima sindikalnog organizovanja i djelovanja,\n2) ako je nezavisan od državnih organa i poslodavca,\n3) ako se finansira pretežno iz članarine i dugih sopstvenih izvora,\n4) ako ima potreban broj članova na osnovu pristupnica u skladu sa čl. 143. i 144. Zakona o radu,\nXI – INFORMISANJE RADNIKA\nDirektor je dužan informisati radnika o pravima, dužnostima i odgovornostima, a posebno iz Zakona o radu i kolektivnog ugovora, platama, uslovima rada, načinu zaštite prava radnika, opštem stanju i perspektivi poslodavca i djelatnosti, te planovima za budući razvoj, perspektivi radnog odnosa, uslovima rada i zaštite na radu.\nXII – ZAŠTITA PRAVA RADNIKA\nO pravima i obavezama radnika iz radnog odnosa odlučuje direktor Škole.\n(1) Ukoliko radnik smatra da mu je od strane poslodavca povrijeđeno pravo iz radnog odnosa, može podnijeti zahtjev poslodavcu da mu obezbijedi ostvarivanje tog prava, u roku od 30 dana od dana saznanja za povredu prava, a najdalje u roku od tri mjeseca od dana učinjene povrede.\n(2) U slučaju zahtjeva radnika, direktor ili organ upravljanja su obavezni u roku od 30 dana od dana podnošenja dati pismeni odgovor.\n(3) U slučaju povrede prava radnika, prije traženja zaštite kod nadležnog suda radnik i poslodavac radni spor mogu riješiti sporazumom ili arbitražom.\n(4) Zahtjev za zaštitu prava ne odlaže izvršenje rješenja poslodavca, osim ako radnik odbija da radi na poslovima koji su opasni po život radnika ili teže narušavaju zdravlje radnika ili trećeg lica.\n1. Tužba za zaštitu prava\n(1) Radnik koji smatra da mu je poslodavac povrijedio pravo iz radnog odnosa, može da podnese tužbu nadležnom sudu za zaštitu tog prava.\n(2) Pravo na podnošenje tužbe nije uslovljeno predhodnim obraćanjem radnika poslodavcu za zaštitu prava.\n(3) Tužbu za zaštitu prava radnik može podnijeti u roku od jedne godine od dana saznanja za povredu prava, a najdalje u roku od tri godine od dana učinjene povrede.\n2.Zaštita prava putem inspekcije rada\n(1) Radnik ima pravo da traži zaštitu prava od inspekcije rada, bez obzira da li je pokrenuo postupak za zaštitu prava kod poslodavca, nadležnog suda ili pred arbitražom.\n(2) Ako je radnik pokrenuo postupak za zaštitu prava kod nadležnog suda, inspektor rada može obustaviti od izvršenja akt ili radnju poslodavca dok sud ne donese odluku po tužbi.\n3. Sporazumno rješavanje spornih pitanja\n(1) U cilju rješavanja pitanja iznesenih u zahtjevu radnik i poslodavac sporno pitanje mogu iznijeti pred arbitražnu komisiju.\n(2) Arbitražna komisija se sastoji od tri člana, od kojih jednog određuje poslodavac, jednog sindikat kojem radnik pripada, a trećeg člana određuju sporazumno.\n(3) Članovi arbitražne komisije moraju biti lica koja imaju potrebna stručna znanja za rješavanje spornog pitanja.\n(4) Arbitražna komisija konačnu odluku donosi u roku od trideset dana od dana početka postupka.\n(5) Arbitražna komisija donosi odluke većinom glasova arbitraže.\n(6) Odluka arbitražne komisije je konačna i protiv iste nije dopuštena žalba, niti se može tražiti sudska zaštita.\n4. Ostvarivanje prava na štrajk\nNa pitanja vezana za radne odnose koja nisu regulisana ovim Pravilnikom neposredno će se primjenjivati odredbe Zakona o radu, Opšteg kolektivnog ugovora i Posebnog kolektivnog ugovora za zaposlene u oblasti obrazovanja i kulture Republike Srpske.\nAko u toku primjene ovog Pravilnika dođe do izmjene Zakona o radu, odnosno kolektivnih ugovora, do usklađivanja ovog Pravilnika, neposredno će se primjenjivati odrebe zakona i kolektivnih ugovora.\nStupanjem na snagu ovog Pravilnika prestaje da važi Pravilnik o radu Poljoprivredne škole Banjaluka, broj: 01/01 – vl – 639.1/11. od 13. 12. 2011. godine.\nBroj: ________ Predsjednik Školskog odbora\nOvaj Pravilnik je objavljen na oglasnoj ploči Škole dana _________ godine, a stupio je na snagu dana ___________godine.\nPraktična nastava prehrambenih tehničara i agrotehničara – 2021\nMeđunarodno takmičenje kadeta u kuglanju


Krznena terapija - Pet Magazine\nGizmo je terapeutski pas koji “stoji“iza novog nacionalnog nastavnog plana i programa mentalnog zdravlja za decu u Americi\nGizmo je štene sa velikom misijom: da pomogne deci da se lakše prilagode periodu koji sledi posle pandemije COVID-19. Kako se psihološki i emocionalni problemi među decom vrtoglavo povećavaju, ovaj pas od 3 kg je glas koji stoji iza novog nastavnog plana i programa, “Gizmo’s Pavsome Guide to Mental Health”, koji će decu u školama širom Amerike učiti o mentalnom zdravlju.\n– Deca su odlično odreagovala na ovo slatko štene i njegovu poruku, rekla je Helen Pridžen, potpredsednica programa ogranka Američke fondacije za prevenciju samoubistava, koja je pomogla u kreiranju programa. – Gizmo pomaže deci da shvate da postoje stvari koje mogu da urade da sebi pomognu kada se osećaju tužno, ljuto ili zabrinuto.\nPROČITAJ JOŠ: U prodaji je novi broj magazina PAS\nMešanac maltezera i papilona prvi put je počeo da “radi“ nakon što mu je prišao tinejdžer na pešačkoj stazi kada je bio štene, rekla je njegova vlasnica Džen Adams za TODAY.\n– Uvukao se u krilo dečaka. Pitala sam dečaka da li je dobro, kako se oseća, međutim, on nije odgovarao, ali je počeo nežno da mazi Gizma dok je tiho plakao, priseća se ona. – Jedna gospođa je tada sišla niz stazu i pitala da li je to moj pas. Rekla sam da jeste. Ona je rekla: – Tvoj pas zna. To je moj sin, a on je upravo saznao da mu je otac preminuo u tragičnoj nesreći. I to je bio presudan trenutak – tada sam shvatila da Gizmo oseća kada neko pati i odmah želi da pomogne.\n– Trebao nam je način koji je pristupačan, prihvata i smanjuje stigmu u vezi sa mentalnim zdravljem, rekla je stručnjak za mentalno zdravlje koja je pomogla u kreiranju nastavnog plana i programa sa jednom neprofitnom organizacijom.\n– Andrea je bila svedok koliko je Gizmo bio od pomoći. Prvo i osnovno jeste harizma koju Gizmo poseduje i to je pola “posla“ – ljudi mu jednostavno sami prilaze. Sve ovo je dovelo do toga da je izdata i knjiga “Gizmo’s Pavsome Guide to Mental Health“ koja se trenutno primenjuje u 100 učionica u Konektikatu. Vodič je dostupan javnosti i na mrežama organizacije.


ADVOKAT ALEKSANDRA RODIĆA, JASMINA MIKIĆ: Frapantno je da se SBPOK bavi čaršijskim pričama, a ćuti na navode Joce Amsterdama da će Rodića ubiti trovanjem ili u saobraćajki! | Vesti | Kurir\nPOLICAJAC, OD.EBI! OSTAĆEŠ BEZ POSLA! Isplivao transpkrit brutalne svađe 51\t263\nSVADBA U NIKŠIĆU SE PRETVORILA U PAKAO ZBOG SRPSKE PESME: Tašta je triput 62\t197\nNE PRESTAJE DA PROVOCIRA I ŠOKIRA: Teologu koji je na gej paradi nosio 8\t394\n22.06.2017. 17:39h 22.06.2017. 19:29h\nAdvokat predsednika "Adrija medija grupe" Aleksandra Rodića, Jasmina Mikić ocenila je da njegovo saslušanje u SBPOK pokazalo da pravosuđe i policija rade po direktivi i da nisu nezavisni.\n"Moj klijent je dao izjavu u svojstvu građanina, a po pozivu koji je prethodno primio. Frapantno je da se SBPOK bavi čaršijskim pričama i poziva građane da daju izjavu o nečemu za šta ne postoji nijedan dokaz. S druge strane, protiv istih lica koja su prijavila navodne pretnje koje im je uputio Aleksandar Rodić, mi smo prošle godine podneli krivičnu prijavu zbog ugožavanja sigurnosti u Višem tužilaštvu uz koju smo priložili brojne dokaze, ali je ista odbačena jer je tužilaštvo našlo da nema osnova za vođenje postupka.\nI nakon nedavnih navoda Joce Amsterdama da će Rodića ubiti trovanjem ili u saobraćajnoj nesreći, tužilaštvo nije pokrenulo istragu iako se ovde radi o ozbiljnim pretnjama objavljenim u medijima. Ovo pozivanje na razgovor u SBPOK radi ovakve besmislene stvari govori u prilog tome da pravosuđe i policija rade po direktivi i da isti nisu nezavisni. Ovakvo postupanje najviših državnih organa je sramno i usmereno je na prikrivanje ozbiljnih propusta u njihovom radu", izjavila je Jasmina Mikić.\nPodsetimo, Aleksandar Rodić saslušan je danas u policiji zbog izmišljenih pretnji urednicima Srpskog telegrafa.\nŽIVKOVIĆ O PROGONU PREDSEDNIKA AMG ALEKSANDRA RODIĆA: Vučić boluje od patološke manije gonjenja. Policiju zloupotrebljava za montirane procese!\nADVOKAT BOŽO PRELEVIĆ O SASLUŠANJU PREDSEDNIKA AMG ALEKSANDRA RODIĆA: Predstava da bi narodu odvukli pažnju od pravih stvari!\nJasmina MikićAdvokatAleksandar Rodićsaslušanje\nPOLICAJAC, OD.EBI! OSTAĆEŠ BEZ POSLA! Isplivao transpkrit brutalne svađe Đilasa sa policajcem, a onda saobraćajac ZOVE ŠEFA i sledi OBRT! 51\t263\nSVADBA U NIKŠIĆU SE PRETVORILA U PAKAO ZBOG SRPSKE PESME: Tašta je triput naručila, svekar poludeo, pa pravio haos dok su mladu odvodili 62\t197


DODIK: Problem je što žrtve iz Srebrenice nemaju jednak tretman! Ovakva BiH ne može da preživi! | Region | Kurir\nRIJEČANKA NAŠLA KOVERTU PUNU NOVCA I VRATILA JE VLASNIKU: Očajnom čoveku 27\t238\nIGNORISANJE STRADANJA SRBA\n15.07.2019. 11:58h 15.07.2019. 11:59h\nPredsedavajući Predsedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik izjavio je da je problem sa Srebrenicom u nejednakom tretmanu žrtava, te da Srebrenicu ne treba posmatrati na način kako to žele Bošnjaci.\n"Uz svo poštovanje žrtvama Srebrenice, Srebrenicu ne treba posmatrati na način kako to žele Bošnjaci, oni imaju problem sa stalnim nametanjem te teme. Ceo problem Srebrenice je u nejednakom tretmanu žrtava", rekao je Dodik za list Danas, ističući da taj slučaj ne može da se gleda bez šireg konteksta stradanja i Srba na čitavom prostoru Podrinja.\n"Želeći da budem objektivan i tačan, tražio sam imena stradalih na području Srebrenice i Bratunca tokom rata. Spisak od 3.500 ljudi nije izmišljena priča. Radi se o tome da je stradanje Bošnjaka bilo koncentrisano na nekoliko dana ili dve sedmice, a Srbi su u kontinuitetu stradali od 1992. do 1995. godine", naglasio je Dodik.\n"I dalje pozivam na formiranje međunarodne komisije, sa najvećim svetskim ekspertima, da oni utvrde šta je bilo tokom te tri godine i sad javno izjavljujem da ću stati iza mišljenja te komisije", kaže on.\nSrpski član predsedništva BiH takođe je ocenio da je za trenutnu situaciju u BiH u suštini najveći krivac međunarodni faktor, koji je kreirao mirovno rešenje, pa je naglasio da je, kada je rat završen, trebalo poštovati volju naroda, a ne praviti eksperimente.\n"U BiH je napravljen eksperiment. Ako postoje krivci za ovo stanje, onda su to oni koji su mislili da mogu da sruše 'veliku' Јugoslaviju, a da na prostoru BiH potom naprave 'malu' Јugoslaviju", rekao je.\n"To je problem koji mi vučemo 20 godina, međusobno se trveći, ubačeni u njihove laboratorije za vežbanje, gde nestručne diplomate iz inostranstva dolaze i vežbaju na nama, a onda odu posle tri godine. To je koncept koji nije prilagođen realnosti. Stranci ne haju za naše predloge, misle da smo mi manje vredni i da za nas vredi samo batina. BiH ovako kako ju je neko zamislio ne može da živi", napomenuo je Dodik.\nKomšiću smeta što je Srbija najznačajnija država na Balkanu\nPovodom tvrdnji hrvatskog člana Predsedništva BiH Željka Komšića da vlasti u Srbiji prećutno ili direktno podržavaju "srebrenički genocid", Dodik je istakao da se Komšić i slični stalno "zaleću" na Srbiju, jer je, za razliku od BiH, najznačajnija država na ovim prostorima i garant stabilnosti celog regiona.\n"Komšić tvrdi da Srbija, tobože, remeti situaciju kada je reč i o BiH, ali nije rekao da nije rešen pokušaj ubistva predsednika Aleksandra Vučića u Potočarima od prije nekoliko godina", objasnio je Dodik i naglasio da je policija Republike Srpske identifikovala sva lica koja su u tome učestvovala, ali, kako kaže, očigledno, u Sarajevu nešto skrivaju.\nSKANDAL! HRVATSKI I VOJNICI TZV. KOSOVA PEVALI PESME O KLANJU SRBA: Sve se desilo na vežbi NATO na poligonu nazvanom po velikom srpskom koljaču (VIDEO)\nBIH SUDSTVO PRIZIVA ISLAMISTE: Dok se za planiranje terorističkih napada u susednoj zemlji dobija par godina robije u Velikoj Britaniji za to sledi doživotna!\nRepublika SrpskaMilorad DodikSrebrenicažrtvetretmanBiHeksperimentBošnjaci\nRIJEČANKA NAŠLA KOVERTU PUNU NOVCA I VRATILA JE VLASNIKU: Očajnom čoveku je bila hitno potrebna, a kada vidite kako joj se odužio, srce će vam zaigrati 27\t238


Na današnji dan: 9. januar - Pokazivač\n27. Januara 2020. | 13:53\nPočetna / Zanimljivosti / Na današnji dan: 9. januar\nNa današnji dan: 9. januar\nZoran Todorović jan 9, 2020\tZanimljivosti 802 Pregleda\n1856. Rođen je srpski kompozitor i muzički pedagog Stevan Stojanović Mokranjac, član Srpske kraljevske akademije, horovođa Beogradskog pevačkog društva, jedan je od osnivača prve “Srpske muzičke škole” (1899) (Muzička škola “Mokranjac”). Njegovo delo smatra se najznačajnijom etapom u razvoju srpske nacionalne muzike u 19. veku (“Rukoveti”, “Primorski napjevi”, “Liturgija”)\n1908. Rođena je francuska književnica Simon de Bovoar, životna saputnica filozofa Žan-Pol Sartra (Jean Paul Sartre), autor romana, pozorišnih komada i filozofskih eseja (“Mandarini”, “Svi su ljudi smrtni”, “Drugi pol”, memoari “Uspomene dobro vaspitane devojke”.\n1913. Rođen je američki državnik Ričard Nikson, jedini šef države u istoriji SAD koji je podneo ostavku pod pretnjom smenjenjivanja postupkom impičmenta. Predsednik SAD postao je 1969, ponovo je izabran 1972, a 1974. se povukao zbog afere “Votergejt”. Normalizovao je 1972. odnose s Kinom.\n1922. Rođen je gvinejski državnik i pisac Ahmed Seku Ture, prvi predsednik posle sticanja nezavisnosti Gvineje 1958. Jedan je od osnivača Afričkog demokratskog zbora (1946), Demokratske stranke Gvineje (1947), a od 1956. na čelu je afričkog sindikata Generalne konfedracije radnika crne Afrike. Bio je poslanik teritorijalne skupštine Gvineje 1953, a 1956-58. Narodne skupštine Francuske.\n1962. SSR i Kuba su potpisali trgovinski sporazum na osnovu kojeg je Kuba dobijala robu po povlašćenim, niskim cenama. Ugovor je prestao da važi 1991.\n1996. Obustavljen je vazdušni humanitarni most za Sarajevo,najveći vazdušni most u istoriji vazduhoplovstva posle sovjetske blokade Berlina (1948). Tokom tri i po godine rata u Bosni, obavljeno je 13.000 humanitarnih letova kojima je dopremljeno više od 160.000 tona pomoći.\n2005. Palestinci su izabrali Mahmuda Abasa za naslednika njihovog dugogodišnjeg lidera Jasera Arafata.\n"Drugi pol" "Liturgija" "Mandarini" "Primorski napjevi" "Rukoveti" "Svi su ljudi smrtni" 9. januar Mahmud Abas memoari "Uspomene dobro vaspitane devojke" Muzička škola "Mokranjac" Na današnji dan Na današnji dan: 9. januar sarajevo Simon de Bovoar Stevan Stojanović\t2020-01-09\nTagovi"Drugi pol" "Liturgija" "Mandarini" "Primorski napjevi" "Rukoveti" "Svi su ljudi smrtni" 9. januar Mahmud Abas memoari "Uspomene dobro vaspitane devojke" Muzička škola "Mokranjac" Na današnji dan Na današnji dan: 9. januar sarajevo Simon de Bovoar Stevan Stojanović\nPrethodni Za miran san i dobar dan: Šašava družina (24)\nSledeći Likovni rad dana: Znak plus\nVic nedelje: Još nešto


AMS RS: Nesmetano odvijanje saobraćaja, bez gužve na graničnim prelazima | BL Portal\n1. Maja 2021. 8:13\nNesmetano odvijanje saobraćaja jutros karakteriše saobraćajnu situaciju na većini puteva u Republici Srpskoj i Federaciji BiH /FBiH/, a na graničnim prelazima nije zabilježena gužva, saopšteno je iz Auto-moto saveza Srpske.


Kultura – Stranica 20 – Portal RTPV\nNaslovna / Vijesti / Kultura (stranica 20)\nNarodna biblioteka ,,Stevan Samardžić“ učestvovaće u ,,Ratkovićevim večerima poezije” u Bijelom Polju od 3. do 5. septembra\n2. Septembra 2019.\tKultura 0\nNarodna biblioteka ,,Stevan Samardžić“ učestvovaće u ,,Ratkovićevim večerima poezije” u Bijelom Polju od 3. do 5. septembra. Ova književna manifestacija održava se 49. put, u organizaciji Javne ustanove ,,Ratkovićeve večeri poezije” pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture Crne Gore i Opštine Bijelo Polje. Narodna biblioteka “Stevan samardžić” će na književnoj tribinini predstaviti …\nKUD „Volođa“ učestvovalo na XIV Mediteranskom festivalu folklora u Grčkoj\n28. Avgusta 2019.\tKultura 0\nNakon učešća na XIV Mediteranskom festivalu folklora u Grčkoj pedstavnici KUD “Volođa” sabiraju utiske. Kao jedino društvo koje je predstavljalo našu zemlju sa pomenutog festival donose nam prelijepe utiske. KUD „Volođa“ kao društvo koje predstavlja Crnu Goru, učestvovaće i na narednom – XV po redu „Mediteranskom festivalu folklora“ po pozivu …\nIzložba radova nastalih na Likovnoj koloniji 2018. godine\n26. Avgusta 2019.\tKultura 0\nU organizaciji Umjetničke galerije „Vitomir Srbljanović“ sjutra veče u 20 časova u centralnom izložbenom prostoru Doma kulture biće otvorena izložba radova nastalih na Likovnoj koloniji Pljevlja 2018. godine. Pljevaljska likovna publika imaće priliku da vidi 24 slike od 9 autora.\nUčesnici Pljevaljske likovne kolonije uz dobru atmosferu i druženje stvaraju nova umjetnička djela\n24. Avgusta 2019.\tKultura 0\nTreću godinu organizaciju Pljevaljske likovne kolonije preuzela je umjetnička galerija „Vitomir Srbljanović“, tako da je ovo peta likovna kolonija u njihovoj organizaciji. Ovo je četvrti dan od ukupno sedam koje će učesnici provesti u Pljevljima i inspirisani pljevaljskom prirodom stvoriti umjetnička djela.\nGradski tamburaški orkestar Pljevlja otputovao na festival u Kumanovo u Makedoniji\n22. Avgusta 2019.\tKultura 0\nGradski tamburaški orkestar Pljevlja otputovao je na festival u Kumanovo u Sjevernoj Makedoniji. Prije dolaska u Kumanovo, Gradski tamburaškui orkestar nastupiće u Novom Pazaru na ljetnjoj sceni kulturnog centra. Na ovaj način Gradski tamburaški orkestar Pljevlja nastavlja sa mnogobrojnim koncertnim aktivnostima a više detalja saznali smo od šefa orkestra Emira …\nNa Trgu 13. jul održana velika ljetnja žurka uz nastupe tri benda\nNa Trgu 13. jul sinoć je održana velika ljetnja žurka uz nastupe tri benda. Iako je bilo planirano da koncert počne od 21 sat došlo je do kašnjenja zbog kvara na kamionu koji je prevozio ozvučenje pa je koncert počeo nešto malo prije 23 sata.\nPočela Likovna kolonija “Pljevlja 2019“\nPrije sedam godina nevladine organizacije Udruženje pljevaljskih slikara i Košobran za sunce organizovale su Likovnu koloniju u Pljevljima. Treću godinu organizaciju Pljevaljske likovne kolonije preuzela je umjetnička galerija „Vitomir Srbljanović“, tako da je ovo peta likovna kolonija u njihovoj organizaciji a sedma za redom. Ovogodišnja Likovna kolonija okupila je 12 …\nNova knjiga Radovana Vujadinovića\nU djelima Radovana Vujadinovića česta tema je selo, ljudske sudbine i život u njemu. Tako se i u ovom romanu, još jednom, autor vratio tom neiscrpnom izvoru i nadahnuću. U najnovijem romanu “Bešika” Radovan Vujadinović ispisuje odu selu, kojeg više nema i kojeg su neki novi talasi i vjetrovi prebrisali …\nSjutra počinje Manifestacija “Pljevaljsko likovno kulturno ljeto 2019”\n19. Avgusta 2019.\tKultura 0\nManifestacija “Pljevaljsko likovno kulturno ljeto 2019” u organizaciji Kancelarije za rodnu ravnopravnost Opštine Pljevlja i NVO “Kišobran za sunce” četvrtu godinu zaredom organizuje i nudi bogat sadržaj kulturnih aktivnosti. Sjutra u 18 h pljevaljska likovna publika moći će da prisustvuje otvaranju izložbe radova 25 slikarskih ostvarenja nastalih na likovnoj koloniji …\nKUD ,,Volođa” učestvuje na festivalu folkornih ansambala u Grčkoj\n18. Avgusta 2019.\tKultura 0\nStranica 20 od 24« prva...10«1819202122\t»\t...zadnja «


Lj.S. , Lj. V.\n20.09.2018. 10:10 > 17:35\nRadnik pao unutar gradilišta\nKako nezvanično saznajemo, radnik je pao u okno lifta tokom popravke, nakon čega su morale da dođu i vatrogasci da bi ga izbavili. Potom je kolima Hitne pomoći prevezen u Urgetni centar u komunikativnom i svesnom stanju.\n- Osoba je sa težim povredama prevezana u Urgentni centar - potvrdili su nam iz Hitne pomoći.\nDa je radnik u teškom stanju potvrdili su "Blicu" i iz Urgentnog centra.\n- Povređena osoba dovezena je u Urgentni centar, trenutno se u veoma teškom stanju nalazi na odeljenju intezivne nege - navode iz ove ustanove.\nPrevezen sa težim povredama u Urgentni centar\nNezgoda se dogodila u jutarnjim časovima u bivšoj zgradi "Jugohemije", koja se sada koristi kao poslovni prostor, a trenutno su u toku radovi na rekonstrukciji. RTS navodi da je radnik pao u okno sa visine od dva do tri metra.\nZgrada je pod skelama, ali su radovi odmah nakon toga ekspresno obustavljeni do daljeg, a policija je obavila uviđaj.\nŠta se dogodilo pa je radnik pao u okno, kao i drugi detalji nesreće, za sada nisu poznati.\nRadnici koje su reporteri "Blica" zatekli na mestu događaja nisu bili voljni da govore za medije. Gradilište je spolja, inače, propisno ograđeno, ali će naknadnim proverama biti utvrđeno i da li su radnici unutra imali zaštitnu opremu i da li su preduzete sve druge mere zaštite.


JollyKop - O Kopaoniku\nProstor Kopaonika obiluje kulturno istorijskim spomenicima (Studenica, Žiča, Sopoćani, Đurđevi Stupovi, Ras), endemskim vrstama flore ( čuvarkuća, kopaonička ljubičica, Pančićeva režuha, srpski lan, Pančićev vijuk, runolist i dr. ), ali i bogatom funom (suri orao, sivi soko, divlja mačka). U regionu plаnine nalazi se dosta termalnih izvora što je pogodovalo razvoju banjskog turizma. Najpoznatije banje ovog kraja su : Vrnjačka, Mataruška , Sijarinska, Jošanička, Lukovska i Kuršumlijska.\nDani kraljice Jelene – 24.- 26. maj Raška, manastir Gradac\nSabor frulaša – 06. jul – Brus – Kopaonik\nRegata “Tvrđava” – 06. – 07.jul. – Raška, reka Ibar\nSabor na dan Svetog Prokopija – 21. jul – Nebeske Stolice – Kopaonik\nDani borovnice – 26. – 28.jul – Brus – Kopaonik\nIlinski dani – 02. avgust – Raška – Semeteško jezero\nKozniku u pohode – 09. avgust – Brus – Kopaonik\nDani preobraženja i Zlatne ruke Brusa – 19. – 21.avgust – Brus – Kopaonik\nRaške Duhovne svečanosti – 19. avgust – Raška – Raška\nDani vrganja – 06. – 08.septembar – Raška – Kopaonik\nMeđunarodni festival folklora – 19. – 22. septembar – Kopaonik\n©JollyKop 2022 | Sva prava zadržana CodeIT


Tumbaković pozvao Despotovića za Luksemburg i Ukrajinu - SPORTSKI ŽURNAL\n08 novembar, 2019 11\nPosle dužeg vremena na spisku je Filip Đuričić, sada vezni fudbaler italijanskog Sasuola, dok će priliku da debituje imati napadač ruskog Orenburga Đorđe Despotović. Špic Real Madrida Luka Jović nije pozvan\nFOTO: Instagram/Đorđe Despotović\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije LJubiša Tumbaković saopštio je danas spisak igrača za kvalifikacione mečeve za EURO 2020 protiv Luksemburga i Ukrajine.\nNa Tumbakovićevom spisku našlo se 27 igrača, među kojima je i napadač Đorđe Despotović, bivši fudbaler Crvene zvezde, koji sada nastupa za ruski Orenburg.\nTumbaković je pozvao šestoricu igrača iz Super lige Srbije: Emila Rockova iz Vojvodine, Nemanju Miletića iz Partizana i Marka Gobeljića, Nemanju Milunovića, Milana Rodića i Milana Pavkova iz Crvene zvezde.\nPosle dužeg vremena na spisku je Filip Đuričić, sada vezni fudbaler italijanskog Sasuola, dok špic Real Madrida Luka Jović nije pozvan.\nNa spisku su golmani: Marko Dmitrović, Predrag Rajković i Emil Rockov, odbrana: Nemanja Miletić, Marko Gobeljić, Nikola Milenković, Nikola Makismović, Uroš Spajić, Nemanja Milunović, Aleksandar Kolarov, Milan Rodić i Filip Mladenović, vezni red: Luka Milivojević, Saša Lukić, Nemanja Maksimović, Nemanja Gudelj, Nemanja Radonjić, Dušan Tadić, Adem LJajić, Sergej Milinković Savić, Filip Đuričić, Mijat Gaćinović i Filip Kostić, napad: Aleksandar Mitrović, Milan Pavkov, Andrija Pavlović i Đorđe Despostović.\nFudbaleri Srbije 14. novembra od 20.45 na stadionu „Rajko Mitić“ dočekuju Luksemburg, a tri dana kasnije od 15 sati na istom mestu rival će biti Ukrajina.\nkoja komedija · 08 novembar, 2019 12:40\nGrobar.G. · 08 novembar, 2019 13:52\nMiki · 08 novembar, 2019 20:48\n007 · 08 novembar, 2019 14:04\nСевера део · 08 novembar, 2019 17:09\nЖељко Павловић · 08 novembar, 2019 16:53\nČe · 08 novembar, 2019 17:39\nmisa tumbas · 08 novembar, 2019 17:57\nercov · 08 novembar, 2019 18:17\nСрб · 08 novembar, 2019 20:09\nŽeljko Pavlović · 11 novembar, 2019 17:22


Pomoćni stolić za kavu Jason, crna, 46x55,7 cm Pročitaj više\nJednostavan pomoćni stolić Jason svojim dizajnom privlači mnoge znatiželjne poglede. Izrađen je od kvalitetnog materijala te osigurava dugotrajno korištenje i zadovoljstvo. Svojom crnom bojom i dimenzijama (46x55,7 cm) lako se uklapa u svaki stil uređenja prostora. Kombinirajte ga sa stolićem za kavu Jason i osvježite svoju dnevnu sobu.\nVisina 55,7 cm


Najmoderniji na Balkanu: U izgradnju ski centra Brezovice će biti uloženo 410 miliona eura - ex-yu portal\nHome / Uncategorized / Najmoderniji na Balkanu: U izgradnju ski centra Brezovice će biti uloženo 410 miliona eura\nloading... Najmoderniji na Balkanu: U izgradnju ski centra Brezovice će biti uloženo 410 miliona eura\nRedakcija(t) studeni 23, 2014\tUncategorized\n1,626 Views 10Puta PodijeljenoPodijeli sa PrijateljimaPodijeli na Tweeteru\nFont Veličina » Veće | Manje U izgradnju najmodernijeg ski centra na Balkanu, Brezovica smještenom u jugozapadnom dijelu Kosova, udaljenom oko 60 kilometara od Prištine, koji se nalazi na sjeverozapadnoj strani Šar planine, na nadmorskoj visini od 900 do 2.500 metara, bit će uloženo 410 miliona eura.\nPredviđeno je da se izgradi više od 100 kilometara staza, 35 staza u prvoj fazi i 25 u drugoj, oko 20 ski liftova i ostala infrastruktura potrebna za moderan turizam. Izgradnja će početi na ljeto 2015. godine i trajat će 18 godina, a bit će podijeljena u tri etape. Brezovica je data na koncesiju od 99 godina.“U prvoj fazi se očekuje kompletno renoviranje već postojećeg ski centra na Brezovici. Uklonit će se sve žičare i stari objekti i sve će kompletno biti izgrađeno novo. Predviđeno je, također, da se počne izgradnja turističkog sela u kome će biti hoteli, restorani i nekoliko drugih pratećih objekata. Bit će izgrađen i Aqua park u dijelu predviđenom projektom”, kaže Azem Rexhaj, predsjedavajući Međuministarskim upravnim odborom Vlade Kosova.U prvoj fazi, koja će trajati tri godine, također će se proširiti putevi i izgraditi parkinzi, nabavit će se mašine koje će proizvoditi vještački sneg i u sve to bit će uloženo 165 miliona eura. Rexhaj kaže da će početkom 2016. biti izgrađene i predate na upotrebu prve žičare i staze.Ulaganje u Brezovicu omogućit će otvaranje više od 3.000 radnih mjesta od kojih će više od 920 biti direktno uključeno u turistički centar, dok ostala mjesta uključuju proces izgradnje centra.Za Anadolu Agency Rexhaj kaže da je procedura pripreme dokumentacije i izbora adekvatnog investitora trajala nekoliko godina.\nKoncesija i javno-privatno partnerstvo\nU turistički centar Brezovica, koji pripada opštini Štrpce sa većinskim srpskim stanovništvom, od 1999. godine ništa nije ulagano. Iako su svi bili svjesni da je jedini spas u privatizaciji, do nje nije došlo zbog spornog vlasništa nad imovinom. Vlada Srbije je trvrdila da polaže pravo na imovinu društvenog preduzeća “Ineks ski centar” na Brezovici, dok je s druge strane Kosovska agencija za privatizaciju, prema kosovskim zakonima, mogla da privatizuje sva preduzeća na Kosovu, koja su status “društvena“ imala do 1989. godine. Zbog loše politčke klime i suprostavljanju Srba toj privatizaciji, Kosovska agencija za privatizaciju više puta je odustajala od prodaje te imovine.\nDa bi se prevazišao ovaj problem Vlada Kosova se odlučila da klasičnu privatizaciju (prodaju) zamijeni davanjem Brezovice pod koncesiju na period od 99 godina. Angažovana je Jill Jamieson, svjetski poznat stručnjak, koja je dizajnirala zakonski i finasijski koncept davanja pod koncesiju u kombinaciji javno-privatnog partnerstva. Jamieson je već bila savjetnik Vladi Kosova pri izradi sličnog projekta davanja pod konzorciju Međunarodnog aerodroma Priština.\nAmerikanka Jill Jamieson kaže da je najprije uspostavila kontakte sa renomiranim kompanijama i organizovala konferencije u nekoliko zemalja gdje je predstavila projekat Brezovice.\n“Bez sumnje ovo je bio težak projekat i pun izazova. Prvo smo promovisali ideju za privlačenje stranih investitora na Kosovo, što nije bio lak posao zato što nema istorije uspješnih investiranja u zemlji, pa su investitori bili skeptični. Stoga je privlačenje stranih investitora bilo jako teško. Trebalo je da obezbijedimo da imamo dobru tendersku dokumentaciju koja štiti investitora i da istovremeno sačuvamo interes Kosova”, kaže Jamieson.\nOna napominje da je cijeli projekat bio jako osjetljiv i zbog činjenice da se Brezovica nalazi u opštini Štrpce, gde živi većinsko srpsko stanovništvo, ali da je njena ekipa bila otvorena za sve. Jamieson je izrazila zadovoljstvo saradnjom sa gradonačelnikom opštine Štrpce Bratislavom Nikolićem, koji je pomogao u objašnjavanju ovog projekta svojim sunarodnicima.\n“Mi ćemo ponovo razgovarati sa stanovnicima te opštine kako bi smo im objasnili plan razvoja i kako bi se oni osjećali dobro. Ali, koncept investiranja 400 miliona eura u opštinu Štrpce je nešto što bi trebalo da ih podigne, kao i sve ostale. Ideja je da se oni razviju, nudeći im posao i prihode”, navodi Jamieson.\nPrema njenim riječima, izgradnja turističkog centra Brezovica nudi velike mogućnosti ne samo Srbima ili Albancima, već cijelom Kosovu.\n“Godinama se spekulisalo ko će graditi Brezovicu, Srbi ili Albanci? Na kraju imamo stranog investitora koji treba da ujedini Srbe i Albance u nečemu što je dobro za obje strane”, kaže Jamieson.\nOna dodaje da će od ovog projeka imati koristi ne samo Štrpce i Kosovo, već cio region Balkana koji će dobiti ski centar svjetske klase.\nRASPAO SE PLAN C, KREĆE PLAN D Sve je spremno: Hrv...\nNeki klinci su na Staru godinu niz stepenice metro...\nVIC DANA:Ide Ciga preko graničnog prelaza, gura bi...\nVIDEO: RODITELJI GA 20 GODINA DRŽALI U PODRUMU ZAV...\nVIDEO: OSTAVIO JE NA SAM DAN VJENČANJA No, njezina...\n10Puta PodijeljenoPodijeli sa PrijateljimaPodijeli na Tweeteru\nAbout Redakcija(t) Next Izgradnja tunela na području Kobilje Glave je prioritet Kantona Sarajevo\nGrozno:Mirisom iz mešunožja spustila avion ali to nije sve “VIDEO”\nTUGA U NOVOM SADU: Žena se bacila sa balkona, muž skočio za njom\nFont Veličina » Veće | ManjeSkokom iz stana na šestom spratu zgrade na Rumenačkom putu ...


Nisu problem izbeglice, nego birokratija | Evropa | DW | 17.10.2014\nOve godine će u Nemačku ući oko 200.000 izbeglica i tražilaca azila. Savezne zemlje i gradovi govore o „vanrednom stanju“ iako su brojne probleme stvorili sami, piše u svom komentaru Feliks Štajner.\nNemci u celom svetu uživaju glas da su svetski prvaci u organizaciji. Međutim, to mišljenje se menja. Ne samo zato što nemačka armija ima sve više problema da vojnike i opremu prebaci od tačke A do tačke B, nego i zato što su inače pouzdani organi uprave očito došli do svojih granica kad je reč o organizaciji prijema i pronalaženju smeštaja za 200.000 izbeglica. Svuda se priča o „vanrednom stanju“ i „haosu“. Mediji prikazuju slike dušeka poređanih po podovima fabričkih hala, šatore kao skloništa i toalete u izbegličkim domovima koji smrde i kroz zidove.\nOvih 200.000 u Nemačkoj izgleda kao velik broj pre svega zato što je sedam puta veći od broja izbeglica koje su u Nemačku stizale do pre samo pet godina. Ali u ovu zemlju je ranije stizalo i više ljudi. Tako je 1992, na vrhuncu ratova u Jugoslaviji, ovde bilo 450.000 izbeglica, a da u tom trenutku nije došlo do raspada Nemačke ili do narušavanja blagostanja njenih građana.\nŠta se to, dakle, trenutno dešava u Nemačkoj? Prvo bi trebalo pogledati iracionalni federalizam: svaka savezna zemlja, svaki okrug i svaki grad moraju po strogo određenom ključu, po matematičkoj formuli, primiti određeni broj izbeglica. Bez obzira na to kakvo je stanje u pojedinim gradovima i regionima, bez obzira na to što u pojedinim delovima Nemačke trenutno nedostaje praznih stanova ili vlada velika nezaposlenost. Pojedini gradonačelnici i socijalne organizacije počinju pri tome da se bave politikom i demonstrativno podižu šatorska naselja za izbeglice i u njih pozivaju timove novinara i kamermana iz cele zemlje. Pogledajte – ovako će izgledati stvari ako uskoro ne dobijemo pomoć! Nije važno što uopšte nije potrebno podizati šatore. Tako nešto je zabeleženo u Duizburgu.\nNije slučajnost da se upravo bogata Bavarska, zbog užasnih uslova u kojima izbeglice tamo žive, često nalazi u udarnim vestima. Naravno da to ima veze s vladom te pokrajine koja je mesecima sklanjala pogled, iako je bilo lako predvideti da će broj izbeglica iz Sirije da raste. Ali to prvenstveno ima veze s tim što je priliv izbeglica u Bavarsku posebno veliki. U Minhenu je poslednja stanica vozova iz Italije i sa juga Evrope, vozova kojima stiže većina izbeglica. Oni u Minhenu moraju da prođu komplikovanu proceduru prijema, pre nego što budu upućeni u druge regione Nemačke.\nNemci su svetski prvaci u organizaciji i upravo u tome leži dobar deo problema. Zakonom je jasno definisana razlika između izbeglice i azilanta. Baš kao što je jasno regulisano na koje načine se zbrinjavaju te dve kategorije. Azilant je, na primer, onaj ko na svoju ruku dođe u Nemačku – čak i ako dolazi iz Sirije. Zbog toga mora proći kroz proces dobijanja statusa tražioca azila, što traje mesec dana, iako trenutno svi ljudi iz Sirije imaju neograničeno pravo boravka u Nemačkoj. I sve dok traje ta procedura, predviđen je smeštaj u velikim centrima – iako u mestima gde se ti centri nalaze, recimo, ima 1.000 trosobnih stanova koji su prazni.\nMnogi Nemci dobrovoljno pomažu\nUžasno je to što se lokalno stanovništvo buni protiv velikih centara za smeštaj izbeglica i azilanata. Osim straha od pada vrednosti vlastitih kuća koje se nalaze u blizini takvih centara, postoji i onaj neodređeni strah od velikog broja stranaca na jednom mestu. Ti protesti ipak ne znače da su Nemci generalno protiv prijema izbeglica. Naprotiv. Poslednje ankete govore da više od polovine Nemaca podržava prijem još većeg broja izbeglica iz Sirije. Ta spremnost da se pomogne je prisutna skoro svuda u Nemačkoj i vidljiva je kada izbeglice stignu u pojedina mesta. Građani se organizuju i formiraju udruženja koja pomažu izbeglicama i sakupljaju pomoć za njih.\nDakle, u jesen 2014. godine nije Nemačka ta koja nije dorasla zadatku, nego je to nemačka birokratija. Koraci ka integraciji izbeglica bi bili: ubrzanje procedure priznanja izbegličkog ili azilantskog statusa, decentralizovani smeštaj u običnim stanovima, ponuda kurseva nemačkog jezika i što je brže moguće pronalaženje posla za te ljude. Ionako je malo onih koji veruju da će se ove izbeglice brzo vratiti kući. Dobro integrisani ljudi, koji bi bili zahvalni što mogu ovde da žive, nisu teret, nego dobitak za nemačko društvo.\nPovezani sadržaji Evropa, Nemačka, Sirija, Sirija, Avganistan, Kosovo, Evropa, Nemačka, Lični stav\nKljučne reči izbeglice, azil, nemačka, sirija, komentar, evropa\nTrajni link https://p.dw.com/p/1DX1F


ZAŠTO JE ELEKTRODISTRIBUCIJA U BORU OSTALA NEDOSTUPNA JAVNOSTI? – SOLARIS MEDIA\nBor, S.M. – I jučerašnji veliki kvar na elektromreži sa gotovo petočasovnim prekidom u snebdevanju strujom celog naselja Novi gradski centar sa oko 6000 stanovnika – nije promenio ponašanje borske Elektrodistribucije prema javnosti: umesto da oni, što im je obaveza, blagovremeno i tačno (kao, recimo, Toplana) obaveštavaju građane o nastalim problemima vezanim za život ljudi (nestanak struje, popravke, posledice, planirani i radovi u toku, naplata računa, promene u radu i organizaciji), to je i juče činila Informativna služba Grada Bora. Nedavno se lično oglašavao gradonačelnik na svom Facebook pofilu. Mnogi građani su ostali u nedoumici: zašto to ne čini Elektrodsistribucija kako je nekada, pre jedno 15,20 i više godina bilo. U to vreme, kada je direktor bio Milorad Bujagić (sećaju ga se stariji Borani), kao i direktori Elektroistoka (Dragan Milanović i Ljuba Spasojević) saradnja sa predstavnicima medija, a samim tim i javnosti, bila je korektna i obostrano korisna. Danas toga, iako je preka potreba, nažalost, nema.\nI uopšte ponašanje tog dela EPS-a, ne samo prema javnosti i predstavnicima medija, nego i sa nekim bitnim službama u gradu i organizacijama, nezvanično saznajemo, nije na potrebnom nivou. Jer, da se juče najdirektnije nije angažovao i gradonačelnik sa saradnicima, pitanje je da li bi bilo bar osnovnih informacija. A osnovno obaveštenje je, juče popodne, trebalo de bude – kad će NGC ponovo dobiti struju, a samim tim i daljinsko grejanje. Sve vreme nestanka električne energije – nije bilo ni grejanja u stanovima.\nGradska vlast bi trebalo da okrene list i da najzvaničnije od ministra za energetiku, Aleksandra Antića zahteva drugačiji odnos odgovornih u Eelektrodistribuciji Bor ne samo prema medijima, nego i Gradu i uopšte životu i radu cele društvene zajednice. Teško se setiti kad su električari bili uključeni u neki deo društvenog života grada, od sporta do kulture. Iako jesu, mediji su ostajali bez informacija. Oni su, stiče se utisak, “država u državi”. I zato bi bilo poželjno da se obrate javnosti i saopšte zašto su, na primer, juče ćutali, naravno, izuzimajući njihov telefon za obaveštenja gde se samo mogu dobiti šture, najkraće infromacije na koje novinari ne mogu obuhvatnije da se oslone.\nUhapšene 74 osobe, oštetili državu za 2 milijarde. I neki direktori i funkcioneri iza rešetaka\n← OTVOREN „INFORMACIONI CENTAR ZA MOBILNOST” U NEGOTINU\nBIBLIOTEKE IZ KLADOVA, KNJAŽEVCA I BORA U PROJEKTU “DIGITALNI GRAĐANIN” →


Edin Višća | Tuzlanski.ba | Page 2\nVišća strijelac u novoj pobjedi: Basaksehir sve bliže tituli prvaka\nBasaksehir je u 31. kolu turske Superlige slavio protiv Denizlispora. Prvi gol na meču viđen je u 65. minuti, a strijelac je bio Crivelli. Konačni rezultat i nova tri boda svojoj ekipi postigao je bh. reprezentativac Edin…\nEdin Višća je u 91. minuti postigao gol i odveo Istanbul Basaksehir u produžetke u duelu 1/16 finala Evropa lige a nakon toga i do pobjede od 4:1. Istanbul je u prvom meču izgubio 1:3…\nBajević gledao sa tribina, a Višća briljirao i postigao dva lijepa gola za Istanbul\nEdina Višća je danas postigao dva pogotka u trijumfu Istanbula nad Genclerbirligijem u susretu 20. kola turske Superlige sa 3:1, a ovaj duel je uživo u Istanbulu posmatrao i selektor našeg nacionalnog tima Dušan Bajević.…\nDvije ponude za Edina Višću iz Liga petice\nBosanskohercegovački fudbalski reprezentativac Edin Višća mogao bi konačno ovog ljeta napustiti redove Istanbul Basaksehira. Iako je svakog ljeta meta špekulacija u vezi njegovog odlaska iz Turske, Edin Višća je i dalje bio član turskog viceprvaka,…\nEdin Višća na gala svečanosti u Istanbulu izabran za najboljeg igrača Turske\nEdin Višća nakon sjajne sezone proglašen za najboljeg igrača turske Superlige Edin Višća (29) izabran je za najboljeg fudbalera turske Superlige po izboru zvaničnog kanala šampionata na gala svečanosti koja je okupila kremu turskog fudbala…\nVišća golom u petoj minuti nadoknade spasio Basaksehir šokantnog poraza\nIstanbul Basaksehir bio je na pragu šokantnog domaćeg poraza od Rizespora, ali se uspio spasiti u petoj minuti sudijske nadoknade vremena. Gosti su imali vodstvo od 62. minute, kada je pogodio Muriqi. Činilo se kako…\nVišća i društvo savladali Fenerbahče, sada imaju 11 bodova više od Galatasaraya (VIDEO)\nIstanbul je danas u derbiju 25. kola turske Superlige pobijedio Fenerbahče sa 2:1. Robinho je u 18. minuti doveo Istanbul u prednost, da bi Soldado u 73. minuti izjednačio na 1:1. Ipak, u 83. minuti…


Slobodan Živojinoviæ za B92: " Veæ smo u svetskom vrhu" - B92.net\nKasniji osvajaè grend-slema u dublu, èovek koji je na stadion Crvene zvezde zbog teniskog meèa sa Borisom Bekerom privukao preko 20 hiljada gledalaca, harizmatièna liènost i vodja Dejvis kup reprezentacije ex SFRJ, prvi igraè sveta u dublu,danas je prvi èovek našeg teniskog saveza.\nIgor Vujièin sreda, 9.05.2007. | 10:35\nSamo da ti objasnim zasto je Monika Seles dobila nadimak mala Mo jer vjerovatno nijesi zivio u nasoj zemlji tako da nijesi mogao da pratis i da citas nase sportske dogadjaje(sto razumijem)kada je ona sa samo 15 godina osvajala turnire kao "najmladja" ucesnica pa samim tim i bila je dijete mislim da se slazes sa odgovorom.E pa otuda je i njeni nadimak za sve nas ostao mala Mo(koja rusi sve pred sobom)\nMislim da ne sirim neznanje jer je to istina a ti mi malo smijesno djelujes sa tvojim komentarom da si mogao da pomislis da ja ili bilo ko ovdje mozemo da se igramo sa ipak ozbiljnim komentarima bar o ovoj temi a jos manje da sami dajemo nadimke nasim velikim sportistima a od tebe sam danas procitala zanimljivu stvar da je Morin Konoli imala isti nadimak ako je tacno....eto ipak sam nesto naucila od tebe a tebi sada samo preostaje da nadjes neke novine ili mozda snimke kada je Monika Seles igrala pa kada budes cuo ili citao clanke kako su je zvali(MALA MO)kada budes malo bolje upucen onda se javi da mi se izvines ovako javno a do tada budi pozdravljen i kako kazu "prvo skoci pa kazi hop"\n(Tara, 3. septembar 2007 01:39)\nslazem se sa vecinom o uspjesima danasnje generacije tenisera i teniserki koji su produkt licne volje i treninga van srbije i ts srbije ni ti boba zivojinovic nemaju zasluge za njihove uspjehe ,ali boba je bio odlican igrac i u njegovo vrijeme konkurencija je bila ogromna mislim da je bilo 20/podjednakih igraca a danas je par njih to bi se moglo reci i za zensku konkurenciju ali u nesto blazem obliku..ps ..samo da napomenem da je izvjesni Petkovic clan tk. sloboda tuzla jugoslovenski rekorder po titulama ..slabo to ko zna..pozdrav\n(Kosmoss&swe, 30. avgust 2007 00:39)\nDa li ti ljudi pocrvene makar kada procitaju ove komentare o sebi ? Davanjem izjava gube ono malo simpatija koje izazivaju uspomene na sendvice i banane ( zato je debeljuskast ! ) koje je morao da jede na oba mesta ( Vimbldon i Australija ) .\nGospodjice Tara , slazem se svakom reci koju ste napisali osim onih o maloj Mo . Mala Mo\nje Morin Konoli , upokojila se 1969 godine , a 1957-e osvojila sva cetiri Grand slam\nturnira . Monika je Monika , a mala Mo je neko drugi . Nisam sitnicar ali nije lepo siriti neznanje .\n(Stari ljubitelj, 14. avgust 2007 09:40)\nNe znam zasto Boba daje izjave o uspesima nasih tenisera . Da li bi neko mogao da mi objasni u kakvoj su vezi Teniski savez i Boba sa tim uspesima ? Mozda zato sto su prisustvovali nekim mecevima i navijali ? Pogledajte adrese nasih tenisera : Bazel , Monako , Florida !!! Oni godinama zive u inostranstvu . Prema tome bolje je da Teniski savez organizuje akciju "Spasavajmo\nBozoljca i druge " ili neka ih makar poveze sa Obradovicem da im popravi udarce ( covek ima skolu , a sta ti imas - uzrecica olos-komentatora ) .\nZamislite Noleta koji ceka pomoc Bobe i Teniskog saveza ?! Bio bi izmedju 200 - 300 mesta na rang listi sveta ...\n(Ljubitelj bekhenda, 13. avgust 2007 14:57)\nMonika Seleš je dovela u Beograd tadašnju finalistkinju Vimbldona Zinu Garison/igralo se na terenima "Partizana"/,u Novom Sadu je bila Aranèa Sanèez a u Sarajevu Meri Džo Fernandez. To ne sme da se zaboravi! Ne primeæujem da se to spominje! Tri meèa u tri razlièita grada i sve vrhunske teniserke. A Jelena Dokiæ? Da li se pamti njeno 4 mesto na WTA listi? Da li se pamti da je želela da otvori teniski centar kao što to žele ovi mladi teniseri sada?Da li se pamti kako je sramno Beograd lepio plakate protiv nje i njene porodice? Igrala je i za Fed reprezentaciju i igrala je polufinale Vimbldona a nije doèekana ništa specijalno, a osvojila je i Rim i Moskvu. Moramo pamtiti i Srbe ako veæ pamtino Piliæa, Franuloviæa, Jaušovec...a pamtimo i to je u redu, samo to da pamtimo treba da zna svet jer mi to veæ znamo, a svet ne zna, svet ne zna da mi sebe mrzimo a više volimo druge, svet misli da mi velièamo sebe.Eto zablude - svet ne zna da mi želimo da našem crkne krava ...\n(NADA, 12. jul 2007 01:01)\nE pa sa kim je on pricao kad je morao da objasnjava da ne igra "stoni tenis" ?!\n(DzoniSix, 9. jul 2007 22:08)\n1.Ovo nije uspeh Srbije nego licni uspeh ovih mladih ljudi i njihovih roditelja.\n2.ZASTO NIKO NE SPOMINJE ZIMONJICA???\n3.Zivojinovic - nista mi se ne svidja to sta i kako govori a pogotovo gde je bio do sad.\n4.Muka mi je od "nasi teniseri". Pogotovu kad ih u usta uzmu politicari i neki koji bi da profitiraju na njihovom uspehu. Gde su bili na pocetku karijere da pomognu. Ja znam koliko je tesko doci do novca za vrhunske sportiste i umetnike. U Srbiji nema ustanove ni firme koja ce vam izaci u susret osim ako neste vec poznati.\n(Pera Pisar, 2. jul 2007 13:31)\ntenis je jedini sport gde che srbija biti bolja od MAJKE SFRJ:A.\nJugoslavija nije ni malo bilo blizo ovakav uspeh shto su ovi mushkarci i ribe uspeli =)\nGreece , best country 4 ever and ever !! :)\n(lol!, 2. jul 2007 07:58)\nFed kup je naš!\n(Diæto, 1. jul 2007 18:46)\nMislim da gospodin "sitnije" nije vredan da se spominje.\nA nasim dosadasnjim, sadasnjim i buducim vrhunskim teniserima, kao i njihovim roditeljima zelim puno uspeha, izdrzljivosti i srece! Samo napred !!!\n(Slavica, 28. jun 2007 15:32)\nA zasto u ovom i mnogim drugim tekstovima o uspesima nasih tenisera ni ovaj sajt, pa ni Ana , Nole i Jelena u svojim komentarima (samo pricaju o mladjima) skoro nikad ni ne pomenu Zimonjica? Zar njegovi rezultati u dublu nisu vredni pomena? I to vec godinama unazad? Eto i u ovom razgovoru sa Zivojinovicem, pominje ovu trojku+Tipsarevic, a od Zimonjica nista. Sramota. Bar je pisac gornjeg teksta mogao da ga pomene.\n(djelke, 27. jun 2007 22:27)\nNajbolji plasman gosp.Živojinoviæa na ATP ljestvici je 19.mjesto i ima jedan(1) osvojen ATP turnir.\nNe pretjerano impresivno.\n(stipan, 11. jun 2007 14:15)\nDavno sam procitao izjavu nekadasnjeg trenera Bobe Zivojinovica, koji je rakao da nikada talentovanijeg, ali ni lenjijeg igraca nije imao. I da je trenirao tempom koji i Boris Beker, bio bi sigurno svetski No. 1!!\n(Jakov, 8. jun 2007 19:48)\n@sitnije slobo sitnije\nE svaka ti cast i ja sam po prirodi pravedna i kazem sto mislim i u potpunosti se slazem sa tobom...\nSamo da dodam da je ocigledno zaboravio neka vazna imena da podsjeti da se i prije njega neko bavio tenisom i da je taj neko VELIKI i da ne smiju da se zaborave kad je rijec o tenisu...\nDa li Boba zna i da li je ikad cuo recimo za Mimu Jausovec koja je recimo ni manje i vise osvojila Roland Garos davne 1977 godine i bila dva puta u finale 1978 i 1983 kada je izgubila od Kris Evert\nPa da napomenem iako su danas Hrvati tada je bila SFRJ kada su bili finalisti RG Zeljko Franulovic 1970 i Niki Pilic 1973 znaci da se razumijemo tenis u nasoj zemlji ne pocinje od nastanka Zivojinovica nego vec prije njega a posle da ne pricam o Moniki Seles koja je kao najmladja teniserka osvojila RG i to tri puta zaredom 1990/91/92 ja mislim da oni zasluzuju da kad se prica o tenisu prica i o njima i mozda vecina tenisera danas su zahvaljujuci maloj Mo uzeli reket u ruke znaci razlog vise da se ne zaboravljaju...\nDruga stvar Beker nebi sigurno nikad ni dosao u Beograd da nije kum od Zivojinovica a da se sam Boba(kojem svaka cast nemam nista protiv njega)malo vise bavio terenima i tenisom kao sto danas radi umjesto prodajom mercedesa sa svojim kumom mozda nas ni situacija u zemlji nebi sprijecila da imamo velike tenisere necemo na to da se izvlacimo danas jednostavno nikoga nije interesovalo kao ni prvog Zivojinovica da bilo sto urade.\nZnaci potpuno se slazem sa tobom nasi teniseri danas su uspjeli sami sa svojim roditeljima i sad se neko kiti sa tim to je sramota...\n(Tara, 5. jun 2007 22:08)\nA sto se Slobodan sad kiti tudjim uspesima. Sta je uradio da se unapredi tenis kod nas i pomogne mladim talentima. Nasi igraci sve sami placaju i nemaju nikakvu podrsku. Igraju pod imenom Srbije samo zato sto su prave patriote. Djokovic je pravi sportista, pa svoj imidz ne gradi na izigravanju vasarskog dzet seta sa narodnim pevaljkama.\n(Sitnije Slobo sitnije, 10. maj 2007 13:25)\nkoliko se ja secam jeo je banane dok je mekinro besneo, ali je takodje bio najlenjiji igrac tix vremena ljubitelj krown lagera, pat kash ga je razvalio na moju zalost i izgubljenu veliku opkladu, poz. Srbiji\n(jordan mlbrn, 10. maj 2007 02:04)\nSendvic i bananu jeo je u Australiji, a ne na Vimbldonu.\n(Milos, 10. maj 2007 00:34)\nBoba je bio ne samo sjajan teniser, vec i veli showman medijski veoma atraktivan. Bilo je uzivati gledati ga, a i dan danas se secam njegovog cuvenog meca, na Wimbledonu kada je otisao u hladovinu da jede sendviche dok se Mcenroe svadjao sa sudijama :)\nSto se mene tice, Bobi zelim od sveg srca da bude isto tako uspesan i u vodjenju teniskog saveza.\n(Dinke, 9. maj 2007 21:20)


Oba tima daju gol GG5FOLD 03.10.2015. - PametnoKladjenje\nYou are here: Home / Prognoze / Oba tima daju gol GG5FOLD 03.10.2015.\tPrognoze\nŽelimo da Vas obavestimo da krećemo sa novom igrom, oba tima daju gol, gde ćemo prognozirati od 5 do 7 parova. Naravno ova igra je lutrija ali zna da donese ozbiljne pare. Ove tikete gledajte kao sugestiju i ne preterujte sa ulaganjem.\nBorusia Mehengladbah – Volfsburg GG\nNorvič vs Lester GG\nBlekburn vs Ipsvič GG\nBurton vs Soutend GG\nVigan vs Volsol GG\nKvota oko 14,00\nProšlo kolo smo pogodili 7 od 7, pogledajte prošlu prognozu.\nKristal Palas - VBA


Iran uhitio špijune koji su prodavali nuklearne tajne - Vijesti - Index.hr\nIran uhitio špijune koji su prodavali nuklearne tajne\nIRAN je uhitio desetke špijuna od kojih su neki neprijateljima Islamske republike prodavali tajne o iranskom nuklearnom programu, priopćio je u utorak Ali Yunesi, ministar zadužen za obavještajni rad.\nYunesi je pojasnio da je većina uhićenih povezana s oporbenom ilegalnom skupinom Organizacijom narodnih mudžahedina (MKO) koja djeluje iz Iraka, prenosi službena novinska agencija IRNA.\nPolitičko krilo MKO-a je, kako je dokazano inspekcijama UN-a, duže vremena izvor pouzdanih informacija o iranskom nuklearnom programu.\nSAD optužuje Iran da miroljubivi nuklearni program koristi kao paravan za razvoj i proizvodnju nuklearnog naoružanja. Teheran tvrdi da je program isključivo namjenjen za proizvodnju električne energije kojom Iran oskudijeva.


OTVORENI "DANI BUGARSKOG FILMA" | SRNA\nOTVORENI "DANI BUGARSKOG FILMA"\nPALE, 7. OKTOBRA /SRNA/ - Ambasador Bugarske u BiH Avgustina Cvetkova otvorila je večeras na Palama "Dane bugarskog filma", a na početku ove trodnevne manifestacije prikazan je film "Žvaka" režisera Stanislava Todorova.\nCvetkova je istakla je da joj je drago što će publika na Palama narednih dana imati priliku da vidi bugarska filmska ostvarenja.\n"To je dobra mogućnost da se svi upoznaju o dostignućima bugarske kinematografije. Vjerujem da je to još jedan korak ka boljem i uzajamnom razumijevanju", rekla je Cvetkova novinarima.\nNapomenuvši da se prvi put održavaju "Dani bugarskog filma", direktor Kulturno-sportskog centra Pale Miroslav Simović zahvalio je Ambasadi Bugarske u BiH i njenim saradnicima na organizaciji ove manifestacije.\n"Biće prikazana tri filma, a projekcije su besplatne za sve posjetioce. Ovom prilikom bih pozvao sve građane da posjete Kulturni centar i pogledaju filmove savremene bugarske kinematografije", rekao je Simović i dodao da se nada da će ova manifestacija postati tradicionalna na Palama.\nPodsjetivši da su nedavno održani "Dani kineskog filma u Srpskoj", Simović je rekao da je strategija Kulturno-sportskog centra Pale da se prikazuju savremene i premijerne projekcije stranih filmova.\nNačelnik opštine Pale Boško Jugović rekao je da su ovakve manifestacije od velikog značaja za kulturni život, te pozvao sugrađane da naredna dva dana posjete Kulturni centar.\nZa sutra, drugog dana manifestacije, predviđeno je prikazivanje filma "Svijet je veliki i spasenje je iza ugla" u kojem igra srpski glumac Predrag Manojlović, a za srijedu, 9. oktobra, filma "Majmun".\nFilmovi su titlovani na srpski jezik, a projekcije počinju u 19.00 časova.