Hrvatska nešto bolja na ljestvici ekonomskih sloboda, ali nema pomaka u dva važna područja - Poslovni dnevnik\nHrvatska nešto bolja na ljestvici ekonomskih sloboda, ali nema pomaka u dva važna područja\nAutor: Poslovni.hr , 06. veljača 2019. u 12:12\nAmerički konzervativni think tank Heritage Foundation objavio je novi Indeks ekonomske slobode u kojem se poboljšao poredak Hrvatske. Popela se s 92. mjesta na 86. mjesto.\nIndeks je blago porastao na 61.4%. Prema analizi Centra za javne politike i ekonomske analize (CEA) blagi rast indeksa ekonomske slobode Hrvatske rezultat je umjerenih poboljšanja u području fiskalne i regulatorne politike te zaštite vlasničkih prava.\nIstovremeno, zabilježen je pad indeksa zbog niskog integriteta sustava i nedovoljne nepristranosti sudstva.\nIznad svjetskog prosjeka, ali ispod europskog\nSa 61.4% ekonomske slobode Hrvatska je iznad svjetskog prosjeka od 60%, ali ispod europskog prosjeka od 69%.\nU CEA-u su naglasili kako je najveći problem prema ovom izvješću niski integritet sustava i sudstva. Nema transparentnog sustava javnih politika već u raznim područjima prevladavaju razne manifestacije klijentelizma, nepotizma, patronaže i favoritizma te drugih oblika ponašanja koji su svojstveni jednom dijelu regionalnog okruženja Hrvatske.\nBlagi pomaci, ali slabi napredak\nU području regulatorne politike navodi se pojednostavljenje procedura za poslovanje. Spominje se provedba novog Zakona o radu koji je donekle fleksibilizirao tržište rada, dok je razina radne slobode ostala vrlo niska. Izvješće navodi slabi napredak u snižavanju subvencija i privatizaciji državnih kompanija.\nU području vladavine prava, kao pomaci navode se pojednostavljenje registracije vlasništva i sniženje poreza na promet nekretnina.\nZaštita vlasničkih prava je relativno na višoj razini, za razliku od pitanja sudstva i integriteta sustava.\nIstovremeno, navodi se kako nema pomaka u borbi protiv korupcije. Također, navodi se i problem brojnih neriješenih sudskih predmeta (koji je i dalje visok premda je prema podacima Vlade smanjen sa 616.686 krajem 2014. na 424.378 sredinom 2018.).\nKorupcija, nepotizam, kronizam\nZabilježena je niska razina integriteta sustava koja se prema metodologiji procjenjuje kroz učestalost podmićivanja, kronizma, patronaže, nepotizma, netransparentnog donošenja odluka o javnim politikama, nejednakog tretmana korisnika javnih usluga, nepovjerenja u političare itd.\nU području trgovinske politike problem je u određenim necarinskim preprekama zbog provedbe tehničkih EU propisa za pojedine proizvode te zbog subvencija i kvota.\nInvesticijska sloboda ostaje na istoj razini, a izvješće navodi kako država nema prethodne provjere stranih ulaganja, a koje se upravo predlažu na EU razini, upozoreno je iz CEA.\nU izvješću se navodi kako politička neizvjesnost otežava ekonomski napredak, a najveći izazovi su slaba izvozna baza, emigracija i spora privatizacija.


Kako zadržati muškarca: Po horoskopskim znakovima | Najnovije vesti - Srbija danas\n07.07.2020. • 07:49 Srbija Danas/Minut za mene\nUkoliko ste već uspele da privučete i osvojite vašeg muškarca, to je odlično, ali uvek ostaje pitanje – šta sad i kako zadržati dečka.\nMi vam otkrivamo par korisnih saveta kako zadržati muškarca, raspoređenih po horoskopskim znakovima, a nije loše da znate ni šta o vašoj kombinaciji znakova kaže ljubavni horoskop.\nKako da zadržim Ovna\nOni često deluju hladno, zatvoreno i kao da vas proučavaju i “love” nedostatke. Međutim, oni samo teško ulaze u vezu, ali se zato i jako teško odlučuju na prekid. Da bi vaša veza potrajala, samo budite odgovorne, to im je vrlo bitno.\nOni takođe ne vole devojke koje su napadne, već one koje nosi u sebi zrelu privlačnost i inteligenciju. Izgradite sa Jarcem poverenje, ispunjavajte datu reč, budite strpljivi, podržavajte ga – i biće zauvek vaš.\nVREME JE ZA LJUBAV! Ova 4 horoskopska znaka očekuje romantično leto!\nNe verujte mu: NAJNEISKRENIJI znak u horoskopu je baš OVAJ!\nNE MOŽE IM NIKO NIŠTA! Ovi horoskopski znaci ne daju na sebe\nPARTNER IZ PAKLA! Veze ovih horoskopskih znakova veoma retko opstaju!\nhoroskop astro horoskopski znaci muškarac žena ljubav


Ispunjeni uslovi za izvoz mlijeka u Evropsku uniju | Visoko.ba\nNaslovnica BiH Ispunjeni usl...\nOčekuje se da u idućim tjednima državni parlament usvoji potrebnu legislativu, da bi potom ponovno bio pozvan Europski ured za hranu i veterinarstvo, nakon čega bismo trebali dobiti konačnu dozvolu za izvoz mlijeka u Uniju.\nUred za hranu i veterinarstvo Evropske unije\nČlanak prijeOd danas Miralem Galijašević novi predsjednik KO SDA ZDK?\nSljedeći članakLiga prvaka: Juventus savladao Real Madrid


Jačanje regionalne saradnje uvezivanjem privrednih komora\nBack PRIVREDA INSTITUCIJE Jačanje regionalne saradnje uvezivanjem privrednih komora\npetak, 17 novembar 2017 23:18\nPrivredna komora Vojvodine (PKV) i Trgovinska i industrijska komora Budimpešte (BKIK), u sredu, 15. novembra 2017. godine, u okviru Trgovačkih dana u Budimpešti, potpisale su Sporazum o saradnji, a u cilju jačanja poslovnih odnosa i razvijanja recipročne saradnje. Potpisnici Sporazuma su predsednik PKV Boško Vučurević i predsednik BKIK Laslo Krišan.\nTom prilikom, istaknuto je da je sledeći korak formiranje akcionog plana kojim će se odrediti dalji koraci u definisanju zajedničkih aktivnosti u narednom periodu, kojima će se, kako je rečeno, ispunjavati obostrani ekonomski ciljevi.\n- Povezivaćemo privrednike, organizovano ćemo uvezivati privredne subjekte sa dve teritorije na poslovnim forumima i drugim sličnim dešavanjima. Takođe, obezbedićemo tok razmene relevantnih informacija koje su važne za što bolje osnaživanje privrednih ambijenata - rekao je Vučurević.\nSporazumom će se, između ostalog, i podsticati zajedničke istraživačke aktivnosti, kad god je to moguće i potrebno.\n- Svakako, jedna od najvažnijih aktivnosti prepoznata Sporazumom, jeste otklanjanje bilo kakvih prepreka koje mogu ometati rast trgovine i poslovanja. Identifikovaćemo barijere i zajednički iznalaziti odgovarajuća rešenja za njihovo otklanjanje. Ojačavajući regionalnu saradnju, mi štitimo interese privrednika - naglasio je Vučurević.\nU okviru Trgovačkih dana u Budimpešti, u organizaciji BKIK, održan je treći po redu radni sastanak na temu „Unapređenje turizma na Dunavu kroz saradnju nadležnih institucija i privrednih društava iz Republike Srbije, Slovačke i Mađarske“.\n- Kreiranje zajedničkog turističkog proizvoda na Dunavu sa Mađarskom i Slovačkom i zajednički nastup na svetskim tržištima, velika je šansa za unapređenje turizma Srbije i Vojvodine. PKV je preduzela konkretne aktivnosti na sagledavanju mogućnosti kreiranja zajedničkog turističkog proizvoda i iznalaženju modela udruživanja svih zainteresovanih strana iz Srbije, Mađarske i Slovačke. Jedna od tih aktivnosti je i radni sastanak u Budimpešti, na kojem su se sve strane upoznale sa zakonskim propisima u vezi sa osnivanjem zajedničke asocijacije“, istakla je Dragica Samardžić, viši samostalni stručni saradnik u Udruženju usluga PKV.\nPotpisivanju Sporazuma prisustvovali su i ambasador Republike Srbije u Mađarskoj NJ.E. Rade Drobac, ministar savetnik za ekonomske poslove u Ambasadi Republike Srbije u Budimpešti Oto Kišmarton i zamenik generalnog sekretara PKV Bojana Miljuš.


Upotreba kanabisa u medicinske svrhe | Stakleno Zvono e-TV magazin\nby Stakleno Zvono · Published April 9, 2015 · Updated July 12, 2015\nDr Predrag Nikolić, klinički farmakolog\nMirjana Tomić, generalni sekretar Udruženja Lekalizacija Srbije\nBiljana Cincarević, član UO Udruženja Lekalizacija Srbije\nKanabis i medicinski preparati od kanabisa su lek i Srbija treba da promeni propise, kako bi najteže obolelima omogućila da do njega dođu na regularan način i po preporuci lekara, ocenjeno je na tribini ”Upotreba kanabisa u medicinske svrhe”, koja je održana na Fakultetu medicinskih nauka. Neuropsihijatar Slavica Djukić Dejanović, naglasila je da nije reč o legalizaciji marihuane, već o tome da jedna ista supstanca u maloj dozi, u određenom obliku, može biti lek. Ona je navela da su rezultati dobri i kod obolelih od multiple skleroze, a prema nekim iskustvima, koriste se i kod glaukoma, što je slučaj u SAD.\nMi razgovaramo ne o legalizaciji marihuane nego o korišćenju kanabisa u medicinske svrhe što je u svetu već poznato, kod nas ove grupe lekova nisu još registrovane, ali je postupak registracije više formalno pravno pitanje. Broj obolelih od malignih bolesti je kod nas kao i u drugim zemljama, međutim broj smrtnih slučajeva od malignih bolesti je kod nas jako visok, zbog toga što se kasno dijagnostikuju ove bolesti i nažalost mi smo često u poziciji da dajemo tu simptomatsku terapiju gde spadaju i kanabidoidi – istakla je prof. dr Slavica Đukić Dejanović, neuropsihijatar.\n”Upotreba kanabisa u medicinske svrhe” naziv je tribine koju je organizovalo Udruženje „Lekalizacija Srbije“. Ovom kampanjom žele da pokažu kolika su lekovita dejstva kanabisa posebno kod najtežih bolesti, kao i da se izbore za izmenu Zakona o psihoaktivnim i kontrolisanim supstancama.\nNa osnovu iskustava i pravne regulative drugih zemalja koje su već davno legalizovale korišćenje kanabisa u medicini želimo da nađemo najbolji model na koji bi način ta iskustva mogla da se primene u Srbiji. Naša ideja je da država preuzme kontrolu nad čitavim procesom, ona bude ta koja će izdavati dozvole za gajenje i preradu kanabisa jer je potrebno izbeći mogućnost čak i najmanjih zloupotreba. Mi na sve moguće načine pokušavamo da izbegnemo slovenački scenario, gde je donesen zakon koji nije pomogao pacijentima, a na mala vrata je uvukao farmaceutsku industriju u svoj proces. Taj zakon je omogućio farmaceutima da proizvode sintetički kanabis, a ulje kanabisa je ostalo van zakona i dalje se prodaje na crnom tržištu. Pokušavamo da takav jedan scenario izbegnemo – objašnjava Antonije Kovačević, predsednik Udruženja Lekalizacija Srbije.\nNa tribini je govorio i legendarni košarkaš Žarko Paspalj koji je rekao da su neki ljudi iz njegovog okruženja, teško oboleli, koristili kanabis kao lek i da je njihovo iskustvo pozitivno. Zato je veliki sportski as izrazio želju da pomogne inicijativi Udruženja ”Lekalizacija Srbije” kako bi hiljade pacijenata što pre dobilo mogućnost da se leči preparatima od konoplje pod nadzorom lekara i kontrolom države.\nUlje od kanabisa može da bude zloupotrebljeno u smislu načina primene i puteva kako se do njega dolazi, zato treba insistirati da se to stavi pod neke zakonske osnove i da praktično postoje legalni tokovi korišćenja ove biljke. Drugo mi ne shvatamo u kolikom je problemu ova zemlja kada je reč o zdravlju ljudi od raznih stvari koje su nam se desile u zadnjih par decenija, tu mislim na bombardovanje, zato mi je normalno da jedna od alternativa pomoći bolesnima u lečenju je i da se legalizuje kanabis odnosno njegova upotreba u medicinske svrhe, zato sam se priključio ovoj akciji – rekao je Žarko Paspalj, naš košarkaški as.\nNa osnovu ličnih i prikupljenih iskustava, želeli su da na tribini zaintersovanima pruže praktične informacije, da ne bi postali žrtve prevara i zloupotreba koje su sve veće na crnom tržištu, gde se za sada jedino mogu nabaviti ulje i drugi derivati kanabisa. Pacijenti i ostali posetioci tribine mogli su da se i lično posavetuju sa lekarima iz tima „Lekalizacije Srbije”, kao i da se pridruže udruženju u njegovoj borbi za zdraviju Srbiju. U isto vreme Udruženje građana ”Inicijativa za promenu zakonske regulative kanabisa – IRKA”, održalo je tribinu u Skupštini grada na kojoj se govorilo o medicinskim i industrijskim benefitima kanabisa.\nPoenta ovakve tribine je podizanje svesti kod ljudi o važnosti konoplje i njenim medicinskim efektima, jer ne postoji ni jedan naučni rad gde se tvrdi da postoje nus pojave. Ta biljka se kroz njenu istoriju upotrebljavala u medicinske svrhe, i ima pozitivne efekte na najteže moguće bolesti. Pokušavamo da raskrinkamo razlog zašto su nam oduzeli lek, kojim smo se vrlo efikasno lečili kroz istoriju, a takođe i vrlo bitan industrijski resurs – ističe Miloš Radovanović, predsednik Udruženja IRKA\nFilip Dostovski, aktivista iz Makedonije\nNa tribinama je najviše reči bilo o tome dokle se stiglo sa procesuiranjem zahteva za izmenu Zakona o psihoaktivnim i kontrolisanim supstancama, kao i pronalaženjem odgovarajućeg modela primene medicinskog kanabisa u Srbiji. Posetioci su mogli da kroz stručne prezentacije i predavanja lekara saznaju više o dokazanim lekovitim svojstvima, primeni i doziranju ove biljke u terapiji različitih obolenja: karcinoma, multiple skleroze, dijabetesa, leukemije, epilepsije, depresije…\nProblem nelegalnog prometa dijetetskih suplemenata (50%)\nEvropska komisija produžila rok za planove Srbiji (33.3%)\nUN-ova Agenda za održivi razvoj do 2030. godine (33.3%)\nČlanovi CEOOR- a kampuju na ''Taboru Golija 2011'' (16.7%)\nRevitalizacija zagađenih sredina biljkama (16.7%)\nTags: depresijadijabetesepilepsijaFakultet medicinskih naukaInicijativa za promenu zakonske regulative kanabisa - IRKAKANABISkarcinomlegalizacijalekalizacija Srbijelekovito biljeleukemijamarihuanamultipla sklerozaterapijausklađivanje zakonodavstva\nNext story NAJBOLJE TEHNOLOŠKE INOVACIJE U SRBIJI 2015.\nPrevious story Modernizacijom škola štedi se energija


Sinoć u centru Travnika nastupila Divanhana | Superinfo\nNaslovnica Scena Sinoć u centru Travnika nastupila Divanhana\nSinoć u centru Travnika nastupila Divanhana\nPred brojnim Travničanima i gostima iz drugih gradova sinoć je na Centralnom gradskom trgu održan koncert poplarnog benda Divanhana koji je i ovaj puta oduševio ljubitelja sevdaha svojim posebnim izvedbama ovih tradicionalnih pjesma.\nIako je Divahana više puta gostovala u Travniku, publika je večeras imala priliku po prvi puta da čuje novu vokalnu solisticu grupe Šejlu grgić, poznatu kao „bosanska Adel“. Kao gosti koncerta nastupili su članovi travničkog benda Mustra Orchestra.\nManifestacija „Travničke večeri“ ulazi u samu završnicu i danas (26.7.) u 20:30 sati na Centralnom gradskom trgu nastupit će APPERANZA ACOUSTIC BAND, a u subotu (27.7.) u 19:00 sati na istoj lokaciji održat će se smotra folklora.\nKulturna manifestacija „Travničke večeri „ završava u nedjelju (28.7.) u 21:00 sat koncertom elektronske muzike „KONCEPT“ Asp THE Great & co na Tvrđavi Stari grad – “Garbun”.\nPrethodni članakGrčka i Turska hit destinacije, Hrvatska bilježi drastičan pad\nSljedeći članakOtvoreni 7. Izviđački interetnički kamp “Jednostavno prijatelji” i u rad pušteni solarni paneli


NEMA boljeg od našeg Novaka Đokovića! Prvi put u karijeri Nole je proglašen "Šampionom svih šampiona", u godišnjem izboru francuskog sportskog lista "L'Ekip".\nU ženskoj konkurenciji počast je pripala trostrukoj olimpijskoj pobednici iz Jamajke Elejn Tompson.\n- Ova sezona je bila jedna od najposebnijih u mom životu, ne samo zbog rezultata, već i sa rekordima, pandemijom i svim tim emocijama na terenu i van njega – poručio je Novak.\nUz naslovnicu, posvećene su mu i pune četiri prve stranice ovog lista. Razgovor je obavljen u teniskom centru "Novak" u Beogradu. Naglašeno je da je Nole sada sve češće u Srbiji, a da je u Beogradu upisao i svoju decu u školu. Kažu da je Novakovo okruženje bilo iznenađeno nagradom i da se prvi reket sveta, naravno, obradovao. Ističe se da je rado odvojio vreme za razgovor, uz dogovor da mu se ne postavi nijedno pitanje u vezi s učešćem, ili ne, na predstojećem Australijan openu.\nNovak se osvrnuo na velike pobede, na čak tri osvojena grend slema, ali i na poraze u Tokiju i NJujorku i propuštene prilike.\n- Bilo je i teških poraza, ali u isto vreme, učinili su da učim iz njih i budem jači – rekao je Novak.\n- Bile su to suze radosnice, zbog sve te ljubavi. A onda su one prerasle u suze tuge. Sve se pomešalo. Unutrašnje emocije su se oslobodile kroz te suze. Jedina stvar zbog koje žalim je možda što nisam zaplakao ranije tokom meča. Oslobođenje je kasno stiglo! – poverio se Novak, istakavši da nije očekivao da će ga publika tako srdačno dočekati u izgubljenom finalu.\nKRALJ NA OLIMPIJADI\n- Možda nije trebalo da idem u Tokio pre Ju-Es opena. Ali, u životu, u principu, ne tražim izgovore – rekao je Nole i naglasio da je bio oduševljen time koliku pažnju i respekt su mu ukazivali drugi sportisti u Olimpijskom selu gde je, kako je primetio novinar, bio "kralj".\n- Zaista verujem da se u životu stvari događaju s razlogom. Da Bog, Univerzum ili nešto drugo odlučuju da će se to baš tako desiti određenog dana – istakao je.\nPreneo je i da je puno plakao tokom večere posle meča, u restoranu "Bar Italija" njegovog prijatelja na Medison Aveniji, gde je bio sa dvadesetak prijatelja i porodicom. Sve je bilo dirljivo, a pozvala ga je, kaže, telefonom i Monika Seleš, koja je takođe zaplakala.\n- Bilo je balona posvuda, a večera je bila sjajna – kaže Novak. - Tog dana nisam bio spreman da idem na večeru. Ali, svi su me saletali. A i bio sam gladan!\n- U principu ne volim da me uznemiravaju posle teških poraza, bar tog dana, čak ni moja supruga... Želim da ostanem sam, potrebno mi je da to svarim na svoj način. U principu to prolazi brzo, već sutradan je mnogo bolje.\nKaže da je i posle propuštene prilike da osvoji "zlatni slem" već sledećeg dana sve bilo u redu.\n- Saznanje da se vraćam kući u Beograd da vidim svoju decu i da budem s njima, da ću određeno vreme biti van terena, u prirodi, bilo je idealno za ozdravljenje.\n- Hteo sam na planinu, ona je želela na more. Morao sam da slušam šefa – rekao je uz osmeh.\nNovak i Jelena Đoković / FOTO: Printskrin/Instagram/jelenadjokovicndf\n- Istinu govoreći, jedino takmičenje koje me je interesovalo posle Ju-Es opena je bio Dejvis kup. Igranje za moju zemlju mi je uvek predstavljalo najveću motivaciju – poručio je.\n- Bila je to bitka s neverovatnim intenzitetom. Jedna od mojih najlepših pobeda, sigurno! – rekao je za meč protiv Nadala.\n- I danas ima onih koji mi ne veruju kad kažem da mi je bio napukao mišić od meča trećeg kola protiv Frica. Samo moj tim zna kroz šta smo sve prolazili, svakoga dana.\nNovak Đoković/Foto: AP Photo/Luca Bruno\n- Rivalitet mlade generacije koja dolazi je Zverev-Đoković–Medvedev! – zaključio je u šaljivom tonu.\nNovak Đoković Novak Đoković vesti List L'Ekip Đoković vesti Novak Đoković najnovije vesti najbolji sportista sveta


ISPUNILA JOJ SE VELIKA ŽELJA: Senidah presrećna! || Story.rs\nPodećamo, Senida na muzičku scenu zakoračila je 2010. singlom "Pustinjom".\nAna i Predrag Rajković ekskluzivno za "Story": Upoznajte našeg Tadiju\nAna i Predrag Rajković nedavno su po drugi put postali roditelji! Sada ekskluzivno za magazin "Story" predstavljaju preslatkog sinčića, Tadiju.


Vreme u Yangyoudao ⛅ (Anhui Sheng), Kina - Vremenska Prognoza - sr.ViewWeather.com\n31.87°N / 118.3°E ~7m asl 20:33\nPoslednje ažuriranje vremenske prognoze: Pet, Jul 10 19:13 GMT+8 (Asia/Shanghai)\t 0.122s\nNajviša temperatura će biti od 29 stepena Celzijusova, a najniža temperatura će biti od 24 stepena Celzijusova. Duvaće vetar slab, a atmosferski pritisak biće u proseku od 1003 mb. Relativna vlaga biće od vrlo visoka.\nNajviša temperatura će biti od 25 stepena Celzijusova, a najniža temperatura će biti od 23 stepena Celzijusova. Duvaće vetar slab, formiraće se magla, a atmosferski pritisak biće u proseku od 1003 mb. Relativna vlaga biće od vrlo visoka.\nNajviša temperatura će biti od 30 stepena Celzijusova, a najniža temperatura će biti od 23 stepena Celzijusova. Duvaće vetar umeren, a atmosferski pritisak biće u proseku od 1002 mb. Relativna vlaga biće od vrlo visoka.\nNajviša temperatura će biti od 27 stepena Celzijusova, a najniža temperatura će biti od 21 stepena Celzijusova. Duvaće vetar slab, formiraće se magla, a atmosferski pritisak biće u proseku od 1005 mb. Relativna vlaga biće od vrlo visoka.\nNajviša temperatura će biti od 27 stepena Celzijusova, a najniža temperatura će biti od 21 stepena Celzijusova. Duvaće vetar lak, a atmosferski pritisak biće u proseku od 1006 mb. Relativna vlaga biće od vrlo visoka.\nNajviša temperatura će biti od 26 stepena Celzijusova, a najniža temperatura će biti od 21 stepena Celzijusova. Duvaće vetar slab, formiraće se magla, a atmosferski pritisak biće u proseku od 1004 mb. Relativna vlaga biće od vrlo visoka.\nNajviša temperatura će biti od 29 stepena Celzijusova, a najniža temperatura će biti od 21 stepena Celzijusova. Duvaće vetar slab, formiraće se magla, a atmosferski pritisak biće u proseku od 1004 mb. Relativna vlaga biće od vrlo visoka.\n678% visoki oblaci (preko 6.000 de metara: Cirrus, Cirrus uncinus, Cirrostratus, Cirrocumulus)\n127% konvektivni oblaci (Cumulonimbus)\nNajviša temperatura će biti od 26 stepena Celzijusova, a najniža temperatura će biti od 21 stepena Celzijusova. Duvaće vetar slab, formiraće se magla, a atmosferski pritisak biće u proseku od 8036 mb. Relativna vlaga biće od .\nširina: 31.87332 i Dužina: 118.3596\nLokalno vreme (Asia/Shanghai | GMT +8): 20:33\nIzlazak sunca: 05:09 - Zalazak sunca: 19:14\nVreme u Longshan - 1 km - naseljeno mesto\nVreme u Zhangjiaji - 1 km - naseljeno mesto\nVreme u Qihe - 1 km - naseljeno mesto\nVreme u Huangyaoguan - 2 km - naseljeno mesto\nVreme u Luzhou - 2 km - naseljeno mesto\nVreme u Citanghe - 2 km - naseljeno mesto\nVreme u Xiaoshanjing - 3 km - naseljeno mesto\nVreme u Langjiang - 3 km - naseljeno mesto\nVreme u Longtang - 3 km - naseljeno mesto\nVreme u Nanzhuang - 3 km - naseljeno mesto\nVreme u Shishan - 4 km - naseljeno mesto\nVreme u Longquancun - 4 km - naseljeno mesto\nVreme u Xiangquan - 4 km - sedište četvrtog - order administrative division


Sindikati "Sloga": Vlada hitno da poveća minimalac, većini radnika preti nemaština i glad | Novosadski informativni portal 021\nVlada Srbije do kraja maja treba da koriguje minimalac za drugu polovinu 2022. godine i od juna meseca istu značajno uveća, smatraju Udruženi sindikati Srbije "Sloga".\nSindikalci smatraju da je hitna korekcija minimalne cene rada neophodna zbog svakodnevnog porasta cena osnovnih životnih namirnica, energenata, komunalnih usluga i režija, zbog čega ogromnoj većini radnika i njihovim porodicama preti ozbiljna nemaština i glad.\n"Ovo isključivo zahtevamo od Vlade Srbije i predsednika Srbije Aleksandra Vučića, jer od takozvanih reprezentativnih sindikata u Socijalno-ekonomskom savetu (SES) ne očekujemo ništa, budući da se oni ništa ne pitaju i da su od države kroz SES plaćeni statisti za davanje legitimiteta pred Međunarodnom organizacijom rada (MOR) da u Srbiji postoji socijalni dijalog, što je godinama unazad jedna velika laž i obmana. Što se tiče Unije poslodavaca, ni od njih ne očekujemo ništa, jer njima je uvek malo i oni bi uvek više profita, bez obzira na posledice po radnike koji im prave taj profit", smatraju u Slozi.\nIstiču da se nemogućnost da se preživi sa sadašnjim minimalcem vidi na svakom koraku, a pojačava nezadovoljstvo i preti da u narednom periodu nakon otrežnjenja od velike doze predizbornih obećanja o rastu životnog standarda i blagostanja, preraste u ozbiljan haos i socijalni bunt, kako radnika tako i penzionera.\n"Iako je Vlada delimično ograničila cene osnovnih namirnica i zamrzla cene goriva, u trgovinama, mesarama i na pijacama širom Srbije je sve poskupelo, a promena cena na rafovima prodavnica i u režijama je gotovo svakodnevna", zaključuje Sloga.\nminimalac\tinflacija\tPoskupljenja\n15.05.2022\t• 10:34\nIspod 100 hiljada ništa\nGledam oglase juče na Zelenom Vencu u centru Beogradu "potreban radnik u piceriji plata 70 hiljada..." ,"potrebna pomoćni kuvar u kuhinji u centru grada plata 80 hiljada...","potreban dostavljač hrane plata 100 hiljada..."," potreban vozač C kategorije za dostavu robe iz magacina maloprodaji plata 120 hiljada...".NIKO DA ZASTANE DA POGLEDA.\nSvaku banderu izlepili i autobusko stajalište oglasi formata od A5 do A3..\nNiko ali niko za tih pola sata koliko sam čekao autobus da zastane i od mladih i od starijih da pogleda .Niko.\nNa jesen ćemo tražiti radnike i za 150 hiljada dinara plate ni za 150 hiljada neće više niko ostati kako je krenulo sa odlaskom normalnih radnika iz Srbije u normalne države gde žive normalni nekorumpirani narodi KOJI PLAĆAJU RADNIKE NA VREME.\nMalo dalje pročitam oglas na Brankovom mostu"potrebni radnici za čišćenje tavan dnevnica od 8 do 12 hiljada isplata istog dana po završenom poslu..." niko da zastane i pogleda.\nSve van Beograda ja mislim bez želje da vređam bilo koga živi kao u nekom senatorijumu za 300 eura plate ćuti i trpi.Ali baš ćuti i trpi.Prosto je neverovatno šta je sve narod van Beograda spreman da podnese.\nMoje viđenje i zaključak nakon pročitanih svih portala van Beograda.Nemojte me držati za reč.\n15.05.2022\t• 09:56\nImali ste izbore i rekli Vucic! A volja naroda je svetinja?! Nema sada...jedite manje i neobilno isto kao sa higijenom! Duhovno se uzdizite! Bog ce olaksati i pomoci?!!! Kakve bre pare...toje za one "pametnije" vama to netreba!!! Zivela Srbija!\n15.05.2022\t• 09:50\nIsti ti radnici bar vecina je glasala za AV glad i nemastinom! U cemu je onda problem?! Narodu je vise nego odlicno! Da nije bilo bi drugacije?!


13:22 PETAK, 21. 06. 2019. - 13:22 Autor: Aleksandar Jerković\n1501. godine - Portugalski pomorac Pedro Kabral vratio se s putovanja na kojem je zaposeo područje današnjeg Brazila i nazvao ga Ilha da Vera Kruz. Prva naselja na tom području Portugalci su osnovali 1521. godine.\n1537. godine - Na povratku u Španiju umro je španski istraživač Pedro Mendoza. Bio je vođa ekspedicije za istraživanje Južne Amerike koja je stigla do područja Rio de la Plata, a 1536. osnovao je naselje Buenos Aires.\n1611. godine - Engleski istraživač Henri Hadson, poznat po pokušajima da otkrije morski put iz Evrope u Aziju preko Arktika, nestao je u Hadsonovom zalivu gde ga je ostavila pobunjena posada broda "Diskaveri". Tokom istraživanja Severnog ledenog okeana otkrio je more i moreuz koji su po njemu dobili nazive.\n1668. godine - Rođen je italijanski filozof, istoričar i teoretičar prava Đovani Batista Viko, osnivač filozofije istorije i preteča moderne estetike.\n1757. godine - Britanci su pobedom nad francuskim saveznikom indijskim guvernerom (nabob) Bengala kod Plaseja učvrstili svoju vlast u istočnoj Indiji.\n1763. godine - Na Martiniku je rođena Mari Žozef Roz de la Pageri, poznata kao Žozefina, kćerka mornaričkog poručnika i žena Napoleona Bonaparte (1796). Krunisana je za caricu 1804.\n1785. godine - Turska vojska skadarskog vezira Mahmud paše Bušatlije prodrla je u Cetinje i po treći put srušila manastir, koji je krajem 15. veka sagradio Ivan Crnojević. Manastir je 1786. obnovio vladika Petar I Petrović Njegoš.\n1824. godine - Rođen je kompozitor Carl Heinrich Carsten Reinecke.\n1848. godine - Počeo je "Junski ustanak" pariskih radnika zbog izbacivanja socijalista iz privremene vlade i zatvaranja "narodnih radionica". Ustanak je za tri dana ugušio general Luj Kavenjak.\n1894. godine - Rođen je engleski kralj Edvard VIII. Na presto je stupio 1936. i iste godine abdicirao u korist brata DŽordža VI, da bi mogao da se oženi sa Amerikankom Volis Simpson.\n1941. godine - Lena Horne snima "St. Louis Blues".\n1945. godine - Japanski komandant general Micuru Ušiđima izvršio je samoubistvo nakon poraza japanske vojske na ostrvu Okinava, gde je vođena jedna od najkrvavijih bitaka u Drugom svetskom ratu. Prema zvaničnim podacima tokom borbi za Okinavu poginulo je 234.183 vojnika i civila.\n1947. godine - Kongres SAD usvojio je Taft-Hartlijev zakon, kojim je ograničeno pravo radnika na štrajk. Šef države dobio je pravo da na 80 dana suspenduje svaku štrajkačku akciju koju oceni opasnom za nacionalnu bezbednost.\n1956. godine - Pukovnik Gamal Abdel Naser izabran je za predsednika Egipta.\n1960. godine - Patris Lumumba postao je prvi predsednik vlade nove nezavisne države Demokartske Republike Kongo.\n1965. godine - Supremes snimili studijski snimak "Love Is Like an Itching in My Heart".\n- The Miracles objavili "Tracks Of My Tears".\n1970. godine - Japanski studenti sukobili su se u Tokiju s policijom tokom velikih demonstracija protiv produženja američko-japanskog pakta o bezbednosti.\n1985. godine - Iznad Atlantskog okeana je eksplodirao avion "Boing 747" kompanije "Er Indija". Pogunulo je svih 329 putnika i članova posade. Za podmetanje bombe u avion optuženi su Siki separatisti.\n1993. godine - Nigerijski diktator general Ibrahim Babangida je poništio predsedničke izbore od 12. juna i onemogućio povratak demokratije.\n1994. godine - Južna Afrika je, nakon jedne decenije međunarodne izolacije zbog politike aparthejda, ponovo zauzela svoje mesto u Generalnoj skupštini UN.\n1995. godine - Umro je američki mikrobiolog Džonas Edvard Salk, koji je 1954. pronašao vakcinu protiv dečje paralize.\n1996. godine - Umro je grčki državnik i ekonomista Andreas Papandreu, prvi socijalistički premijer Grčke (1981-89. i 1993-96), osnivač i lider Svegrčkog socijalističkog pokreta (PASOK).\n1998. godine - Umrla je američka glumica irskog porekla Morin O Saliven koja se proslavila kao partnerka Džonija Vajsmilera ulogom Džejn u filmovima o Tarzanu.\n- Aqua je objavila kućni video "The Diary".\n1999. godine - Jugoslovenski ekonomisti iz nevladine Grupe 17 procenili su da ukupna ekonomska šteta posle NATO bombardovanja SR Jugoslavije iznosi 29 milijardi i 608 miliona dinara.\n2001. godine - Vlada SR Jugoslavije usvojila je Uredbu o saradnji sa Međunarodnim sudom za ratne zločine u Hagu.\n2003. godine - U Londonu, Eminem je dao ogrlicu od 450,000dolara fanu u prvom redu koncerta. On je sa pozornice najavio da će ovo dati najseksipilnijoj ženi koju vidi.\npre 4 sata21 pregleda


U toku podnošenje zahteva za podsticaje u stočarstvu - Blace Info Press\nby Gorica Šegović · 8. februara 2022.\nPre nekoliko dana počelo je podnošenje zahteva za podsticaje za tov junadi, jagnjadi, jaradi, svinja, kao i za krave za uzgoj teladi za tov.\nPravo na ove podsticaje mogu ostvariti fizička lica- nosilac komercijalnog porodičnog poljoprivrednog gazdinstva, pravno lice i preduzetnik.\nSavetodavac za stočasrstvo u Poljoprivredno stručnoj i savetodavnoj službi (PSSS) Prokuplja Duška Petrović izjavila je da stočari ove podsticaje mogu ostvariti ako Upravi za agrarna plaćanja podnesu zahtev za ostvarivanje prava na podsticaje za tov junadi, jagnjadi, jaradi i svinja od 1. februara do 31.jula ove godine i to za grla predate klanicama ili izvezena u periodu od 1.jula 2021. do 30.juna 2022.godine.\n-Zahtevi za podsticaje podnose se posebno za svaku vrstu tovnih grla, s tim da se za istu vrstu tovnih grla podnosi najviše tri zahteva u predviđenom roku, rekla je ona i dodala da podsticaji za tov junadi iznose 15.000 dinara po grlu, jagnjadi i jaradi po 2.000 dinara, a svinja hiljadu dinara po grlu.\nPrema njenim rečima fizičko lice-nosilac komercijalnog porodičnog poljoprivrednog gazdinstva, pravno lice i preduzetnik ostvaruje podsticaje u iznosu od 20.000 dinara za najmanje dve krave oteljene u periodu od 1.jula prošle do 30.juna ove godine.\nBliže informacije i pomoć, mogu dobiti u prostorijama Poljoprivredne stručne službe ul.Vasilija Đurovića Žarkog 13, tel: 027/8100525 ili u Odeljenju za poljoprivredu Gradske uprave Prokuplja (kancelarija br. 21.).\nNext story Saopštenje PU Prokuplje:krivična prijava za vozača koji je prešao u suprotnu traku i udario u „citroen“\nPrevious story U bioskopu u Blacu, 16.februara film –Zlatni dečko


Svečani prijem prvaka - Dodeljena novčana pomoć i bezbednosni paketi\n31.08.2016 Svečani prijem prvaka - Dodeljena novčana pomoć i bezbednosni paketi\nDanas je u OŠ „Mika Mitrović“ u Bogatiću održan prijem za đake prvake iz svih šest osnovnih škola sa teritorije opštine. Dvesta sedamdeset devet mališana dobilo je novčane čestitke u iznosu od po 4.000 dinara, kao i bezbednosni saobraćajni paket, dar lokalne samouprave. Crveni krst poklonio je prvacima raspored časova.\nIz budžeta Opštine Bogatić izdvojena su sredstva u iznosu od 1.120.000 dinara za jednokratnu pomoć, kao i 450.000 za nabavku saobraćajnog bukvara, prsluka sa motivima školarca i reflektujuće narukvice.\nPrisutnima se obratio načelnik Odeljenja za društvene delatnosti opštine Bogatić, Miladin Stančetić, kao i zamenik predsednika Opštine, gospodin Slavko Đurković, koji je poželeo uspeh u novoj školskoj godini đacima, učiteljima i roditeljima.\nNačelnik Odeljenja za društvene delatnosti naglasio je da će ove godine u školske klupe sesti 44 prvaka više nego prethodne, što je podatak koji raduje, obzirom da često čujemo da se škole zatvaraju zbog manjka učenika.\n„I ove godine Opština Bogatić i lokalna samouprava učenicima i roditeljima dodelila je novčane čestitke i time dala svoj doprinos rasteretivši kućni budžet. Poželeo bih sreću svim učiteljima koji ove godine uzimaju prvake, a mališanima puno petica“, rekao je Miladin Stančetić.\nSutra će prvi put u školske klupe sesti najveći broj đaka u OŠ „Mika Mitrović“ u Bogatiću- šezdeset četiri, dok je u Sovljaku samo jedan prvak.\nVi ste posetilac br: 12 288 283


Bicycle karte novi špilovi\nod strane gedzet | nov 10, 2015 | Bicycle karte, Vesti | 0 Komentara\nUpravo smo pustili u prodaju nekoliko novih modela Bicycle karata štampanih od strane USPC kompanije.\nPored nogo Anne Stokes Steampunk špila, izdvojili bismo i Bicycle Seconds koji služi pre svega za vežbanje pošto je kvalitet isti kao i Standard karte jedino imaju neku grešku u proizvodnji. U većini slučajeva to je nijansa boje. Svaki put pre nego se postigne željena boja i postavi nova rolna kartona za štampu, uvek se napravi probni primerci. Upravo ti probni primerci završavaju kao Bicycle Seconds.\nI na kraju izdvajamo Bicycle Short Deck. Veoma sličan Standard decku, paraktično isti kao Bicycle Standard samo je kraći tkz.shorty deck. Ukoliko se pitate zašto, onda je neophodno da upitate nekog mađioničara koji npr.voli Svengali deck i trikove sa Svengali špilom. Ovaj špil je iste širine kao Standard deck ali je nešto kraći što Vam omogućava da izvedete neke zaista impresivne trikove ukoliko ga pomešate sa Standardnim špilom.


Igra AnyMP4 Blu-ray Player\nPreglednik Blu-ray sadržaja\nAnyMP4 Blu-ray Player od proizvođača AnyMP4 Studio:\nšto je AnyMP4 Blu-ray Player program od AnyMP4 Studio i za što se koristi?\nSkinite i instalirajtel AnyMP4 Blu-ray Player sigurno i bez briga.\nAnyMP4 Blu-ray Player je program razvije od AnyMP4 Studio te se nalazi u kategoriji Multimedija - Video Preglednici. AnyMP4 Blu-ray Player je licenciran kao Shareware proizvod što znači da je ovaj program dostupan za besplatni download svim korisnicima ali može biti limitiran u funkcionalnostima ili njegovor korištenje može biti vremenski limitirano. U nekom trenutku ćete možda morati kupiti proivzod kako biste ga mogli koristiti ili kako biste koristili sve funkcionalnosti. Možete pokrenuti AnyMP4 Blu-ray Player na svim modernim Windows OS operativnim sustavima. AnyMP4 Blu-ray Player je zadnji puta osvježen dana 26.12.2019 te ima 513 preuzimanja na hrvatskom download portalu Download.hr. Besplatno i sigurno skinite te preuzmite AnyMP4 Blu-ray Player.\nAnyMP4 Blu-ray Player Jezici\nAnyMP4 Blu-ray Player korisnicko sučelje podržava slijedece jezike:\nšto mislite o AnyMP4 Blu-ray Player?\nAnyMP4 Blu-ray Player sigurnosne i pravne bilješke\nDownload.hr periodično osvježava informacije o AnyMP4 Blu-ray Player sa stranica proizvođača softvera (AnyMP4 Studio), ali neke informacije mogu biti netočne ili zastarjele. AnyMP4 Blu-ray Player verzija 6.3.28 za Windows je objavljena na portalu Download.hr dana 26.12.2019 te je označena licencom: Shareware.\nSvi softverski proizvodi koje možete pronaći na portalu Download.hr, uključujući AnyMP4 Blu-ray Player, su ili besplatni, freeware, shareware, legalna puna verzija, trial, demo ili open-source. Na portalu Download.hr ne možete pronaći crack ili serijski ključ za AnyMP4 Blu-ray Player. Svi proizvodi koje možete skinuti sa portala Download.hr su posve besplatni za download i 100% legalni. Portal Download.hr ne podržava nikakve nelegalne metode i pomoći za aktivaciju softvera. Ukoliko vam se softver sviđa molim podržite autora softvera i kupite proizvod ukoliko je on komercijalan. Da li je sigurno skinuti i instalirati AnyMP4 Blu-ray Player?\nAnyMP4 Blu-ray Player je provjeren sa vodećim antivirusnim programima čiji su rezultati pokazali da je 100% čist i siguran za download i instalaciju. Iako nisu pronađeni maliciozni napasnici savjetujemo da i sami provjerite proivzod antivirusnim programom prije nego ga instalirate na vašem računalu.\nMolim uzmite u obzir i to da se zakoni vezani uz korištenje AnyMP4 Blu-ray Player mogu razlikovati od zemlje do zemlje. Molimo budite sigurni da koristite AnyMP4 Blu-ray Player u skladu sa zakonima vaše zemlje.\nAnyMP4 Blu-ray Player upute za deinstalaciju\nKako ukloniti AnyMP4 Blu-ray Player?\nKako ukloniti AnyMP4 Blu-ray Player na Windows Vista / Windows 7 / Windows 8 / Windows 10 operativnim sustavima?\nProvjeri da li si odabrao "AnyMP4 Blu-ray Player", napravi desni klik te odaberi "Uninstall/Change".\nKlikni na "Yes" kako bi potvrdio da želiš deinstalirati AnyMP4 Blu-ray Player.\nKoliko košta skidanje AnyMP4 Blu-ray Player?\nNišta! Besplatno! Nothing! Nada! Frei! Niente! AnyMP4 Blu-ray Player možete skinuti besplatno sa portala Download.hr! Dodatne informacije o licenci možete pronaći na web stranicama proizvođača.\nDa li AnyMP4 Blu-ray Player radi na Windows operativnom sustavu?\nDa! AnyMP4 Blu-ray Player će raditi na svim modernim Windows operativnim sustavima.


POČELI PREGOVORI O MINIMALCU: Svega 15 odsto poslodavaca je za povećanje minimalca | 013 info\nPOČELI PREGOVORI O MINIMALCU: Svega 15 odsto poslodavaca je za povećanje minimalca\nB92/Prva\tNed, 30/08/2020 - 10:59\nPredstavnici sindikata, poslodavaca i Vlade Srbije počeli su pregovore o minimalnoj ceni rada za 2021. godinu, a završni razgovori zakazani su za 14. septembar.\nPrva runda pregovora je završena - dogovor nije postignut. Kako će teći razgovori u naredne dve nedelje i šta bi bilo najbolje prihvatljivo rešenje? O ovome su za TV Prva govorili Ljiljana Pavlović iz Unije poslodavaca Srbije i Zoran Stojiljković, predsednik Ujedinjenog granskog sindikata Nezavisnost.\n"To je poznata procedura utvrđivanja minimalne zarade koja nije naša specifičnost nego evropska praksa. Do nje se dolazi preko nekih šest indikatora - od kretanja društvenog proizvoda, inflacije, zaposlenosti, kretanja produktivnosti, do tog socijalnog kriterijuma koji se bavi time da li je ta minimalna zarada dovoljna za pristojnu egzistenciju tročlane porodice ", rekao je Zoran Stojiljković.\n"Ova godina je donela to da svega 15 odsto poslodavaca jeste za rast minimalne cene rada. Uobičajeno, prethodnih godina, to je bilo na granici od oko 50 odsto", rekla je ona.\nPavlović je dodala i da je to direktno u vezi sa koronavirusom, odnosno padom prometa i krizom, a da zbog toga poslodavci nisu u mogućnosti da isplaćuju veću minimalnu cenu rada.\nsrbija minimalac zarada sindikat


Švedska uvodi TV pretplatu za mobilne uređaje - «•»World-Satellite Forum«•»\nŠvedska uvodi TV pretplatu za mobilne uređaje\n07-03-2013, 15:41 #1\nThanked 24,090 Times in 8,122 Posts\nŠvedski Radiotjänst saopštio je da će svi vlasnici računara i smart telefona morati plaćati TV pretplatu. Radiotjänst je prošle sedmice počeo sa anketiranjem oko 350.000 građana koji imaju mogućnost online pristupa javnim kanalima o obaveznom plaćanju TV pretplate koju nisu plaćali.\nZnačajan broj savjesnih Šveđana već je počeo plaćati 248 eura koliko iznosi godišnja TV pretplata za posjedovanje televizora, iako su posjedovali samo jedan smart telefon ili računar. Direktor Radiotjänsta Carl-Gustav Johansson izjavio je da bi se ovo moglo nazvati spontanom reakcijom.\nU prvih 9 sedmica ove godine čak 12.600 novih TV pretplatnika registrovalo se kod Radiotjänsta u usporedbi sa samo 2.200 u istom periodu prošle godine. Johansson vjeruje da polovina novih građana koji plaćaju TV pretplatu posjeduje jedan od mobilnih uređaja.\nNa ovaj potez Radiotjänsta bilo je i negativnih reakcija. Međutim, Johansson je istakao da se većina negativnih komentara temelji na nesporazumu jer nije u pitanju dodatna ili nova naknada samo za vlasnike mobilnih uređaja.\nInače, TV pretplata u Švedskoj se plaća po domaćinstvu bez obzira na broj TV prijemnika.\n2006. godine ministrica kulture Cecilia Stegö Chilò morala je podnijeti ostavku nakon što je otkriveno da punih 16 godina nije plaćala TV pretplatu.\nRadiotjänst godišnje prikupi oko 7,3 milijardi kruna TV pretplate, a tijelo je u vlasništvu švedskog javnog servisa SVT, švedskog radija i Utbildningsradiona.


MNOGI ME PITAJU - GDE TI JE MUŽ?! Goga Sekulić nikad iskrenije o porodici - otkrila kako se bori sa LOŠIM KOMENTARIMA! | Zvezde i tračevi\nMNOGI ME PITAJU - GDE TI JE MUŽ?! Goga Sekulić nikad iskrenije o porodici - otkrila kako se bori sa LOŠIM KOMENTARIMA! | Mondo Portal\nMNOGI ME PITAJU - GDE TI JE MUŽ?! Goga Sekulić nikad iskrenije o porodici - otkrila kako se bori sa LOŠIM KOMENTARIMA! 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAutor Katarina Bojović 06.06.2021. / 17:16\nGoga Sekulić progovorila o novoj pesmi i proodici.\nGoga Sekulić nedavno je uslikana u najvrelijem izdanju ikada u kom je snimala spot za svoju novu pesmu, a sada je u emisiji "Premijera vikend spedijal" otkrila nešto više o njoj.\n"Nekada više očekujemo, svi se nadamo i trudimo, i moje kolege i ja, nekad ispadne u fulu, nekad je moglo i bolje. Mi smo u decembru snimili pesmu, ali zbog svega što se dešavalo, nismo mogli da snimimo spot. Ja se nadam da će biti za 10ak dana. Očekujte svašta", rekla je Goga na početku.\nPevačica je zatim otkrila i da pravo sa intervjua ide po sina, te progovorila o porodici i suprugu Urošu.\nGoga i on Uroš žive na relaciji Cirih - Beograd, a mnogima je i dalje čudno kako opstaju, pa se neretko pojave glasine da nisu zajedno. Međutim, Goga je sada otkrila na koga sin liči, a potom istakla da je sa njenim brakom sve u najboljem redu.\n"Tata je lep, pametan i sportista, ali bogami neki kažu da liči na mamu. Najbolje je da uzme ono sve što treba i od mame i od tate, dobar miks, ali je opasan. Neki me pitaju gde mi je muž, situacija, ali mi i dalje živimo na relaciji Cirih - Beograd, mi smo navikli tako, evo za par dana idem u Cirih, pa idemo na more. Uvek će se pričati, nagađati, ranije me je to nerviralo, ali da ja sad nekom da objašnjavam da zbog naših obaveza moramo tako da živimo, ne zanima me. Ta tema mi je smešna, psi laju, karavani prolaze. Kada bi se svi bavili svojim životima, bilo bi im bolje", zaključila je.\nOvako je Goga izgledala na snimanju novog spota:\nNEMAJU LEPE REČI\nKOMŠIJE JEDVA ČEKAJU DA VIDE LEĐA MAJI NIKOLIĆ: Tvrde da nema nikakav porodični biznis - "Ne žive tu, dolaze povremeno"!\nPOZVALA MAJSTORA I IZBLAMIRALA SE NAJSTRAŠNIJE: Zorana Pavić hit pričom nasmejala sve u studiju - Zemljo, otvori se!\ngoga sekulić pevačice\n06.06.2021. / 20:43\nJa se pitam gde je čuvena noga Goge Sekulić?


Fete des Vignerons – festival vina koji se održava svakih 20 godina – TU magazin\nFete des Vignerons – festival vina koji se održava svakih 20 godina\nFete des Vignerons je jedinstvena vinska smotra koja se održava u švajcarskom gradu Vave ili Vavej svakih 20 godina.\nŠvajcarci su oduvek bili posebni, pa i ne čudi da se samo kod njih održava poseban i jedinstven vinski festival Fete des Vignerons. Na obali Ženevskog jezera, svakih 20 godina, okuplja se veliki broj ljubitelja vina, na manifestaciji koja je upisna na UNESCO-vu listu kulturne baštine sveta.\nPrva vinska smotra pod ovim imenom održana je 1797. godine, i održava se svakih 20 godina u letnjem periodu, ove godine traje od 18. jula do 11. avgusta. Za vreme trajanja festivala, Švajcarci i brojni gosti se okupljaju kako bi zajedno uživali u vinu, odličnom muzičkom programu i druženju. Najzanimljiviji događaj je svakako spektakularni šou koji se dešava svakog dana u areni, odnosno stadionu sa 20.000 mesta koji je specijalno izgrađen za ovu priliku, gde se uživa u organizovanom zabavnom programu.\nOva manifestacija ima pre svega porodičan karakter, na njoj se tradicionalno okupljaju cele porodice i svi učestvuju u proslavi, a na kraju, kako i ne bi, ukoliko propuste ovogodišnju proslavu, moraće sačekati sledeću koja se održava 2039. godine.\nNo Responses to “Fete des Vignerons – festival vina koji se održava svakih 20 godina”


Početna - Politički pregled\n18. May. 2022 1\nNakon godina podela, levičarske stranke su u pregovorima o zajedničkom nastupu na francuskim parlamentarnim izborima u junu. Snažna predsednička kandidatura Žan-Luk Melanšona postavila ga je u srce levice - i saveza koji bi mogao...\nPolitički Pregled- 05. May. 2022\nU petak, 08.04.2022. godine, na naš sajt izvršeno je preko dvadeset napada. Neki su bili uspešni i satima je bilo nemoguće pristupiti sajtu. Sudeći po IP adresama, svi napadi su izvršeni iz Rusije. Uspeli smo...\n123...15 Strana 1 od 15


Ništa od Zvezde, Kolarov ostaje na "čizmi": Inter ga otpisao, pa potpisao - za UPOLA manje novca! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nKolarov je već bio precrtan za 2021/22 i nije se očekivalo da će Inter iskoristiti opciju da obnovi ugovor sa njim na još godinu dana, ali su razgovori sa novim trenerom Simoneom Inzagijem i manjak novca u budžetu za pojačanja učinili da lijevi bek ostane u "nerazurima".\nInter je zvanično potvrdio da će Kolarov biti njihov do ljeta 2022. godine, a italijanski mediji prenose da su se dogovorilii oko smanjenja plate.\nPrethodno je Kolarov zarađivao 3 miliona godišnje, a sada će upola manje. Dakle, slijedi mu 1.500.000 evra.\nBivši kapiten Srbije je karijeru počeo u Čukaričkom, pa preko OFK Beograda stigao do Italije. Prvo je nosio dres Lacija, da bi se za 25 miliona evra u ljeto 2010. preselio u Mančester siti. Povratak na Apenine usledio je 2017. kada ga je zvala Roma, a od prošlog ljeta je član Intera.


Sony CEO: Pokemon Go je promenio gejming\nTema: Sony CEO: Pokemon Go je promenio gejming\n05.09.2016, 22:39 #1\nNakon informacija da će celo jedno odeljenje kompanije biti posvećeno objavljivanju mobilnih igara, Sony CEO Kaz Hirai je govorio malo više o planovima u oblasti igara za smartfone. Hirai je poručio za Financial Times da Sony planira agresivno da uđe u mobilni gejming.\n„To će biti priličan pomak od kompanije u potpunosti orijentisane na konzolni gejming,“ rekao je on. Kada je govorio o Sony planovima u mobilnom gejmingu, ovaj rukovodilac je posebno naglašavo igru Pokemon Go, koja je napravila veliki proboj od svog pojavljivanja.\n„Pokemon Go je zaista stvar koja je donela promenu. Veoma me je zainteresovala činjenica da ima potencijal da promeni način na koji se ljudi kreću, bukvalno“ dodao je Kaz. Hirai je rekao da implementacija veštačke realnosti u igri Pokemon Go čini da Pokemon kreature u stvarnom svetu postaju „velika inovativna ideja“. On je rekao da će i Sony dodati komponente veštačke realnosti u svojim igrama. U izveštaju se takođe napominje da Sony očekuje da objavi PS4 Neo konzolu u narednim nedeljama.


Ines Tanović - Time is Up! Vrijeme ističe...\nkulturna radnica, aktivistkinja; članica udruženja 'Crvena'\nUvijek mi se činilo, u bivšem životu, kad se razgovara u kategorijama mladi i mi stari, da je to malo prevaziđena i konzervativna kategorizacija. U tom smislu, Ines Tanović, koja jeste mlađa od svih nas i koja samim tim na neki drugi način razumije stvari koje mi posmatramo iz našeg ugla i ovih nekoliko napomena iz biografije pokazuje zašto je to tako. Mostarka je - što je najvažnije za Mostarce - magistrirala na Odsjeku za povijest umjetnosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Magistrirala je i na regionalnom master programu demokratije i ljudskih prava u Jugoistočnoj Evropi koji su zajedno organizovali, u nekim slavnijim vremenima, Univerzitet u Sarajevu i Univerzitet u Bolonji. Znanstvene članke je objavljivala u stručnim časopisima u Hrvatskoj i u Bosni i Hercegovini, ali je dosta značajno da je radila i kao novinarka za kulturnu rubriku u ‘Jutarnjem listu’, koji je po mom novinarskom iskustvu također bio malo bolji nego danas, ali je kao škola odličan. Upoznali smo se, iako ne tako davno, tokom iz raznih razloga već pomalo mitske operacije otvaranja Zemaljskog muzeja BiH u Sarajevu koji je spavao ciljanim dubokim snom, vjerovatno nadrogiran prethodno na raznorazne načine. Ono što je važno je da je svijet to primijetio i valorizovao nagradom ‘Europa nostra’ za doprinos u oblasti kulturnog naslijeđa. Danas je projekt koordinator u Udruženju za kulturu i umjetnost ‘Crvena’ iz Sarajeva sa malo nestašnim imenom, a to sigurno ima svoje konotacije. Pošto sam bio prisutan - neću reći da sam učestvovao previše - na toj operaciji ponovnog otvaranja Zemaljskog muzeja BiH i upoznao sam se sa mnogim činjenicama koje su bile vezane za prethodni period, tadašnji pa i kasniji. Možeš li reći da je to danas bh. muzej? Prema statusu, realnosti, a ne prema onome što je on historijski bio.\nMislim da je odgovor na to pitanje dvojak. S jedne strane Zemaljski muzej BiH pokazuje ono najbolje što ima Bosna i Hercegovina, svu tu prožimanost njenog tkiva, društvenog, povijesnog i svakog drugog, a s druge strane je pravi primjer i pravi odraz onoga što Bosna i Hercegovina jeste danas. Kada gledate odnos prema Zemaljskom muzeju BiH, prema kulturi općenito, odnosno prema svih sedam institucija od državnog značaja, koje ova država ne želi, onda se zapitamo gdje tu postoji država i da li uopće možemo pričati o državi, ako institucije kao takve uopće ne postoje ili ako postoje samo na papiru i kakav je odnos prema onome što je nama, zapravo, najvrednije u toj državi. Čini mi se da Zemaljski muzej BiH igra ulogu neželjenog djeteta, kao i sve ostalo u Bosni i Hercegovini što iole ima nekakav državni predznak ili što predstavlja sve ono što mi jesmo, a što današnje političke elite ne žele da budemo.\nKao posmatrači te cijele priče 2015. godine, učinilo mi se u jednom trenutku, očigledno vrlo optimistično, da je tom akcijom i tom operacijom probuđeno nešto što je ciljano spavalo dubokim snom, ali da je bila postignuta jedna koncentracija energije, entuzijazma, dobre volje, pa čak i nekih rezultata koji su slutili da je to jedna prelomna situacija i da će dalje ići lakše i bolje. Evo tri godine su prošle, priča je onoliko koliko vidim utihnula potpuno, ono što se nama činilo da je probuđeno, očigledno je ponovo zaspalo ili je eutanazirano. Znači li to da je to bio jedan pokušaj za koji je, paradoksalno zvuči, 2015. godine bilo kakvih-takvih šansi i mogućnosti da se desi, a da se danas, samo tri godine kasnije, na nekoj sveopćoj nizbrdici u odnosu na kulturu, stvari vraćaju na staro.\nMeni se čini da je u tom trenutku kada smo mi radili tu akciju, to po prvi put bilo na način da se jedna državna institucija, nevladinih sektor i svi ljudi zajedno oko nas uključe u nešto kako bi se postigle promjene. Mi smo pokušavali da uvežemo sve što je bilo moguće u tom trenutku, sve ljude koji su na bilo kakav način mogli da pomognu u takvoj priči, da se digne jedan glas da je nedopustivo da jedna takva institucija bude zatvorena tri godine i da je nedopustivo da neko kaže da nema novaca za to, da nema 1.200.000 KM, koliko Zemaljskom muzeju BiH treba za osnovne režije i plate zaposlenika. Tokom trajanja te akcije – apsolutno se slažem, vladala je jedna nevjerovatno pozitivna energija, bio je jedan naboj da se nešto može promijeniti, da možemo zajedno da se dignemo za nešto, za jedan muzej, za kulturu u ovoj državi.\nUglavnom je mladi svijet učestvovao u svemu tome.\nJeste, ali ne bih rekla da su bili samo mladi ljudi. Bilo je tu jako puno ljudi iz različitih dobnih skupina i društvenih grupa. Jako velika podrška koja je došla izvana je nešto što je cijelu priču pronijelo van granica države i donijelo jednu drugu dimenziju. Međutim, čak i tada, kada smo radili tu akciju, mi smo u konstantnom razgovoru sa vlastima - sa Ministarstvom civilnih poslova BiH koje je bilo u nadležnosti za davanje najveće svote novca muzeju - znali da to nije trajno rješenje. Mi smo sve vrijeme znali da radimo nešto da ugasimo požar, da saniramo stvari, ali da ne rješavamo problem trajno. Dok nema sistemskog rješenja, ne samo za muzej nego za sve ostale institucije, za kulturu uopšte, mi ne možemo govoriti o nekom trajnom rješenju. Upravo je to razlog zašto nakon tri godine – taj memorandum za finansiranje je bio potpisan na tri godine, 2018. godine taj memorandum o finansiranju ističe - mi i dalje ne znamo šta je budućnost toga. Mi ne znamo da li ćemo za tri mjeseca, šest mjeseci ili godinu dana vidjeti neku drugu instituciju da zatvara svoja vrata ili vidjeti taj isti Zemaljski muzej BiH da to ponovo radi.\nDa se odmaknemo malo od muzeja i da pređemo na opštije stvari, ali vrlo konkretne. Šta je to što je po Vama zajednički imenitelj - malo frazerski zvuči ali nemam bolju formulaciju za ono što je suština pitanja – za mladu generaciju u cijeloj državi, ako postoji zajednički imenitelj, a vjerovatno postoji. U zemlji u kojoj ništa više nije zajedničko?\nMislim da je mladim ljudima u ovoj državi, ali mislim tu i na starije generacije, puno toga zajedničko. Zajedničko im je to koliko loše žive, cjelokupna socio-ekonomska situacija, ja ne vidim da tu postoji razlika od bilo kojeg dijela Bosne i Hercegovine, dakle i entitetski i geografski. Zajednička im je jedna besperspektivnost, jedna potpuna eutanazija koja je nastupila nad svima nama, svih ovih dvadeset godina, gdje vi osim što imate te probleme kao što su nezaposlenost, siromaštvo, socijala koja je strašna, dakle sve te velike brojke koje slušamo svakoga dana o tome koliko mladih odlazi, vi imate problem da ti mladi ljudi nemaju nikakvu svijetlu tačku u koju mogu da gledaju kada gledaju iz ove sadašnje perspektive, jer se njima niko ne bavi. Kada slušate sve te floskule šta treba uraditi za mlade onda shvatite da ideje nema, da pogotovo realizacije nema i da to stanje u kojem se nalazimo vlada na području cijele Bosne i Hercegovine. Očaj nam je zajednički na cijelom teritoriju Bosne i Hercegovine. Zajedničko nam je ono čime nas filuju sve ove godine, ono što nam prodaju, kakvu nam priču serviraju. Zajedničko nam je stanje permanentne krize u kojoj se kontinuirano nalazimo. Mi smo stalno u nekoj krizi. Neke se krize kontinuirano fabriciraju. Ali, ono što dođe na kraju dana je jedan osjećaj da vi tu ništa više ne možete uraditi, osim povući se u nekakav mikrokosmos i iz njega pokušavati nešto učiniti, komunicirati s ljudima s kojima ste bliski u vašim razmišljanjima ili otići. Dakle, imate te dvije opcije.\nVratit ćemo se na odlazak mladih, ali prvo da razjasnimo jedno pogrešno mainstream mišljenje. Da li je zajednička egzistencijalna muka o kojoj govorite dovoljna da premosti one razlike koje se proizvode svjesno među mladima, od sredine do sredine, od entiteta do entiteta? Mislite li da je ta proizvodnja negativnog u odnosu na mlade nadvladala i da je jača ili se nadate da u jednom trenutku ova zajednička egzistencijalna muka može dovoljno da motiviše mladi svijet da se pokrene?\nTo je jako teško pitanje i teško je iz ove perspektive znati odgovor na to li je naša zajednička egzistencijalna muka, koja apsolutno jeste ista, dovoljna da prevlada sve ovo čime smo okruženi i čime smo svakodnevno bombardirani. Ja kao neko ko se izjašnjava kao ljevičar i ko vjeruje u te ideje, uvijek razmišljam da su upravo te teme one teme za koje treba da se borimo, koje trebamo da stavimo u prvi plan i koje trebaju da nadvladaju sve ovo. Samo se bojim da nas stvarnost počinje demantirati u nekim stvarima. Demantira nas samim time što već danas nemamo s kim da radimo zbog same činjenice da ljudi odlaze, dižu ruke, ne zanima ih, ne žele da trpe više. Da je samo to razlog zbog kojeg odlaze, bio bi dovoljno legitiman. Onda se postavlja pitanje s kim ćete sutra raditi i s kim ćete da nadvladavate sve te probleme o kojima pričate i kako ćete ponovo graditi to tkivo koje je potpuno rastakano svih ovih dvadeset godina, ako ljudi nema. I to je jedan, čini mi se, od ključnih problema s kojima se susrećemo svi mi koji smo tu, svi mi koji i dalje pokušavamo i vjerujemo da se može i da malo fali da neke stvari poguramo naprijed. Trebat će jako puno vremena da ih dovedemo iole blizu gdje su bili devedesetih godina. Sjećat ćemo se još dugo s nostalgijom, barem moja generacija, kako su im dobro živjeli roditelji u onom sistemu i razmišljati o tome kao o nekakvoj utopiji koja je davno nestala, ali bojim se da dok mi sve ove procese nijemo posmatramo, a ne možemo da ih promijenimo, da za dvije, tri ili pet godina više nećemo imati s kim ni da radimo, ni da pokušavamo da mijenjamo.


CROSO - Svrljig Biz\nCentralni registar obaveznog socijalnog osiguranja formiran je radi efikasnije naplate poreza i kontrole uplate doprinosa.\nPrijava na obavezno socijalno osiguranje se vrši Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja (CROSO), i obuhvata penziono, zdravstveno i osiguranje u slučaju nezaposlenosti. Preduzetnik ne mora...


HRANA - Stranica 90 od 107\n17. oktobra 2016.\tBIZNIS, HRANA 0\nPrvi festival sireva i kačkavalja u Pirotu\n17. oktobra 2016.\tBIZNIS, HRANA, MANIFESTACIJE, TRADICIJA 0\nPiroćanci su organizovali Prvi festival sireva i kačkavalja, na kome se okupilo dvadesetak domaćih proizvođača, ali i nekoliko vinarija.


Koliko je važno umeti da volimo, čitajte u novom romanu Vesne Dedić, ekskluzivno na Shoppster.com - City Magazine\nKoliko je važno umeti da volimo, čitajte u novom romanu Vesne Dedić, ekskluzivno na Shoppster.com\nAUTOR: CityMagazine 11 Jun, 2021\nNajnoviji roman Vesne Dedić, Izgubila sam sebe definitivno neće biti jednostavno štivo, ali dobre i životne stvari – retko kada jesu.\nDedić je u svom spisateljskom radu bila produktivna uprkos vremenu koje je sa pandemijom privremeno stalo, a u junu ćemo čitati njenu novu priču, porodičnu sagu o dobroti i „pokušaju da ne dozvolimo nikome, ni u ime ljubavi ili novca, da nas ubedi da nije pametno biti dobar čovek”.\nRoman Izgubila sam sebe, shodno aktuelnostima, ekskluzivno će se prodavati na online i TV prodavnici Shoppster.com koja je čitateljkama i čitaocima obezbedila besplatnu dostavu i potpis autorke na svakom naručenom primerku!\nIskra je odrasla po diplomatskim kolonijama, kao kćerka i unuka ugledne porodice sa Dorćola, dok je Vojin bio vanbračno dete i rastao u udžerici na Lionu. Roman prati njihovu ljubavnu priču od trenutka kada su se sreli u tramvaju broj šest, opisuje požudu i radost početka njihove ljubavi i iskušenja kroz koja ona prolazi od vremena sankcija i građanskog rata do leta 2021. i pandemije koronavirusa. „Ovo je priča o Vojinu koji je grešio, mada, što bi rekao pesnik, ni ja nisam bila cveće“,počinje svoju ispovest Iskra dok u svojoj trideset šestoj godini zbog korone leži na Infektivnoj klinici u Beogradu.\nI pored tragičnih trenutaka koje roman Izgubila sam sebe već u svojoj najavi nagoveštava, njegova radnja i živopisni likovi će vas, kako autorka napominje, „podstaći da kada je loše vreme odlučite da šetate po kiši, da sačuvate osmeh i pored loših okolnosti i izdaja, da ne gubite vreme u stalnim ljutnjama i prazninama, uplakani noću i zagledani u telefon na koji će (možda) stići poruka”.\n„Doživela sam da me prodaju baš oni koje sam kupovala ljubavlju, ali ja sam opet i svima davala sve najbolje od sebe! I kada me povrede, ja uživam pri pomisli da će me pamtiti kao onu koja je najlepše umela da voli. Volim što me takvu pamte i oni koji misle da su me nasamarili i potrošili“ – ovako govori Iskrina baka, jedna od glavnih junakinja ove knjige, a u tim rečima je umnogome sadržana poruka romana koji ćete pročitati u jednom dahu, možda za noć, znatiželjni i vezani za likove opisane u njemu.\nDedić zaključuje da je Izgubila sam sebe priča o „realnosti dve Srbije”, ali i o „Beogradu, koji se ušuška negde ispod rebara, čak i kada ga zauvek napustiš”.Novi roman Vesne Dedić možete eskluzivno da poručite na Shoppster.com od 7. do 14. juna, a sve informacije o poručivanju i dostavi možete pronaći na https://www.shoppster.com/sr-RS/p/1121151/romani/izgubila-sam-sebe-vesna-dedic.\n#novi roman #Shoppster #Vesna Dedić


Stranci neće dati novac za obnovu ako će njime raspolagati Lijanović,... - Hrvatski Medijski Servis\nStranci neće dati novac za obnovu ako će njime raspolagati Lijanović,…\nTzv. Vlada Federacije BiH neće moći dobiti ni marku od stranih financijskih organizacija za ekonomsku obnovu nakon katastrofalnih poplava ako u implementaciju tih projekata budu upleteni pojedinci iz državnih struktura koji su osumnjičeni za kriminal i korupciju, potvrđeno je bh. novinskoj agenciji Patria (NAP) iz više izvora.\nNaime, prema prvim procjenama, u Federaciji BiH je zbog poplava izgubljeno nekoliko desetina tisuća radnih mjesta i najviše sredstava će biti potrebno za pomoć kompanijama koje su uništene ili teško oštećene. Nikšić je već najavio da Vlada razmatra opcije za pomoć tim kompanijama.\nNo, ključni mehanizmi koji bi trebali biti na raspolaganju tzv. Vladi FBiH, a putem kojih se može pomoći kompanijama su pod kontrolom Jerka Ivankovića Lijanovića ili su otrgnuti cetri moći nad kojima vlada Nermina Nikšića nema kontrolu!\nLijanović, kao ministar poljoprivrede, ima punu kontrolu nad dodjelom poticaja, ali se zbog teških malverzacija i kriminala protiv njega vodi niz istraga. Istovremeno, Lijanović je preuzeo kontrolu i nad Fondacijom za razvoj „Odraz“ koja je do sada implementirala sredstva koja je Svjetska banka osiguravala za privrednike putem povoljnog kreditiranja. Već jednom su sredstva bila blokirana zbog Lijanovićevog direktora Odraza Vinka Jakića.\nSlična je situacija i sa Razvojnom bankom FBiH i njenim direktorom Ramizom Džaferovićem koji odavno nema podršku Vlade FBiH. Pokrenuta je i procedura imenovanja novog Nadzornog odbora nakon čega će biti imenovana i nova uprava, ali je to proces koji traje i ne zna se kada će biti okončan.\nMeđutim, upravo zbog odbijanja stranih financijera da surađuju s Razvojnom bankom FBiH, Vlada je ranije bila primorana napraviti fondaciju „Odraz“ i tako pristupiti fondovima. No, od kad je Lijanović preuzeo tu fondaciju, stvari su postale još gore.\nFaktički, Nikšićeva vlada je u situaciji da kad dođe međunarodna pomoć za ekonomsku obnovu nema partnere u institucijama za njenu transparentnu implementaciju, jer postoji ozbiljna bojazan od zloupotreba. Neslužbeno Patria saznaje da Nikšić razmatra opciju da sredstva za pomoć uništenim tvrtkama i radnicima koji ostaju bez posla plasira putem zavoda za zapošljavanje./HMS/


Svekineski narodni politički konsultativni savet china radio international\n2010-03-05 17:37:56 cri\nSvekineski narodni politički konsultativni savet predstavlja organizaciju patriotskog jedinstvenog fronta kineskog naroda, važan organ za višepartijsku saradnju i političke konsultacije pod rukovodstvom KP Kine, te značajnu formu za razvoj socijalističke demokratije u kineskom političkom životu.\nSavet čine članovi KP Kine i osam demokratskih partija, vanpartijske ličnosti, osam društvenih organizacija, uključujući Savez komunističke omladine, Svekinesku federaciju sindikata, Udruženje žena, Asocijaciju omladine, Udruženje za industriju i trgovinu, Asocijaciju za nauku i tehnologiju, Svekinesku federaciju za tajvanske sunarodnike i Svekinesku federaciju za prekomorske Kineze, predstavnike nacionalnih manjina i pet religijskih grupa, izaslanike specijalnih administrativnih regiona Hong Konga i Makaoa ,sunarodnike Tajvana, predstavnike prekomorskih Kineza, kao i ličnosti iz raznih društvenih krugova. Svekineski narodni politički konsultativni savet je važan organ u kojem predstavnici svih partija, društvenih organizacija, nacionalnih manjina i raznih društvenih krugova vrše političke konsultacije, demokratski nadzor i diskutuju o državnim politikama.\nGlavne funkcije Saveta su političke konsultacije, demokratski nadzor i diskusija o državnim politikama.\nPolitičke konsultacije podrazumevaju obavljanje konsultacija o državnim i regionalnim političkim smernicima, važnim pitanjima u političkom, ekonomskom, kulturnom i društvenom životu, pre donošenja odluka, kao i o značajnim pitanjima nastalim u procesu sprovodjenja politika.\nDemokratski nadzor se odvija kroz savetovanje i kritički nadzor nad sprovodjenjem Ustava i državnih zakona, realizacijom značajnih političkih smernica, kao i nad radom državnih institucija i zaposlenih u njima.\nDiskusija o državnim politikama se odnosi na važna pitanja u političkom, ekonomskom, kulturnom i društvenom životu i pitanja od zajedničkog interesa naroda. Ona podrazumeva i sprovodjenje ankete za prikupljanje javnog mišljenja i istraživanje socijalne situacije.\nČlanovi saveta se biraju na osnovu konsultacija i preporuka. Kvotu članova i kandidate novog saziva konsultacijama odredjuje Stalni komitet Saveta, nakon odobravanja predsedničkog kolegijuma Saveta, prethodnog saziva.\nČlanovi saveta su reprezentativne, uticajne i ličnosti sposobne da raspravljaju o državim politikama, iz svih društvenih oblasti i krugova.\nNeophodno je da članovi Saveta tesno kontaktiraju s narodom, upoznaju i predstavljaju njegove želje i potrebe, kao i da učestvuju na sednicama i aktivnostima, koje organizuje Savet.


Kvalitet grožđa vrhunski, prinosi smanjeni Kvalitet grožđa vrhunski, prinosi smanjeni\nKvalitet grožđa vrhunski, prinosi smanjeni\nObjavljeno: 12. 10. 2016 u 11:49h\n23. 01. 2018. | 16:16\n23. 01. 2018. | 12:26\n22. 01. 2018. | 19:50\n22. 01. 2018. | 13:38\nBerba grožđa na oko 600 hektara vinograda, koliko je zasađeno u RS, ušla je u završnu fazu, a vinogradari ističu da je kvalitet ovogodišnjeg roda odličan, iako su prinosi nešto manji u odnosu na prošlogodišnje.\nNajviše vinograda prostire se u sunčanoj Hercegovini, gdje vinari zadovoljno trljaju ruke, ističući da će se posljednji grozdovi slatkih plodova u košarama naći krajem mjeseca.\nPrema riječima predsjednika Udruženja vinogradara i vinara Hercegovine i vlasnika najveće domaće vinarije “Vukoje” iz Trebinja Zorana Vukoje, ova godina će ostati ispisana zlatnim slovima, zbog odličnog kvaliteta grožđa.\n“Berba je počela polovinom avgusta i do sada je ubrano više od 50 odsto grožđa. Prezadovoljan sam kvalitetom grožđa – rekao je Vukoje, čiji se vinogradi prostiru na 30 hektara i u njima uzgaja oko deset sorti grožđa.\nPrinosom su nešto manje zadovoljni vinari na području Banjaluke, Čelinca, Prnjavora, Gradiške i Doboja, gdje su vinogradi zasađeni na manjim površinama.\nU Čelincu su već završili sa berbom grožđa, a prema riječima vlasnika vinarije “Jungić” Željka Jungića, bilo je i boljih godina, kada je riječ o prinosima.\n“Ove godine grožđe je rodilo dvostruko manje u odnosu na lani, a najviše ga je uništio mraz”, rekao je Jungić.\nLukač: Lažna informacija o Igoru Dodiku!\nIz kućnog pritvora dilao kokain\nPrevrnula se cisterna s gasom kod Šamca, vatrogasci izvlače vozača\nIzdavanje pasoša opet ulazi u neizvjesnost


Pet najposećenijih evropskih gradova u 2019. godini, prema broju noćenja, bili su London, Pariz, Berlin, Rim i Istanbul. Azija je i dalje najveći „igrač“ na rang listi, sa 41 od 100 najposećenijih gradova sveta. Hong Kong je na vrhu liste sa 30 miliona turista, a više od 50% turista je iz Kine. Noćenja u međunarodnom turizmu su rasla po stopi od 7,6%, dok su noćenja u domaćem turizmu porasla za 4,8% tokom 2018. godine. Rast noćenja na međunarodnom turističkom tržištu rezultat je povećanja tražnje na glavnim tržištima, posebno u Rusiji (+ 26,7%), Kini (+ 16,5%) i Sjedinjenim Američkim Državama (+ 15,5%).\nDanas se mnogi gradovi suočavaju sa izazovima održivosti koji se odnose na urbani turizam. Ovo su samo neki od njih:\nAdekvatno stanovanje, gentrifikacija i raseljavanje – povećan broj turista može podstaći rast u građevinskom sektoru i igrati ulogu u jačanju cena nekretnina i najamnina, doprinoseći gentrifikaciji. Ekonomske i socijalne posledice naročito pogađaju ranjive grupe sa nižim primanjima, a mladi, žene, stariji ljudi, etničke manjine i migranti suočavaju se sa dodatnim problemima. Stambena imovina se smatra robom koja će maksimizirati profit, a ne kao dom za ljude u njihovom socijalnom i kulturnom kontekstu. Turistički smeštaj je obično profitabilniji od iznajmljivanja stanova lokalnim stanovnicima. Stanovi se sve više pretvaraju u hotele, hostele i stanove za odmor. Turizam može značajno promeniti karakter urbanih naselja, pretvarajući stambene prostore u „zonu zabave“ što može dovesti do problema za lokalne stanovništvo.\nPrivatizacija javnog prostora – javni prostori koji su sigurni i dostupni svima podržavaju formalne i neformalne kulturne, društvene i ekonomske aktivnosti, a naročito su značajni za siromašnije i ugrožene grupe. Međutim, širom sveta, parkovi, plaže i šetališta koja su nekad bila u rukama zajednica ili javnih vlasti dolaze pod kontrolu privatnih korporacija. Turistička industrija često igra veliku ulogu u privatizaciji lokalnih i javnih prostora, npr. ograđivanjem plaža ili javnih prostora kao što su trotoari ili zelene površine kako bi proširili svoje poslovanje. Privatizacija javnih prostora umanjuje njihovu važnu ulogu u jačanju kohezije u zajednici i promociji zdravlja, sreće i blagostanja za sve.\nEkonomija deljenja i drugi alternativni modeli – Turistička industrija kao profitno orijentisana je izazvana alternativnim modelima kao što su organizacije zasnovane na solidarnosti i saradnji, a naročito ekonomijom deljenja sa internetskim platformama koje omogućavaju pojedincima da nude smeštaj, usluge vodiča i drugo. Mnogi od ovih sistema mogu pomoći poboljšanju održivosti i treba ih promovisati, međutim, neki mogu dovesti do konfliktnog potencijala ili rizika od kršenja ljudskih prava i zakona, npr. u pogledu dostojnog rada i utaje poreza.\nNegativna pitanja proizašla iz turizma posebno su identifikovana u Amsterdamu, Barseloni, Berlinu, Kopenhagenu, i Parizu, i to kroz sledeće izazove: u Amsterdamu potreba za ravnotežom između stanovnika i posetilaca; u Barseloni turistička upotreba infrastrukture, prenaseljenost, gentrifikacija i sve veće cene; u Berlinu veliki broj turista, gentrifikacija i pitanja vezana za cene; u Kopenhagenu povećanje broja turista na štetu lokalnog stanovništva; i u Parizu gustina naseljenosti i rast (alternativnih) smeštajnih kapaciteta.\nMnogi gradovi nisu uzimali u obzir rizik od razvoja turizma. U mnogim slučajevima, nedostatak efikasnog upravljanja, dugoročno planiranje i „vizija destinacije“ gradskog turizma rezultirao je strateškim greškama, a lokalna zajednica izrazila je svoje nezadovoljstvo. Na primer, stotine lokalnih demonstranata u Veneciji u Italiji, upustilo se u borbu protiv sve većeg broja kruzera i sve većeg broja turista koji svakodnevno posećuju grad. Plakati sa parolama kao što su: „Turisti, idite!“ i „Uništavate ovo područje“ pojavili su se na lokalnim zidinama kako bi prenosili osećanja sve većeg broja građana. Sve veći broj lokalnih stanovnika Venecije je nezadovoljno kako turizam utiče na njihov svakodnevni život, kako kulturološki, tako i u pogledu lokalnog okruženja. Život mnogih nezavisnih preduzeća takođe je pogođen zbog sve većih troškova. Broj kruzera koji posećuju grad, posebno tokom sezone, zabrinjava lokalno stanovništvo, jer je poznato da turisti tokom dana preplavljuju gradske ulice, a brodovi im pružaju gotovo sve usluge što znači da turisti kupuju i konzumiraju lokalne proizvode u vrlo ograničenim, malim količinama.\nGradonačelnik Barselone je 2015. godine suspendovao izdavanje licenci na period od godinu dana za smeštajne objekte u Barseloni, dok gradska vlast nije izvršila „detaljnu analizu“ sektora. Licence su pokrivale različite smeštajne objekte kao što su hoteli, hosteli, prenoćišta i turistički apartmani. Meštani su se žalili da je centar grada preplavljen iznajmljivanjem objekata turistima, povećavajući tako cene stanova za iznajmljivanje, ali i cene nekretnina za kupovinu. Gradska kuća Barselone imala je za cilj da uradi „dubinsku analizu turističkog smeštaja“ koja će omogućiti „procenu i dijagnostifikovanje postojećih smeštajnih kapaciteta, kao i ekonomski i socijalni uticaj koji ima na pristup stanovanju, koliko je grad prepun, mobilnost, raznolikost upotrebe i proizvodnje i upravljanja nekorišćenim prostorima“.\nAirbnb i druge agencije/sajtovi za kratkotrajno iznajmljivanje suočavaju se sa sumornom budućnošću u glavnom gradu Nemačke, nakon što je gradski upravni sud zabranio kratkoročno iznajmljivanje. Ljudi koji kratkoročno izajme više od 50% svog stana bez dozvole grada rizikuju novčanu kaznu u iznosu od 100.000 evra. Stanodavci će i dalje moći da iznajme pojedinačne sobe sve dok koriste barem polovinu stana za sebe. Gradski senat je izradio veb stranicu na kojoj korisnici mogu da daju anonimne dojave o korišćenju stanova za kratkoročno iznajmljivanje turistima. Senat veruje da će zabrana pomoći da se stanovi vrate na tržište za iznajmljivanje građanima Berlina uz prihvatljive cene najma.\nPostoje rešenja za ovakvo nezadovoljstvo, a to je čineći gradski turizam održivim. Ali, kako to učiniti? Jedno od rešenja je upravljanje gužvom i gentrifikacijom. Za upravljanje tim pitanjima mora se uspostaviti inovativno planiranje i instrumenti politike, kao što su:\nPromovisati sveobuhvatne strategije gradskog turizma za usmeravanje turista ka širim geografskim oblastima. To znači razvijanje alternativnih turističkih proizvoda i anti-marketing mesta na kojima su velike gužve; razvoj prostornog planiranja hotela za upravljanje ponudom smeštaja kako bi se održala ispravna ravnoteža između stalnih i privremenih korisnika; razvoj urbanističkih planova mobilnosti za turistička područja radi sprečavanja zasićenja oko glavnih atraktivnih područja pešačenjem i upravljanjem parkiranja automobila i autobusa; i što je važno, promovisanje socijalnog stanovanja za domaćinstva sa niskim i srednjim primanjima, posebno u centralnim gradskim četvrtima.\nDobri primeri se mogu naći u Amsterdamu. Kako se Amsterdam bori protiv masovnog turizma? Grad je usvojio niz mera kako bi ponovo učinio život stanovnicima podnošljivim. Početkom decembra 2018. godine grad je uklonio popularna slova „I Amsterdam“. Bio je to simboličan čin u borbi protiv masovnog turizma, a lokalne vlasti se nadaju smanjenju broja turista na trgu. Zvučan naziv „Grad u ravnoteži“ krije beskompromisan program: zaustavljanje gradnje novih hotela i suvenirnica, prodajnih mesta za ulaznice i sireve u koje nijedan lokalni stanovnik ne bi ušao. Grad se takođe bori protiv privatnih platformi za iznajmljivanje smeštaja, poput Airbnb i Booking.com. Vlasnici domova mogu putem takvih platformi iznajmiti stanove najviše 30 dana u godini. Mnogi stanovnici Amsterdama osećaju se kao stranci u svojim domovima, jer više nemaju susede – samo se menjaju grupe turista. Grad je drastično podigao novčane kazne za manje prekršaje kao što su konzumiranje alkohola u javnosti, a u leto 2018. godine započeta je kampanja „Uživaj i poštuj“.\nSledeći korak je povećanje deljenja znanja, procena i praćenje. Strategija održivosti zahteva identifikaciju i praćenje trenutnih problema i uticaja na turizam na stalni i strukturirani način da bi se razvile jače politike. Neke od preporučenih akcija su sledeće: procena kapaciteta za mere uticaja na životnu sredinu koji se odnose na emisiju ugljenika, upotrebu vode i energije, stvaranje otpada; implementacija turističkih opservatorija za prikupljanje, praćenje i deljenje uticaja turizma na opštinskom i gradskom nivou. Podaci bi se trebali široko distribuirati na otvorenim platformama da bi istraživači, industrija i organizacije civilnog društva imali lak pristup; omogućavanje tehničke obuke, radionica sa više zainteresovanih strana i akademskog istraživanja radi rešavanja određenih problema održivosti.\nU Dubrovniku 2016. godine, stanovnici su bili ogorčeni kada ih je gradonačelnik zamolio da ostanu kod kuće kako bi izbegli opasne nivoe gužvi nastale zbog velikog broja turista koji dolaze sa kruzera. Poslednjih godina Dubrovnik doživljava porast turizma zbog svoje uloge izmišljenog grada u popularnom serijalu „Igra prestola“. Jedan od najvećih izazova s kojim se suočava dubrovačka turistička industrija bila je industrija krstarenja. Grad svake godine prima otprilike isti broj turista sa broda kao i redovnih turista „sa kopna“. U 2018. godini lokalna uprava pokrenula je program za smanjenje uticaja turizma na grad tako što će brodovi za krstarenje morati dolaziti u različito doba dana, a 2019. grad je napravio korak dalje. Od 2019. godine, u Dubrovnik će moći pristati najviše dva broda za krstarenje s ukupno 5000 putnika u jednom danu.\nUNESKO (UNSECO) je čak razmatrao da ukloni Dubrovnik sa liste svetske kulturne baštine i savetovao je gradske vlasti da u istorijsko jezgro grada treba dozvoliti maksimalno 8.000 turista dnevno. Gradonačelnik i Grad Dubrovnik su otišli korak dalje i ograničili dnevni broj turista na 5000. Takođe, gradonačelnik je doneo odluku da se smanji broj štandova za suvenire za 80% i broj mesta u restoranima u baštama za 30%.\nTreći način da se osigura održivi gradski turizam je garantovanje društvenog povratka na destinaciji. Društvena odgovornost industrije mora se promovisati da bi se osigurao bolji društveni povratak u smislu fer radnih uslova, povećanja mogućnosti za ljude koji su u riziku od socijalne isključenosti, poboljšanje upravljanja promenama u snabdevanju radi poboljšanja multiplikativnog efekta na lokalnu ekonomiju. Neke od preporučenih akcija su sledeće: podržati održivu praksu javnih nabavki uvođenjem zelenih i socijalnih kriterijuma prilikom pristupa javnim nabavkama ili dobijanja turističkih/smeštajnih dozvola; primena i upotreba turističkih taksi za poboljšanje kvaliteta destinacije i održavanje ekosistemskih usluga umesto vraćanja u turističku promociju; promovisanje zelenih ili socijalnih potvrda na nivou industrije i destinacije uz obezbeđivanje javnog finansiranja za odgovorne prakse.\nGde možemo naći nekoliko dobrih primera za ovaj korak? Na primer, Rejkjavik, preko Fonda za zaštitu turističkih lokacija, ulaže turističku taksu za kulturne i ekološke resurse, dok Barselona ulaže 50% turističke takse za poboljšanje javnog prostora i pristupačnost šire turističke oblasti grada. Još jedan dobar primer dolazi iz butanskih gradova. Svaki gost u Butanu plaća dnevnu taksu tokom posete zemlji. Oko 30% od taksi se koristi za očuvanje životne sredine, razvoj zajednice, kao što je besplatna zdravstvena zaštita za sve stanovnike i posetioce. Ovaj način tarifiranog plaćanja obezbeđuje poštene, povoljne zarade za sve koji su uključeni u turističku industriju i održava visok standard u pružanju usluga (hoteli sa 3 zvezdice i više) za sve goste u zemlji. Takođe, pomaže u zaštiti prirodnog okruženja, sa malim društvenim uticajem turizma i naglaskom na kulturu.\nSmanjenje uticaja na životnu sredinu i smanjenje potrošnje resursa. Turizam je veliki potrošač prirodnih resursa, naročito vode, energije, hrane i zemljišta, stoga je potrebno smanjiti prekomernu potrošnju i zagađenje životne sredine (vazduh, buka, zemlja, voda) od strane turističkih aktivnosti. Konkretno, turistička mobilnost je kritično pitanje, jer se uglavnom zasniva na prevozu sa visokim udelom ugljenika (avioni, krstarenja, automobili). U saradnji sa opštinskim službama treba primeniti različite strategije zaštite životne sredine kako bi se minimizirali, nadoknadili i sprečili veliki uticaji na životnu sredinu. Preporučene prakse su sledeće: razviti planove mobilnosti za turiste u određenim oblastima, lokacijama i vremenu prilagođavanjem javnih i kolektivnih resursa prevoza tokom sezone, promovišući upotrebu bicikla i šetnje; takođe, važno je promovisati ponudu lokalnih dobavljača robe da bi se smanjio uticaj ugljenika i stvorili lokalni poslovi u prehrambenoj i zanatskoj industriji; osiguravanje zdravih šema za sprečavanje i recikliranje, zabrana upotrebe plastike za jednokratnu upotrebu i angažovanje turista i industrije kroz edukativne kampanje.\nDobar primer ove strategije se može naći u Barseloni. Ovaj grad je uveo set mera poput plana turističke mobilnosti u cilju doprinosa održivijim vidovima prevoza. Na primer, snižene su cene karata javnog prevoza kako bi se povećala pristupačnost i promocija javnog prevoza tokom velikih događaja. Takođe, ponuđeni su info pultovi i razvijene su posebne aplikacije za mobilnost preko koje turisti mogu da pronađu informacije u vezi sa turizmom, radovima na putevima, mrežama javnog prevoza i drugim uslugama. Jedna od mera je smanjenje emisije ugljenika u sektoru smeštaja kroz podršku (finansijsku i tehničku) za poboljšanje energetske efikasnosti boljim dizajnom zgrada, boljim upravljanjem energijom, energetski efikasnijom opremom i uređajima ili promenom ponašanja zaposlenih i samih gostiju. Pregovori za čistiju energiju u lukama uvedeni su kroz investicije u infrastrukturu podrškom projektima obnovljivih izvora energije. Kruzeri stvaraju veliku količinu otpada koji negativno utiče na morsko okruženje, tako da je uvedeno da kompanije koje poseduju kruzere moraju plaćati porez po putniku koji će se koristiti za recikliranje svih otpada. Još jedan set mera vidljiv je kroz mere za smanjenje buke (na primer, raspored rada barova i diskoteka u centru grada).\nPostoji nekoliko malih koraka koje turisti, odnosno svi mi, možemo preduzeti dok putujemo kako bismo umanjili negativne uticaje koje komercijalni turizam može imati. Neki od jednostavnih saveta koji se mogu primeniti su:\nOstanite nekoliko noći – na nekim lokacijama postoji intenzivan dnevni turizam, kada posetioci „okupiraju“ grad samo tokom dana, obično na par sati. Noćenje je podrška razvoju lokalnih smeštajnih kapaciteta i drugih objekata;\nPodržite lokalnu ekonomiju – ručak u lokalnim restoranima, kupovina suvenira i drugih poklona, poseta lokalnim marketima i korišćenje lokalnog turističkog vodiča, omogućava da se novac vrati u zajednicu i uloži u ljude koji su domaćini turistima, a ne da postane prihod neke nepoznate korporativne organizacije;\nIstražite nepopularna područja – jedan od razloga „pojave prekomernog turizma“ je zbog toga što ljudi žele da vide iste znamenitosti. Odgovorno je izbegavati atrakcije sa liste poželjnih, odnosno birati istu lokaciju ili aktivnost koju, na primer, preporučuju svi na Instagramu;\nPostanite privremeni lokalac, a ne turista. To znači da bi turista trebao da se pridržava, na primer, lokalnih pravila oblačenja, posebno u verskim mestima. Lokalne zajednice će imati veće poštovanje prema turistima ako oni poštuju njihova verovanja i tradiciju. Neophodno je uvek pitati za dozvolu pre nego što slikate nekoga, bez obzira na to koju tradicionalnu nošnju nose;\nSmanjite transport – 72% turističke emisije ugljenika je posledica transporta, te je preporuka za turiste, ukoliko je moguće, da istražuju mesta pešice i iskoriste prednosti jeftinih javnih autobusa/vozova ili lokalnih inventivnih načina prevoza, kao što je tuk-tuk.\nKao zaključak, pitanje je šta se u budućnosti može uraditi. Opšta polazišta leže u oblastima urbane uprave, integrisanog planiranja, inkluzivnosti kroz redistribuciju bogatstva i smisleno učešće kako bi bili odgovorni prema sadašnjim i budućim generacijama. Neki od načina da se to postigne uključuju sledeće:\nAutonomija lokalne samouprave i integrisano planiranje – opseg i brzina razvoja turizma zahteva dobro urbano upravljanje koje odgovara na potrebe i brige ljudi i zajednica i koje koristi svoj domet za fleksibilnost, kreativnost i inovaciju uz poštovanje svih ljudskih i ekoloških prava. Lokalna autonomija sama po sebi možda ne garantuje pozitivne promene, ali je – uz transparentnost i odgovornost – preduslov za snažno vlasništvo grada nad procesima transformacije urbanih područja prema održivosti koje uključuju strategije povezane sa turizmom. Da bi doprineo održivim gradovima, turizam mora biti sastavni deo planiranja održivosti grada kroz različite segmente. Potrebna je bolja obuka, izgradnja kapaciteta, finansijska sredstva i odgovarajući mehanizmi saradnje koji bi omogućili projektantima da usvoje integrisane pristupe participacije;\nInkluzivnost i „Pravo na grad“ – inkluzivnost u urbanom kontekstu znači osigurati „Pravo na grad“ za sve, što se odnosi na sposobnost građana da utiču na procese urbanog razvoja i da naprave grad u kakvom žele živeti. Naglasak se stavlja na poboljšanje života najugroženijih i najosetljivijih slojeva društva. To je imperativ koji se na nivou destinacije mora posmatrati kao ključni kriterijum koji odražava uspeh turizma u doprinosi ciljevima održivog razvoja.\nInformisano učešće – uključivanje turizma u urbano i regionalno planiranje mora da podrazumeva ciljane napore za postizanje istinskog konsenzusa među različitim akterima na svim nivoima. Posebno zajednice koje su pogođene turizmom moraju imati ulogu u planiranju, donošenju odluka, implementaciji i nadzoru procesa. Da bi učešće bilo uspešno, zajednice moraju biti informisane, osnažene i omogućene da daju svoj doprinos i treba da steknu konkretne benefite. Lokalna samouprava će možda morati proaktivno ponuditi atraktivne nezavisne platforme i formate, kao što su radionice za kreativnost, fokusne grupe ili ankete koje takođe uključuju i pripadnike zajednice. Komunikacija treba da bude preko različitih kanala kako bi svi građani znali da imaju pravo i mogućnosti da učestvuju.\nMonitoring održivosti – još uvek postoji snažan nedostatak istraživanja i okvira za analizu, merenje i praćenje gradskog turizma i njegovih uticaja na urbani i regionalni razvoj iz perspektive održivosti. Međutim, pristupi koji se mogu koristiti i razvijati uključuju postojeće sisteme pokazatelja i kriterijuma koji su uvedeni za merenje održivosti turističkih destinacija uopšte. Prilagođeni specifičnim kontekstima i baveći se ključnim izazovima sa kojima se susreću pojedini gradovi i naselja, takvi sistemi mogu poslužiti kao korisna sredstva za praćenje doprinosa turizma. Većina potrebnih podataka i istraživanja možda još nije dostupna, pa će se morati prikupiti, generisati ili kombinovati na nove načine.


MACA DISKRECIJA ŠOKIRALA: Prete mi UBISTVOM i nude 54.000 evra za seks! | Stars | Kurir\nMACA DISKRECIJA ŠOKIRALA: Prete mi UBISTVOM i nude 54.000 evra za seks!\nStars 30.11.2016. 11:06h 26.05.2017. 01:24h\nStarleta i pevačica Senada Nurkić, poznatija kao Maca diskrecija planira da se vrati na muzičku scenu, sli će to, sudeći po njenoj priči, mnogo da je košta.\nNe toliko novčano koliko je saradnici, navodno, uslovljavaju da spava s njima kako bi dobila dobre pesmu i aranžman.\n"Karijera mi je u padu jer dobijam pretnje ubistvom i razna uslovljavanja. Stopirana mi je pesma. Traže mi da se prestanem da se bavim ovim poslom", ispričala je Maca.\n"Kako da pevam kada neću da budem sa nekim ljudima za novac da bi snimili album. Nemam želudac za to, iako mi je pevanje veliki san", kaže Maca Diskrecija, koja mašta da jednog dana napuni Arenu poput mnogih drugih pevača.\nSTARLETE PORUČUJU POLITIČARIMA: Mi smo 3 klase iznad vas! Kakav ste vi nivo, kada plaćate SEKS?\n"Kako je krenulo, pre će mene neko da napuni nego ja Arenu", kroz smeh kaže Senada.\n"Nisam vrhunska pevačica, ali imam harizmu i umem da napravim atmosferu", otkrica i kaže da je dobila veoma čudnu ponudu za seks.\n"Imala sam vrlo čudnu ponudu. Dok sam sedela u klubu, lik mi je prišao i pitao koliko kilograma imam, Kada sam mu rekla da imam 54, on mi je ponudio za svaki moj kilogram da plati 1.000 evra. Za taj novac je tražio da budem sa njim", rekla je Maca.\nmaca diskrecijaSenada Nurkićseksubistvo\nTRAMPE, IZEM TI OGRADU! Baja pokazao koliko je granica sa Meksikom presmešna!\n(KURIR TV) AEFCA trenerski simpozijum - predavač Bora Milutinović


FIRME PO DRŽAVAMA / TRANSPORTNE I LOGISTIČKE FIRME KOJE POSLUJU U LIBAN, str. 1 - Transportna berza, logistika, transport, špedicija, prevoz robe CargoAgent.net\nFIRME PO DRŽAVAMA TRANSPORTNE I LOGISTIČKE FIRME KOJE POSLUJU U LIBAN\nPronađeni su 628 firme\nKategorija firme: Špediterska firma / Špediter Prevoz sa kamionom kiperom , Vazdušni prevoz tereta , Špediterske usluge , Granične usluge ...\nLiban Albanija Alžir Andora (još 74) Unutrašnje destinacije\nKategorija firme: Transportna firma / Autoprevoznik Prevoz kamionom kiperom , Železnički prevoz tereta , Kamioni za međunarodni prevoz , Prevoz hladnjačom ...\nLiban Avganistan Azerbejdžan Bugarska (još 14) Unutrašnje destinacije\nKategorija firme: Transportna firma / Autoprevoznik Kamioni za međunarodni prevoz , Prevoz hladnjačom , Transport poljoprivrednih proizvoda\nLiban Albanija Austrija Belgija (još 30) Unutrašnje destinacije\nKategorija firme: Transportna / Špediterska firma / Logistička firma Prevoz od skladišta do skladišta , Prevoz kompletnih utovara , Prevoz kamionom kiperom , Kamioni za međunarodni prevoz ...\nLiban Albanija Alžir Andora (još 73) Unutrašnje destinacije\nKategorija firme: Trgovinska firma / Proizvođač Prevoz kompletnih utovara , Kamioni za međunarodni prevoz\nLiban Albanija Alžir Grčka (još 15) Unutrašnje destinacije\nKategorija firme: Transportna firma / Autoprevoznik Usluge skladištenja , Prevoz kompletnih utovara , Brodski transport kontejnera , Prevoz nepunih tereta ...\nKategorija firme: Transportna / Špediterska firma / Logistička firma Prevoz od skladišta do skladišta , Transport poljoprivrednih proizvoda , Transport kamionom sa platformom , Prevoz kompletnih utovara ...\nLiban Albanija Armenija Asia (još 55) Unutrašnje destinacije\nKategorija firme: Transportna / Špediterska firma / Logistička firma Prevoz kompletnih utovara , Vazdušni prevoz tereta , Transport kamionom sa platformom , Kamioni za unutrašnji prevoz ...\nLiban Albanija Asia Austrija (još 60) Unutrašnje destinacije\nKategorija firme: Transportna firma / Autoprevoznik Skladištenje , Kamioni za unutrašnji prevoz , Prevoz tekstila , Prevoz od skladišta do skladišta ...\nKategorija firme: Špediterska firma / Špediter Prevoz nepunih tereta , Prevoz tekstila , Prevoz opasnih tereta (ADR) , Špediterske usluge ...\nLiban Albanija Alžir Andora (još 70) Unutrašnje destinacije\nKategorija firme: Špediterska firma / Špediter Prevoz tekstila , Prevoz opasnih tereta (ADR) , Usluge prevoza i selidbe , Usluge skladištenja ...\nADHAM EL KHATIB SONS sarl , ID 111469\nmr. Sami Khatib , Executive Manager\nLB - Liban, , Beirut\nLiban Unutrašnje destinacije\nKategorija firme: Špediterska firma / Špediter Vazdušni prevoz tereta , Prevoz cisternom , Špediterske usluge , Brodski transport kontejnera ...\nKategorija firme: Transportna firma / Autoprevoznik Prevoz kompletnih utovara , Špediterske usluge , Prevoz tekstila , Kamioni za međunarodni prevoz ...\nLiban Armenija Asia Azerbejdžan (još 36) Unutrašnje destinacije\nDE - Nemačka, , Frankfurt am Main\nKategorija firme: Trgovinska firma / Proizvođač Prevoz prikolicom sa ravnim platformama , Vazdušni prevoz tereta , Prevoz kompletnih utovara\nLiban Austrija Belgija Bugarska (još 18) Unutrašnje destinacije\nKategorija firme: Transportna firma / Autoprevoznik Prevoz prikolicom sa ravnim platformama , Kamioni za unutrašnji prevoz , Brodski transport kontejnera , Prevoz sa kamionom kiperom ...\nKategorija firme: Transportna firma / Autoprevoznik Prevoz kompletnih utovara , Prevoz nepunih tereta , Prevoz sa kamionom kiperom , Transport građevinskih materijala ...\nLiban Azerbejdžan Belorusija Bugarska (još 20) Unutrašnje destinacije\nKategorija firme: Transportna / Špediterska firma / Logistička firma Transport poljoprivrednih proizvoda , Prevoz opasnih tereta (ADR) , Prevoz prikolicom sa ravnim platformama , Prevoz nepunih tereta ...\nAH-MET İTH.İHR.SAN.TİC.LTD.ŞTİ. , ID 486690\nmr. KEMAL UYUMAZ , SATIŞ MÜDÜRÜ\nDirektni telefon: 0090-332-237****\nTR - Turska, , 42060 Selcuklu\nLiban Armenija Azerbejdžan Egipat (još 7) Unutrašnje destinacije\nKategorija firme: Transportna firma / Autoprevoznik Prevoz kompletnih utovara , Železnički prevoz tereta , Prevoz cisternom , Kurirske usluge ...\nLiban Albanija Alžir Andora (još 47) Unutrašnje destinacije\nDirektni telefon: +90-324-327****\nKategorija firme: Drugo Prevoz sa kamionom kiperom , Prevoz nepunih tereta , Prevoz kamionom kiperom , Prevoz od skladišta do skladišta\nLiban Azerbejdžan Gruzija Irak (još 13) Unutrašnje destinacije\nKategorija firme: Špediterska firma / Špediter Prevoz sa kamionom kiperom , Prevoz kontejnerom , Granične usluge , Transport poljoprivrednih proizvoda ...\nLiban Albanija Alžir Azerbejdžan (još 32) Unutrašnje destinacije\nKategorija firme: Špediterska firma / Špediter Prevoz kompletnih utovara , Špediterske usluge , Prevoz kontejnerom , Granične usluge ...\nLiban Bugarska Egipat Indija (još 17) Unutrašnje destinacije\nKategorija firme: Špediterska firma / Špediter Prevoz kamionom kiperom , Skladištenje , Zbirni prevoz , Paketiranje ...\nLiban Albanija Andora Azerbejdžan (još 59) Unutrašnje destinacije\nKljučne reči: transport i logistikа - Liban, transportne firme Bliski istok, transportne firme Jugozapadna Azija, transportne firme Azija, Špediterske usluge - Liban, Usluge skladištenja - Liban, Brodski transport kontejnera - Liban, Skladištenje - Liban, Transport poljoprivrednih proizvoda - Liban, Prevoz sa kamionom kiperom - Liban, Zbirni prevoz - Liban, Prevoz kontejnerom - Liban, Prevoz tekstila - Liban, Granične usluge - Liban, Prevoz sa kamionom kiperom -, Usluge skladištenja -, Prevoz tekstila -, Skladištenje -, Brodski transport kontejnera -, Granične usluge -, Transport poljoprivrednih proizvoda -, Zbirni prevoz -, Prevoz sa kamionom kiperom - Turska, Usluge skladištenja - Turska, Prevoz tekstila - Turska, Skladištenje - Turska, Brodski transport kontejnera - Turska, Granične usluge - Turska, Transport poljoprivrednih proizvoda - Turska, Zbirni prevoz - Turska, Prevoz sa kamionom kiperom - Bugarska, Usluge skladištenja - Bugarska, Prevoz tekstila - Bugarska, Skladištenje - Bugarska, Brodski transport kontejnera - Bugarska, Granične usluge - Bugarska, Transport poljoprivrednih proizvoda - Bugarska, Zbirni prevoz - Bugarska\nTransportna firma / Autoprevoznik (256)\nŠpediterska firma / Špediter (121)\nTransportna / Špediterska firma / Logistička firma (144)\nTrgovinska firma / Proizvođač (26)\nTrgovinska firma / Uvoznik, izvoznik (48)\nPonude prevoza - LibanPonude prevoza - RusijaPonude prevoza - PakistanPonude prevoza - IndijaPonude prevoza - AzerbejdžanPonude prevoza - Ponude prevoza - Kina


Izvor: Slobodna Evropa arhiva vesti 17.07.2018 - Naslovi.net\nUkupno 23 osobe povređene su u izbacivanju lave vulkana u blizini turističkog broda na Havajima, saopštile su lokalne vlasti u SAD. Od 23 povređene osobe, 13 je prebačeno u bolnicu dok je deset zadobilo lakše povrede i lekarska pomoć im je ukazana… »\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić boravi u zvaničnoj poseti Francuskoj, na poziv šefa francuske države Emanuela Makrona. Sastanak sa Makronom se održava dan uoči nastavka briselskog dijaloga Kosova i Srbije na predsedničkom nivou, te susreta… »\nSrpska pravoslavna crkva u Crnoj Gori održala je večeras (17. jula) ispred bogomolje Svetog Nikole kod Herceg Novog parastos četničkom komandantu Dragoljubu Draži Mihailoviću, obilježavajući tako 72 godine od strijeljanja tog ozloglašenog… »\n17.07.2018 Slobodna Evropa, kategorije


Nova taktika SNS - Ubacivanje baklji i zapaljenih krpi u najglasnije ulaze | Luftika\nBeograd • Magazin • Srbija\nNova taktika SNS – Ubacivanje baklji i zapaljenih krpi u najglasnije ulaze\nSrpska napredna stranka (SNS) je potpuno izgubila kompas. Strah koji se uvukao u redove najmoćnije partije u Srbiji je sve snažniji, a njihove panične reakcije idu sve dalje.\nSNS je najpre organizovala kontra-akcije paljenja baklji i puštanja muzičkim matrica po krovovima s ciljem zastrašivanja građana.\nNemaš rezultate i hvataš na patetiku, a kad nemaš podršku na razglas i…\nU Novom Sadu večeras manje baklji i vatrometa, SNS iz Niša negira…\nDosad je zabeleženo desetine slučajeva u kojima su ovi odredi za zastrašivanje uživali policijsku zaštitu, bilo nečinjenjem, bilo izvlačenjem huligana iz škripca, kao što je to bio slučaj u Galensovoj zgradi u Novom Sadu. Policija se jedino brinula da ovi odredi imaju dozvole za kretanje tokom policijskog časa, što je SNS već obezbedila.\nIako su za upotrebu pirotehničkih sredstava predviđene kazne po Zakonu o javnom redu i miru, dosad u javnosti nije bio objavljen nijedan slučaj kažnjavanja huligana po ovom osnovu. Huligani su, međutim, otišli i korak dalje, pa su u nekim beogradskim naseljima ubacivali baklje i zapaljene krpe u ulaze u kojima je najveća buka tokom građanskih protesta.\nN1 javlja da su nepoznate osobe ubacile, tokom prvomajskih praznika, u hodnike zgrada u beogradskom naselju Kotež baklje i zapaljene krpe, i tako izazvale požare i oštećenja na zidovima. Kako navode čitaoci N1 uz fotografije koje su nam poslali, sumnja se da su baklje ubacivane u ulaze onih koji lupaju u šerpe svake večeri u 20.05h.\n“Neke naše ‘divne’ komšije Kotežani (verovatno u nedostatku prasetine i mozga) poranili su na Prvomajski uranak, pa su zaređali po ulazima zgrada i ubacivali krpe natopljene naftom i zapaljene. Ulazi su nam bili puni dima, a onda i stanovi. Vatrogasci su im upotpunili ‘ugođaj’. Začudila bih se da je neko nešto pametno uradio a ‘blago nama’ s takvim idiotima”, napisala je jedna Kotežanka na Fejsbuku.\nFoto: N1/ Čitaoci\nStanari zgrada u ulici Avgusta Šenoe takođe javljaju da su im u ulaz ubačeni zapaljeni stari komadi dečije garderobe.\nPolicija se dosad nije oglašavala o ovim događajima.\nInicijativa “Ne davimo Beograd” je 26. aprila pozvala građane da se priključe akciji “Digni glas: Bukom protiv diktature” i iskažu nezadovoljstvo trenutnom političkom situacijom.\nOd tada svako veče, građani širom Srbije, nakon aplauza podrške medicinskim radnicima, prave buku protiv diktature šerpama, loncima pištaljkama, zvižducima, muzikom…\nNekoliko dana nakon očetka, pristalice vlasti su počele da u 20.30 organizuju bakljadu i vatromet kao kontra akciju.\noznakekontramiting represija srpska napredna stranka zastrasivanje\nUhapšen inženjer koji je razotkrio ucene i reketiranje SNS u Elektroprivredi Srbije\nCrnogorci vratila srpskog državljanina sa granice iako je imao brzi test\nU Rakiti počela akcija vađenja cevi iz reke, građani naoružani krampovima i lopatama