Najsiromašniji nisu dobili nove domove Žurnal - Jedina slobodna teritorija\nObjavljeno: 05.05.2016. u 12:44h\nHajrudin Tahirović iz romskog naselja Poljice kod Lukavca još uvijek živi u trošnoj kući sa sedmočlanom porodicom jer nije uvršten na spisak za obnavljanje kuća kroz Dekadu inkluzije Roma koja u Bosni i Hercegovini traje od 2009. godine. Najmanje polovina Roma u našoj zemlji i dalje živi u nesigurnim kućama i nemaju potvrdu o vlasništvu zemlje ili kuće. Tahivorić kaže da je svoju prijavu za obnavljanje kuće uredno predao ali da mu je rečeno da ne ispunjava uslove za obnavljanje zbog nedostatka dokumentacije za zemlju i kuću.\n- Sredstvima možemo biti zadovoljni ali je realizacija užas – kaže kategorično Jusić i dodaje oni koji su to najviše trebali nisu dobili nove domove: U 90 posto slučajeva stanove su dobili oni koji nisu ugroženi.\nIstraživali smo koliko je novca potrošeno za izgradnju domova za Rome i kako u stvarnosti izgleda rješavanje njihovih stambenih problema od početka Dekade inkluzije Roma 2005.-2015. godine. Jedan od četiri dijela ovog evropskog programa je izgradnja kuća i stanova za Rome. BiH je 2008. godine usvojila akcione planove i od 2009. godine izdvaja godišnje oko tri miliona maraka za provođenje Dekade a najveći dio novca, oko dva miliona izdvajaju se godišnje za stambeno zbrinjavanje Roma.\nU BiH je do sada kroz ovaj program izdvojeno 26,7 miliona maraka za zapošljavanje, zdravstvenu zaštitu, obrazovanje i stanovanje Roma.\n- Na papiru je jedno a u stvarnosti drugo – kaže Jusić.\n- Nisu me poslušali i taj je kondenz ostao – kaže Halilović i objašnjava da je početak gradnje kasnio zbog sporog odabira korisnika donacije jer je konačni spisak ponovo provjeravan zbog nezadovoljstva stanovnika ovog naselja koji nisu bili na spisku 16 porodica koje će dobiti novi dom: Sve smo ponovo pretresli i došli do septembra i nismo više mogli čekati zbog rokova.\nNa tu listu je moguća žalba ali Halilović kaže da većina žalbi bude odbijena zbog nedostatka dokumentacije. Upravo je nedostatak dokumentacije najveća prepreka za Rome da dođu do boljih uslova stanovanja. U publikaciji Analiza evidentiranja romskih potreba, koju je Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH napravilo 2011. godine, navodi se da kako od 30.000 Roma, koliko je procijenjeno da živi u BiH, tek 49 posto njih vlasnik ili suvlasnik kuće ili stana u kojem žive.\n- Razumijem da neće donator bez dokumentacije da gradi ali kome se prave kuće – postavlja pitanje Bajramović i dodaje da kuće nisu dobili oni koji su ih najviše trebali: Šta je sa onima koji nemaju ništa i siromašno žive?\n- Moramo imati nešto, neki dokument. Ne možemo graditi na tuđoj zemlji – kaže Osmanović i dodaje da je najgore kada se kuće nalaze na državnoj zemlji.\n- U 90 posto slučajeva stanove nisu dobili ugroženi Romi – smatra Jusić i dodaje kako zbog ovakvih procedura poznaje slučajeve u kojima su nove kuće dobijali Romi koje smatra bogatima.\nDva posljednja akciona plana im daju pravo na nadu ali uz rezervu jer oba plana nisu ispunjena do kraja. Prvim akcionim planom od 2009. do 2012. godine planirano je izdvajanje od 440 miliona maraka za stambeno zbrinjavanje Roma. Godišnje se trebalo izdvajati 55 miliona maraka a u stvarnosti je izdvajano 3,1 milion maraka godišnje za cijeli akcioni plan ili tek šest posto od planirano.\nTa iskustva očito nisu pomogla kod pravljenja plana do 2016. godine iako se u njemu navodi da se “vodilo računa o realnim potrebama i mogućnostima”. Tako je novim planom predviđeno 11 miliona maraka godišnje za inkluziju Roma a od toga je pet miliona trebalo da bude namijenjeno izgradnji kuća i 1,3 miliona za sanaciju starih. Time se trebalo graditi 150 stambenih jedinica godišnje i od 2013. do kraja 2015. godine izgraditi 450 novih kuća i stanova. U BiH je do danas izgrađeno ukupno 565 kuća i potrošeno ukupno 12 miliona maraka državnog novca, potvrđeno nam je u Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice.\n- Bolje je uraditi 16 kuća bez fasade nego osam sa fasadom – kaže Halilović.\nOn ističe da do dolaska Hilfswerka niko drugi nije uradio ništa na stambenom zbrinjavanju Roma u ovom naselj i dodaje da je u naselju urađeno deset posto više radova od onih koji su predviđeni projektom. Mještani Poljica, sa druge strane, smatraju da posao nije do kraja urađen. Smatraju da se na novim kućama trebala uraditi fasada i zaštita od vlage.\nU januaru 2014. godine Komisija za provođenje projekata iz oblasti stambenog zbrinjavanja Roma u Standarde je unijeli i izgradnju fasade za nove kuće.\n- Infrastruktura nije dobro urađena, negdje nikako – kaže Indira Bajramović, predsjednica državnog Odbora za Rome.\n- Oni se boje da će im oduzeti kuće ako se budu žalili – smatra Bajramović.\n- Slali smo mailom žalbe ali moram priznati malo – kaže Jusić koji je još jednom naglasio da su Romi zadovoljni novcem koji je za njih izdvojen ali da imaju primjedbe na njihovo trošenje: Ja sam zadovoljan sredstvima ali da su efikasno utrošena.\nProsječna cijena kuće sa fasadom građene državnim novcem je 21.000 maraka, objašnjava Đuderija. Kuće u Poljicama bez fasade koštale su između 27.000 i 32.000 maraka, objašnjava Halilović i dodaje da se “ljudi bave poslom koji ne razumiju”.\n- Nijedna kuća nije ista. Objekti u kosini su skuplji nego na ravnom dijelu – kaže Halilović.\n- Svi su tu pomalo krivi – smatra Osmanović.\nDiskriminacija, Poljice, Modrac, Lukavac, Romi


Odštampaj stranicu - Koncert Stefana Milenkovića, Kaliopi i Edina Karamazova\nNAJAVE I SATNICE => Najave i satnice => Niš => Temu započeo: Sale Septembar 02, 2011, 20:17:47\nNaslov: Koncert Stefana Milenkovića, Kaliopi i Edina Karamazova\nPoruka od: Sale Septembar 02, 2011, 20:17:47\n(http://pagead2.googlesyndication.com/pagead/imgad?id=CICAgICAtNTt9wEQrAIY-gEyCDthTVO47gmb) NIŠ - Prvi put u Nišu održaće koncert violinista Stefan Milenković, gitarista Edin Karamazov i pevačica Kaliopi. Koncert je u nedelju, 11. septembra od 20h na Letnjoj pozornici u Tvrđavi.\n- Energija, šarm i kontakt sa publikom, uz nesumnjivu virtuoznost troje umetnika, biće nesumnjivi i snažni utisak svih koji te večeri dodju na Letnju pozornicu, navodi se u saopštenju "Umetnosti davanja" koji organizuje koncert.\nKarte su u prodaji u knjižarama "Indigo" i "Vulkan", a cena je 500 dinara.Više o tome na: Koncert Stefana Milenkovića, Kaliopi i Edina Karamazova : Kultura : Južne vesti (http://www.juznevesti.com/Kultura/Koncert-Stefana-Milenkovica-Kaliopi-i-Edina-Karamazova.sr.html)


Deca i bezbednost u saobraćaju - kupovina autosedišta\nTags: autosedišta za decu, bezbednost u saobraćaju, Ivana Vitas Djelic, kako izabrati autosediste, pravilno koriscenje i montiranje autosedista\nCategory: Bezbednost dece u saobraćaju, Deca, Sigurnost dece\nZa bebice koje po preporuci pedijatra ne treba da leže na ledjima i ne smeju da “SEDE”,postojeća sedišta sa našeg tržišta su prava G L U P O S T. Ja sam kupio sedište,prvi zbog bezbednosti svog ceteta ali sam video da nemaju veze sa životom. PA KOJI SU TO SILNI NAUČNICI PROJEKTOVALI OVU SPRAVU ZA MUČENJE BEBICA.E a možda pedijatri nemaju veze,možda bebe treba da leže na ledjima i da sede pre navršenih 6 meseci.\nnije nam baš najjasnije na koju “spravu za mučenje mislite”. U principu novorodjena beba u sutosedištu ne sedi, već je u fiziološkom položaju u kakvom je manje više bila u stomaku. Takodje nije nam jasno kako mislite ne treba da leže na ledjima?\nPostoje atusedišta prilagodjena za uzrast novorođenčadi, takozvana grupa 0, koja ispunjavaju sve kriterijume bezbedne vožnje.\nU svakom slučaju morate znati da je najnebezbednije mesto u kojem može beba da se nadje – mamine ruke.\nmi smo u as od rodjenja a ne zbog zakona\ntrebalo bi od ovakvih crash testova da naprave reklamu za tv(ako ne sme da se ostavlja link vi brisite )\nja sam jedan put odgledala ovaj snimak i znala sam da ce uvek da se vozi u as,pa makar i 5 min trajala voznja\ntekst se dobar osim jedne zamerke\nJa koliko sam se informisala da bi dete preslo u I grupu sedista(9-18) mora da zadovolji dva uslova( i jedan i drugi): ima vise od 9 kg i samostalno se pridize iz sedeceg polozaja na noge,U nasim prodavnicama su me gledali kao da sam pala sa marsa(a prodavci sto se neiformisani bruka jedna) i ubedjivali da dete cim moze da sedi ono je spremno za I grupu.\nPosto nam je situacija sa kilazom specivicna,prerasli smo 0+ po visini,glavica je pocela da viri,ne mislim na noge(a uskoro cemo i po kilazi,sa 9 meseci)dali sam se u potragu za kombinovanom as 0+/I.Nasli smo samo tri modela kod kojih moze da se vozi u suprotnom smeru do 13 kg(uz ubedjivajna prodavaca da mi mozemo i 0/I da ako hocemo vozimo unazad do 13)\nali dok to nismo nasli pocela sam da mislim da ja umisljam koliko su po prodavnicama bili ubedjeni u to da dete cim moze da sedi(a da pasivno sedi i da samo poseda su sasvim suprotne stvari)moze u I grupu\ni tako oni savetuju roditelje koji dodju i pitaju njih\npoZz i samo tako nastavite – vi naravno,ne prodavci :o)\n17/05/2010 at 17:16\nKako da dođem do metalnog dela (šnale za pojas) kojim bi zategao pojas u autu i učvrstio sedište. Hvala unapred\n18/05/2010 at 10:46\nPostovani, mi nemamo takve informacije, znamo da moze da se kupi dodatno pojas za auto za one automobile koji ga fabricki nemaju.\n« Sa koliko godina za kompjuter?\nSaznanje da sam trudna »


Brat Georgea Floyda poziva na UN istragu o rasizmu u SAD\nProtesti u Atlanti, 16. juni 2020.\nBrat Georgea Floyda, Afroamerikanca koji je prošlog mjeseca umro nakon policijskog hapšenja u Minneapolisu, traži od UN-ovog Vijeća za ljudska prava (UNHRC) da pokrene neovisnu istragu o "policijskim ubojstvima crnaca" u Sjedinjenim Državama i "nasilju protiv mirnih demonstranata. "\nPhilonise Floyd poslao je svoju molbu u video poruci Vijeću u Ženevi 17. juna u vrijeme kada je ovo najviše tijelo UN-a za ljudska prava održavalo raspravu o rasizmu i policijskoj brutalnosti.\nDebata je održana na zahtjev afričkih zemalja koje traže istragu o policijskoj brutalnosti i rasnoj diskriminaciji U SAD-u.\nOvaj korak je uslijedio nakon višesedmičnih protesta u Sjedinjenim Državama ali i širom svijeta protiv policijske brutalnosti i rasne nejednakosti potakutih smrću Afroamerikanca Georgea Floyda. Floyd je umro 25. maja nakon što mu je policajac bijelac klečao na vratu skoro devet minuta.\nPogledajte: Četiri veka borbe za ravnopravnost Afroamerikanaca u SAD\nZašto pozivi za smanjenje finansiranja policije izazivaju raspravu u SAD?\nSmrt još jednog Afroamerikanca Raysharda Brooksa, kojeg je policija ustrijelila dva puta u leđa u Atlanti 12. juna, dodatno je potaknulo proteste.\n“Vi u Ujedinjenim nacijama ste čuvari svoje braće i sestara u Americi i imate snagu da nam pomognete da ostvarimo pravdu za mog brata Georgea Floyda”, rekao je Philonise Floyd UNHCR-u.\n“Crni životi nisu bitni u Sjedinjenim Američkim Državama”, rekao je on. “Način na koji ste vidjeli mog brata mučenog i ubijenog na kameri je način na koji u Americi policija postupa s crnim ljudima."\nMichelle Bachelet, najviša dužnosnica Ujedinjenih za ljudska prava, kritizirala je "bezobzirnu brutalnost" koja je prikazana u Floydovom ubojstvu i upozorila da je "simbolizirala sistemski rasizam koji šteti milijunima ljudi afričkog porijekla". Ona je također pozvala zemlje da se suoče sa nasljeđem ropstva i kolonijalizma i da izvrše odštete.\nOsvrćući se na masovne proteste koji su pokrenuti zbog Floydove smrti, američki predsjednik Donald Trump 16. juna potpisao je izvršno naređenje za povećanje finansiranja za bolju obuku policije o uporabi sile i uspostavio federalnu bazu podataka koja bi pratila policijska kršenja pravila.\nRepublikanci u američkom Senatu su 17. juna objavili novi prijedlog zakona o reformi koji bi stvorio veću sigurnost za osumnjičene ali i za policiju. Sa druge strane, demokrate u Zastupničkom domu Kongresa spremaju se da krenu naprijed sa svojim prijedlogom zakona za rješavanje rasne nejednkosti u policiji.


Izvor: JUGpress.com, 24.Jul.2021, 19:41\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Nišu brzom i efikasnom akcijom uhapsili su M. A. (1983), zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo nasilničko ponašanje, saopšteno je danas.\nOn se tereti da je danas u Bulevaru Nemanjića u Nišu, na pešačkom prelazu, izašao iz svog automobila i dvema ženama zadao udarce po glavi. One su prethodno stale u odbranu starije žene koja se sporo kretala prelazeći pešački prelaz, dok je on iz automobila >> Pročitaj celu vest na sajtu JUGpress.com << trubio.\nUdarao žene po glavi pa uhapšen\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Nišu uhapsili su M. A. (1983), zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično djelo nasilničko ponašanje, saopštio je večeras MUP.


GRADONAČELNIK ČESTITAO NOVU GODINU: Uvek može i treba da bude bolje | (Vesti - 30.12.2016) Novi Sad\n30.12.2016 u 09:48h\nGRADONAČELNIK ČESTITAO NOVU GODINU: Uvek može i treba da bude bolje\nGodina na izmaku definisana kao uspešna za Grad.\nNa novogodišnjem koktelu za novinare, koji je juče održan u Svečanoj sali Gradske kuće, gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević zaključio je da se 2016. godina može definisati kao uspešna za Grad Novi Sad, jer je bila sadržajna i dinamična, a kruna svega je, kako je izjavio, osvajanje titula Evropske prestonice kulture za 2021. godinu i Omladinske prestonice Evrope za 2019. godinu.\n- To je kruna dugogodišnjeg rada brojnih građana i organizacija i to nam je motiv da još raspoloženiji i orniji za rad uđemo u borbu za razvijeniji Novi Sad. Zadovoljan sam 2016. godinom, ali uvek može i treba da bude bolje, to će me pokretati u 2017. godini da radimo još više i ispravimo sve što treba da se ispravi. Novosađanima, kao i uvek, želim sve što želim svojoj deci i porodici, jer je za mene Novi Sad jedna velika porodica – naglasio je gradonačelnik Miloš Vučević.\nNovogodišnju čestitku svojim sugrađanima danas je uputio i Zdravko Jelušić, predsednik Skupštine grada\n- Drage Novosađanke i Novosađani, velika mi je privilegija i čast što mogu, kao predsednik Skupštine Grada Novog Sada, da vam čestitam nastupajuću 2017. Godinu, sa željom da vam se u njoj ostvare vaši najveći i najlepši snovi – poručio je Jelušić.\n23.12.2016. - Gradonačelnik i predsednik Skupštine grada čestitali Božić\nPovezane teme evropska prestonica kulture gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević predsednik skupštine prve novogodišnje čestitke zdravko jelušić


DIVAN GEST: Legendarni kapiten Obilića prodaje najdražu uspomenu\n13.04.2021. • 14:18\n"Nisam davao dres ni za kakve pare, a onda sam čuo za Gavrila"\nCela Srbija je ustala i ujedinila se kako bi se obezbedila sredstva za lečenje šestomesečne bebe Gavrila koji boluje od spinalne mišiće atrofije. Za lečenje ove opake bolesti potrebno je čak dva i po miliona evra, i to je bio signal za sve dobre ljude Srbije da se okupe oko humanog cilja.\nPosle kapitena Srbije Dušana Tadića, najboljeg strelca Aleksandra Mitrovića, heroja nacijeStefana Mitrovića, zatim Luke Jovića,večitih rivala, u akciju se uključio i legendarni fudbaler Kuzman Babeu, član šampionske generacije Obilića koja je osvojila titulu prvaka 1998. godine.\nNakon osvajanja titule, ekipa Obilića se u kvalifikacijama za Ligu Šampiona sastala sa Bajernom iz Minhena, a nakon meča koji je odigran u Minhenu, Babeu je razmenio dresove sa legendarnim napadačem Bajerna i reprezentacije Brazila, Đovaneom Elberom.\nDres koji je nosio Elber sigurno će privući veliku pažnju ljubitelju fudbala i pasioniranih sakupljača dresova.\n"Dres Elbera je moja draga uspomena na utakmicu sa Bajernom, koja je obeležila našu generaciju u Obiliću nakon titule šampiona. Evo već 23 godine govorim da ne postoje te pare za koje bih ga prodao, ali sam saznao za slučaj malog Gavrila i želim da ovo bude moj doprinos humanitarnoj akciji. Gavrilovim roditeljima je potreban ogroman novac za lečenje njihovog malog anđela i pozivam sve ljude dobre volje da se uključe u akciju", rekao je Kuzman Babeu.\nMeč kvalifikacija za Ligu šampiona između Bajerna i Obilića odigran je na Olimpijskom stadionu u Minhenu 12. avgusta 1998. godine. Nemci su slavili 4:0, a drugi gol postigao je baš Đovane Elber u dresu koji će biti na aukciji za malog Gavrila.\nAukcija za dres Đovane Elbera trajaće do petka, početna cena je simboličnih 1998 dinara.


Dinkića smenjuje novi zakon o NBS?\nBEOGRAD - Prema spekulacijama koje se ovih dana čuju u javnosti, srpskog guvernera Mlađana Dinkića "smeniće" najverovatnije novi zakon o Narodnoj banci Srbije. Ovaj dokument je pred skupštinskom procedurom, iako ga do sada niko iz vladajuće koalicije nije video. Neki političari iz DOS-a kažu da su Predlog ovog zakona izradili stručnjaci iz Ministarstva finansija, dok ministar finansija Božidar Đelić tvrdi "da njegovo Ministarstvo nije učestvovalo u pripremi ovog dokumenta".\nBorislav Pelević, lider SSJ i poslnik Skupštine Srbije, kaže da je "najelegantniji način da DOS smeni Dinkića usvajanje zakona o NBS, koji bi propisao da guverner može da bude samo nestranačka ličnost, s 10 godina radnog staža u bankarstvu".\n- Dinkić ne zadovoljava ove uslove. On je po Ustavnoj povelji preuzeo dužnost v. d. guvernera do imenovanja novog. Međutim, Dinkić se ne bavi poslovima koji su u domenu guvernera. On je od eksperta postao političar i to što radi je političko profiterstvo - kaže za "Glas" Pelević, napominjući da bi voleo da u paketu odu i Dinkić i DOS.\nNeki političari iz vladajuće koalicije tvrde da se u novom zakonu neće naći stavke po kojima se zahteva da novi guverner ima desetogodišnje iskustvo u bankarstvu i da nije član nijedne partije, jer smatraju da ne bi bilo fer da se sadašnji guverner unapred diskvalifikuje.\nI Žarko Obradović, poslanik republičkog parlamenta iz SPS, smatra da odlazak Dinkića sa funkcije zavisi od novog zakona o NBS.\n- Dinkić ne bi trebalo da obavlja ovu funkciju zato što se ne ponaša kao guverner, ne bavi se svojim poslom i ne radi na stabilnosti Srbije, već nastupa kao član grupe G17 - kaže Obradović.\nPrema njegovim rečima, nije primarno da se novim zakonom o NBS propiše da guverner mora da bude nestranačka ličnost. - Primarno je da on bude stručnjak u toj oblasti, a ne kao Dinkić koji se bavi političkim marketingom - ističe Obradović.


ZIF-ovi - Page 96 - forum.invest.ba\nPost by slavuj » 17 Apr 2021, 10:26\nslavuj wrote: ↑07 May 2019, 10:56\nslavuj wrote: Održana skupština ZIF BIG.Prisutni punomočnici tzv institucionalnih investitora vlasnika više od 40% dionica i ukupno četiri mala dioničara!Sve je proteklo kao i obično.Jedina razlika u odnosu na neku raniju skupštinu kojoj sam prisustvovao je da od menadžmenta fonda i DUF-a nije prisustvovao niko!Nije bio niko meni poznat ni u ime onog koji kontroliše večinu fondova .Vjerovatno će im diskusiju dvojice malih dioničara prenijeti neko od njih desetak prisutnih koji su glasali za sve.Potpuno mirno,bez čuđenja ili upadanja u priću,saslušali su podatke o tome kao je iz BIG-a izvučeno najmanje 13 miliona km samo k roz tri emitenta,Sarajevsku pivaru,Unioninvestlastiku i Ozon Travnik.\nNe znam koliko su razumjeli ali će stvarnim vlasnicima ovih društava i realno glavnim članovima kriminalne grupe koja realizira Udruženi zločinački poduhvat pljačke investicijskih fondova,upad u platni sistem i uništavanje tržišta vrijednosnih papira,kao jednog neophodnog segmenta privredne i finansijske aktivnosti u modernim ekonomijama.,dostaviti i napisanu i potpisanu diskusiju dvojice malih dioničara.\nDisciplina među prisutnim je tolika da niko nije ni riječi rekao ni kada su te njihove vođe eksplicitno naznačeni kao kriminalci,pljačkaši i rušitelji države.Nije ni riječi rekao ni onaj tek na hodniku prisutni investicijski savjetnik na moju konstataciju da bi se u narednom periodu morao desiti probalazak izdašnog izvora nafte u krugu Unioninvest plastike da bi se opravdala preporuka neke budale da fondovi ulože ovoliko u Unioninvest plastiku!Sve u svemu,cilj je bio samo zadovoljiti formu.Da se Hasan slučajno ne bi našao u poziciji da im mora nešto zabraniti u ovom njihovom pljačkaškom pohodu.Ja sam također priložio napisanu i potpisanu diskusiju i zatražuo da se takva unese u zapisnik i da mi se taj zapisnik dostavi!\nNek ostane zapis o tpme za dan kad bude račun sveden,ako bude.Neka mi Meša oprosti na ovako grubom skrnavljenju njegove misli!\nA valjda će se,tog jednoga dana kad već fondovi nestanu,neko zapitati :Šta to bi?Tužioci to očito ne mogu shvatiti!\nU svoje vrijeme,u onoj pravnoj državi,zbog gore pobrojanih kriminalnih aktivnosti,i to bez dokazanog izvlačenja novca u vlastite džepove,pokrenuta je afera Agrokomerc koja je dovela do nekoliko smrtnih slučajeva! Broj osuđenih bio je impozantan.Istina radilo se odaleko većem ukupnom iznosu,ali ,ponavljam,novac nije izvlačen u privatne džepove.I bez obzira na motiv,tadašnja država je pokazala da u njoj vladaju pravo i pravda.Danas tužilaštva o ovome šute.Šute i ovi na koje se ukazuje kao na izvršioce krivičnih djela.Ne šuti samo Halil Čengić.I ako ništa drugo,ako nikoga drugog,onda bar njega treba uhapsiti i optužiti!dođe mi da ga ja lično prijavim!Ali kome?\nUpisem na Googlu "upad u platni sistem" i evo sta mi izbaci!Napisano prije dvije godine!\nPosebno je interesantan ovaj poziv na hapsenje H.Cengica.Znaci ovi sto su imenovanog tuzili ovih dana zbog klevete,zapravo odgovaraju na taj poziv.\nA ovdje Halil Cengic nekoga ne klevece,ne steti nicijem ugledu.On samo pise o kriminalu!I potpuno svjestan odgovornosti,kao sto se vidi ,vec dugo upozorava na krimknalce koji bezdusno i nadasve drsko,izvlace novac iz fondova.I kao sto se vidi,iz opisa atmosfere na skupstini BIG-a,potpuno su svjesni svog kriminalq jos tada.\nA sad eto u svom biltenu ovog malog dionicara nazivaju velikim tumacem krimjnalnog progona Selimovica!Znaci nesto su nanjusili!\nPost by panzer » 12 Aug 2021, 10:10\nCrobih je imao značajna ulaganja u prvih 6 mjeseci ali tu nema kriminalnih radnji kojima kumuje mujo nego su kupovali dionice telekoma i elektropreduzeća i na sarajevskoj i na banjalučkoj berzi, te dionice Sarajevo osiguranja, solane i bihaćke pivare.\nPost by Sejdefu Majka » 20 Aug 2021, 12:37\nMislim da Crobih kupuje po narudzbi vlasnika fonda, ali njihov DUF ne pristaje na "Mujine extra ideje" niti ih "mujini" pristiscu, nego kad vec moraju slusati vecinskog vlasnika, DUF u ime Crobiha oslobađa mujinim satelitima keš na nacina da kupuje po ok cijenama: Tvornicu cementa, JPESR, BIPVR, ProfPlus ..dakle ta neka imena koje nece kompromitirati upravu DUF-a .\nProblem za male akcionare Crobiha, kakav sam isam, je taj sto DUF koji upravlja Crobihom mora to raditi da ne bi zavrsio bez imovine pod upravljanjem. Inace, da zastupaju interes svih a ne samo vecinskog vlasnika, davno bi zaboravili na SASE i ulagali vani...\nPost by Sejdefu Majka » 20 Aug 2021, 12:50\n..samo da se ne zaboravi, Crobih je ranije ulozio par miliona u Pretis Vogoscu,,,danas im ona predtsvalja 16% NVI. Nisu u DUF-u sami dosli na tu ideju, vec pos nalogu iz SArajeva. Tu su i ulaganja u otvorene fondove, koji dalje keširaju mujine satelite po potrebi.... Znaci, nisu u DUF-u bas nevini...alse dobro drze ,,,,


Nadoknada propuštenih časova - rezultati\nPon, 12/23/2013 - 10:05 — Vladimir Pavicevic\nObjavljujemo rezultate studentkinja i studenata master studija koji učestvuju u realizaciji programa predavanja i vežbi na predmetu Politika otpora i teorija građanske neposlušnosti u akademskoj godini 2013/2014 nakon nadoknade propuštenih časova:\nAleksandar Milošević – 4 (11) poena (+3,75)\nAleksandar Milurović – 4 (24,5) poena\nAna Vidaković – 4 (12) poena (+2,25)\nBalša Delibašić – 4 (27) poena\nBojan Bošnjak – 4 (10) poena (+3)\nBranimir Staletović – 4 (23,5) poena\nVedrana Đurčok – 4 (26) poena\nVladimir Perić – 4 (26,5) poena\nVojislav Vuksanović – 4 (21,5) poena (+2,25)\nTema osme rasprave na predmetu\nČet, 12/19/2013 - 19:05 — Vladimir Pavicevic\nObaveštavamo studentkinje i studente master studija koji učestvuju u realizaciji programa predavanja i vežbi na predmetu Politika otpora i teorija građanske neposlušnosti da će osma rasprava na predmetu biti realizovana u utorak, 24. decembra od 19:00 do 20:30h u slušaonici 3 na Fakultetu političkih nauka. Sledi literatura preporučena za čitanje:\n1. Jirgen Habermas, "Građanska neposlušnost - test za demokratsku pravnu državu" u: Gledišta, Beograd. Tekst je dostupan u elektronskoj formi na internet stranici predmeta;\nČet, 12/19/2013 - 19:01 — Vladimir Pavicevic\nObjavljujemo rezultate sa sedme rasprave za studentkinje i studente master studija koji učestvuju u realizaciji programa predavanja i vežbi na predmetu Politika otpora i teorija građanske neposlušnosti u akademskoj godini 2013/2014:\nAleksandar Milošević – 4 (11) poena\nAna Vidaković – 4 (12) poena\nBojan Bošnjak – 4 (10) poena\nVojislav Vuksanović – 4 (21,5) poena\nDragana Ćupurdija – 4 (13,5) poena\nPet, 12/13/2013 - 14:51 — Vladimir Pavicevic\nObaveštavamo studentkinje i studente master studija koji učestvuju u realizaciji programa predavanja i vežbi na predmetu Politika otpora i teorija građanske neposlušnosti da će sedma rasprava na predmetu biti realizovana u utorak, 17. decembra od 19:00 do 20:30h u slušaonici 3 na Fakultetu političkih nauka. Sedmu raspravu posvetićemo analizi građanske neposlušnosti na primeru Roze Parks i bojkota javnog prevoza u Montgomeriju (1955-56).\nPet, 12/13/2013 - 14:47 — Vladimir Pavicevic\nObjavljujemo rezultate sa šeste rasprave za studentkinje i studente master studija koji učestvuju u realizaciji programa predavanja i vežbi na predmetu Politika otpora i teorija građanske neposlušnosti u akademskoj godini 2013/2014:\nAleksandar Milošević – ... (7) poena\nAleksandar Milurović – 3,5 (20,5) poena\nAna Vidaković – ... (8) poena\nBalša Delibašić – 4 (23) poena\nBojan Bošnjak – ... (6) poena\nBranimir Staletović – 4 (19,5) poena\nVedrana Đurčok – 4 (22) poena\nVladimir Perić – 4 (22,5) poena\nVojislav Vuksanović – 3,5 (17,5) poena\nDragana Ćupurdija – 3,5 (9,5) poena\nPrvi kolokvijum – rezultati\nSre, 12/04/2013 - 18:54 — Vladimir Pavicevic\nObjavljujemo rezultate sa prvog kolokvijuma za studentkinje i studente master studija koji učestvuju u realizaciji programa predavanja i vežbi na predmetu Politika otpora i teorija građanske neposlušnosti u akademskoj godini 2013/2014:\nAleksandar Milošević – 8 poena\nAleksandar Milurović – 8 poena\nAna Vidaković – 9 poena\nBalša Delibašić – 8 poena\nBojan Bošnjak – 4 poena\nBranimir Staletović – 8 poena\nVedrana Đurčok – 12 poena\nVladimir Perić – 8 poena\nVojislav Vuksanović – 8 poena\nDragana Ćupurdija – 6 poena\nDragiša Čolić – 11 poena\nDrenko Šćekić – 7 poena\nPredaja seminarskog rada\nSre, 12/04/2013 - 18:20 — Vladimir Pavicevic\nObaveštavamo studentkinje i studente master studija koji učestvuju u realizaciji programa predavanja i vežbi na predmetu Politika otpora i teorija građanske neposlušnosti da je rok za predaju seminarskog rada subota, 11. januar 2014. u 23:59h.\nTema šeste rasprave na predmetu\nSre, 12/04/2013 - 18:17 — Vladimir Pavicevic\nObaveštavamo studentkinje i studente master studija koji učestvuju u realizaciji programa predavanja i vežbi na predmetu Politika otpora i teorija građanske neposlušnosti da će šesta rasprava na predmetu biti realizovana u utorak, 10. decembra od 19:00 do 20:30h u slušaonici 3 na Fakultetu političkih nauka. Sledi literatura preporučena za čitanje:\n- Mahatma Gandi, "Put nenasilja", Službeni glasnik, Beograd, 2008.\nRezultati sa pete rasprave na predmetu\nSre, 12/04/2013 - 18:13 — Vladimir Pavicevic\nObjavljujemo rezultate sa pete rasprave za studentkinje i studente master studija koji učestvuju u realizaciji programa predavanja i vežbi na predmetu Politika otpora i teorija građanske neposlušnosti u akademskoj godini 2013/2014:\nAleksandar Milošević – 3 (7) poena\nAleksandar Milurović – 3,5 (17) poena\nAna Vidaković – 2 (8) poena\nBalša Delibašić – 4 (19) poena\nBojan Bošnjak – 3,5 (6) poena\nBranimir Staletović – 2 (15,5) poena\nVedrana Đurčok – 4 (18) poena\nVladimir Perić – 4 (18,5) poena\nVojislav Vuksanović – 3 (14) poena\nDragana Ćupurdija – 3 (6) poena\nSub, 11/30/2013 - 00:21 — Vladimir Pavicevic\nObaveštavamo studentkinje i studente master studija koji učestvuju u realizaciji programa predavanja i vežbi na predmetu Politika otpora i teorija građanske neposlušnosti da će prvi kolokvijum biti organizovan u utorak, 3. decembra 2013. godine od 19:00 do 19:15 sati u slušaonici 3 na Fakultetu političkih nauka.


Liderstvo u neprofitnim organizacijama je stručni interaktivni program u organizaciji Instituta za inovacije pokrenut s ciljem razvoja inovacijskih potencijala neprofitnih organizacija i poticanja kvalitetnih samoodrživih projekata društvenog poduzetništva.\nProgram je namijenjen pojedincima na vodećim pozicijama u neprofitnim organizacijama koje djeluju u Hrvatskoj bez obzira na fokus njihovog djelovanja. Svrha programa je potaknuti na pozitivne promjene te pružiti znanja primjenjiva u svakodnevnoj praksi i radu neprofitnih organizacija.\nInstitut za inovacije usmjeren je na razvoj neprofitnog sektora kao izuzetno važnog faktora funkcioniranja bilo kojeg ekonomskog sustava. Poseban naglasak je stavljen na osposobljavanje neprofitnog sektora za stvaranje novih vrijednosti i Institut želi dati potporu razvoju društvenog poduzetništva kojim neprofitne organizacije postaju samoodržive u ostvarivanju svojih ciljeva. Osim podizanja kvalitete rada neprofitnih organizacija, žele se stvoriti mogućnosti za suradnju i razvoj zajedničkih projekata za napredak cjelokupnog neprofitnog sektora. Predavanja u sklopu programa obuhvatit će područja marketinga, strateškog planiranja i menadžmenta neprofitnih organizacija, razvoja inovativnih projekata te prikupljanja sredstava. Održava se u razdoblju od 24. do 27. veljače 2014. godine od 17:00 do 21:00 sat u konferencijskoj dvorani Školske knjige (Masarykova 28).\nProgram je namijenjen pojedincima na vodećim pozicijama u neprofitnim organizacijama koje djeluju u Hrvatskoj, bez obzira na fokus njihovog djelovanja. Fond Instituta za inovacije dodjeljuje stipendije za polaznike, a rane prijave su otvorene do 1. veljače 2014. putem online obrasca.\n#liderstvo #institut za inovacije


Renoviranje kuće Harija i Megan koštaće poreske obveznike 2,4 miliona funti - BBC News na srpskom\nNatpis na slici Vojvoda i vojvotkinja od Saseksa sa sinom Arčijem\nRezidencija Frogmor u Vindzoru sastojala se od pet posebnih kuća koje su spojene u jedan veliki posed.\nPar, koji se iselio iz Kensingtonske palate u aprilu pre rođenja sina Arčija, platio je renoviranje.\nKraljevsku apanažu isplaćuje Ministarstvo finansija, a za 2018/2019 ona iznosi 82 miliona funti, od čega su 33 miliona odvojeni za održavanje, između ostalog i velike radove u Bakingemskoj palati.\nKraljevska apanaža se isplaćuje iz prohoda poseda u vlasništvu krune.\nOvi posedi u vlasništvu članova kraljevske porodice, a između ostalog obuhvataju zemlju i zgrade u centru Londona. Posebna organizacija se bavi održavanjem ovih poseda, a zarada se uplaćuje u budžet.\nRazličiti nezavisni izveštaji pokazuju da su kraljevski posedi zaradili rekordnih 343,5 miliona funti, što je rast od 4,3% u odnosu na prethodnu godinu.\nRačunovođa kraljevske porodice izjavio je da je renoviranje rezidencije Frogmor plaćeno iz kraljevske apanaže i obuhvatalo je „spajanje pet kuća u lošem stanju i njihovo opremanje kako bi se stvorila zvanična rezidencija vojvode i vojvotkinje od Saseksa.\nKraljica je dala ovaj posed, koji potiče iz 19. veka i zaštićeno je zdanje II kategorije, Hariju i Megan.\nKuća se nalazi na posedu, gde su Hari i Megan organizovali prijem nakon venčanja u maju 2018.\nOštećeni potporni drveni stubovi i podne grede su zamenjene i uveden je novi sistem grejanja. Bilo je neophodno promeniti električne instalacije, uvesti podstanicu u samu kuću i instalirati novi dovod vode i gasa.\nRenoviranje je trajalo šest meseci, iako neki radovi će biti završeni uskoro, kao što je farbanje fasade.\nSer Majkl Stivens, koji nadgleda kraljevsku kasu, izjavio je: „Ovaj posed dugo nije održavan i već nekoliko godina je bio na spisku kuća za renoviranje, što je u skladu s našim glavnim zadatkom da čuvamo kraljevske palate u dobrom stanju."\nVojvoda i vojvotkinja od Kembridža takođe su renovirali svoj stan u okviru Kensingtonske palate, što je koštalo poreske obveznike 4 miliona funti.\nNatpis na slici Vojvoda i vojvotkinja od Saseksa preselili su se u Frogmor rezidenciju u aprilu\nAnaliza Džonija Dajmona, BBC novinara zaduženog za praćenje aktivnosti kraljevske porodice\nNovac poreskih obveznika koji se troši na aktivnosti kraljevske porodice je osetljiva tema već decenijama.\nZato zvaničnici iz Bakingemske palate se trude da objasne koji su radovi preduzeti u Frogmor rezidenciji i kako će sve troškove koji prevazilaze osnovne popravke platiti Hari i Megan.\nKraljevska apanaža pokriva troškove održavanja kraljevskih palata i zvaničnih događaja su tamo organizovani.\nMeđutim, neki građani će se zapitati, zašto se par uopšte seli iz Kensingtonske palate?\nI ako su već odlučili da to urade, zašto sami nisu platili renoviranje kuće u Vindzoru?\nNajveći deo kraljevske apanaže potiče od 15 odsto zarade koju ostvaruju kraljevski posedi i dodeljuje se svake druge godine za prethodni period.\nU periodu 2017-2018, iznos apanaže uvećan je i iznosi 25 odsto desetogodišnje zarade od ovih poseda, od čega većina novca je namenjena troškovima renoviranja Bakingemske palate koji trenutno iznose 369 miliona funti.\nVan troškova renoviranja palate, kraljicini zvanični prohodi su iznosili 67 miliona funti, što je uvećanje od 41 odsto u odnosu na prethodnu godinu.\nGrejem Smit iz ove organizacije tražio je da se pokrene parlamentarna istraga o trošenju novca kraljevske porodice, dodavši: „Sredstva iz budžeta ne treba da se troše na izdatke članova kraljevske porodice, čak i da ne postoje mere štednje u javnom sektoru."\nKo je najbolje obučen u Velikoj Britaniji\nPolitičari nisu pozvani na kraljevsko venčanje\nNezavisno komercijalno preduzeće koje upravlja kraljevskom imovinom i poseduje veliki broj zdanja širom Velike Britanije\nVeći deo imovine je u Londonu, ali ova kompanija poseduje imovinu i u Škotskoj, Velsu i Severnoj Irskoj\nPark Vindzor i hipodrom u Askotu su u posedu kraljevske porodice, ali najveći deo portfolija čine stambene zgrade, kancelarijski prostor, prodavnice i ritejl parkovi\nKraljevska apanaža služi za finasiranje kraljičinih zvaničnih aktivnosti i održavanje kraljevskih palata\nFinansijski izveštaji pokazuju da su se troškovi putovanja princa od Velsa i vojvotkinje od Kornvola uvećali za trećinu i sada iznose 1,3 miliona funti, jer je ovaj par preuzeo dosta zvaničnih dužnosti od kraljice.\nU ovom izveštaju stoji da je količina emisije ugljen dioskida, kao posledica letova za kraljevska putovanja, uvećana za 98 odsto - od 1.697 toni ugljen dioksida na 3.344 tone.\nNatpis na slici Kraljevska apanaža se koristi za finansiranje kraljičinih aktivnosti i održavanje palata\nMinistarstvo spoljnih poslova odlučuje gde će članovi kraljevske porodice putovati.\nVojvoda od Edinburga ima zvaničnu kancelariju i privatnog sekretara, za šta dobija 359.000 funti iz budžeta. Iako se princ Filip povukao iz zvaničnih kraljevskih aktivnosti 2017, on i dalje održava kontakt sa stotinama organizacija i dobrotvornih ustanova.\nPrinc od Velsa plaća zvanične dužnosti prica Harija i Megan, kao i princa Vilijama i Kejt, iz prihoda koje ostvaruju njegovi posedi u Kornvolu.\nOd kada se Megan pridružila kraljevskoj porodici, ovi troškovi iznose 5 miliona funti, što je uvećanje od 1,8 odsto u odnosu na prethodnu godinu.\nHari i Megan za godišnjicu braka objavili nove fotografije venčanja


Babić i Vasiljević ragoravali sa američkim ambasadorom | ZLATIBORSKE NOVINE\nNOVA VAROŠ PRIJEPOLJE VESTI\nBabić i Vasiljević ragoravali sa američkim ambasadorom\nPredsednici opština Prijepolje, Vladimir Babić i Nove Varoši, Radosav Vasiljević razgovarali su u četvrtak sa amečkim ambasadorom u Srbiji Entoniem Godfriem, ovu informaciju objavio je na svom tviter nalogu ambasador Godfri.\nGradonačelnici Babić i Vasiljević zaslužni su za duh progresa u Prijepolju i Novoj Varoši. Zahvalan sam na prilici da razgovaramo o izazovima sa kojima se suočavaju. Ma koliko voleo Beograd, ove posete svim krajevima Srbije mi kao američkom ambasadoru izuzetno mnogo znače – naveo je u postu na tviteru ambasador Entoni Godfri.\nGradonačelnici Babić i Vasiljevic zaslužni su za duh progresa u Prijepolju i Novoj Varoši. Zahvalan sam na prilici da porazgovaramo o izazovima sa kojima se suočavaju. Ma koliko voleo Beograd, ove posete svim krajevima Srbije mi kao američkom ambasadoru izuzetno mnogo znače. pic.twitter.com/J7YGTaVVNd\n— Ambassador Anthony Godfrey (@usambserbia) September 17, 2020\nInače, američki ambasador u četvrtak obilazio je Zlatiborski okrug i upoznao se sa lepotama tog kraja.\nTeniski tereni i kamp za decu Priboja i Rudog


Odložili diplome pa sada zarađuju kao pčelari i malinari – Agropress\nPožega, Arilje – Kada bi vam neko rekao da ćete više zaraditi ako odložiti fakultetsku diplomu i posvetite se pčelarsvu ili uzgoju malina, da li biste mu poverovali?\nUpravo to su uradili Bojan Lazović iz Požege, kao i Nenad Isaković iz Arilja i Marijana Terzić. Posvetili su se poslovima za koje ni u snovima nisu pomišljali da će im doneti zaradu.\nBojan Lazović nakon završenog fukulteta vratio se u rodni grad i zasadio prve maline, a ove godine uz pomoć roditelja i brata uspeo je da nabere čak 2,5 tona malina. Za razliku od njega, Nenad Isaković iz Arilja okrenuo se pčelarstvu.\n“Imam 30 košnica, najteži deo je istovar meda, planiram da se ozbiljno bavim proizvodnjom. Od početka 2015. duplirao sam roj. Više idem na povećanje broja pčela nego na količinu meda”, priča Nenad.\nNa ideju za osnivanje sopstvenog biznisa obojica su došli nakon što su videli projekat razboja privatnog sektora Razbojen agencije Zlatibor, koja im je obezbedila finansijku pomoć i opremu, a redovno dobijaju i savete od mentora.\n“To mi mnogo znači jer je tih 15 košnica koje imam, za mene kao početnika mnogo, a bez mentora pitanje je da li bih mentora pitanje je da li bih uspeo sve. Mentor za razliku od mene ima mnogo iskustva. Koliko finansije budu dozvoljavale, toliko ću se i proširivati”, priča pčelar Nenad.\nMićo Pećinar, jedna od savetodavaca, reodovno obilazi mlade pčelare.\n“Kao mentor obilazim korisnike koji imaju mlade pčele, što njima mnogo znači jer pravi je potez da stari pčelar bude pored mladog i da ga uči osnovne stvari o pčelarstvu”, priča on.\nMarija Terzić, poput Bojana i Nenada, dobila je pomoć ode Regionalne agencije da započne gajenje malina.\n“Radila sam u školi, a kada sve saberem, godišnji prihod biće mi veći nego što sam imala za godinu dana rada u školi”, priča Marijana.\nNjoj i Bojanu savete svakodnevno daju stručnjaci iz hladnjače.\nIzvor: Blic, B. Bogosav\ndiploma maline pčele


Iznajmljivanje autodizalica - Autoprevoz 2. MAJ\nAutoprevoz "2.MAJ" Apatin - iznajmljivanje autodizalica\nUsluge autodizalicama kapaciteta do 250 tona\nMontaža i demontaža industrijske opreme i postrojenja\nGlavni segment poslovanja firme Autoprevoz "2. MAJ" čine iznajmljivanje autodizalica i usluge autodizalicama, kao što su: montaža, demontaža, podizanje, spuštanje, utovar, istovar i prenos svih vrsta tereta.\nPosedujemo autodizalice nosivosti do 250 tona, poznatih svetskih marki LIEBHERR, GROVE, TEREX, DEMAG, KRUPP, LUNA, COLES, koje opslužuju profesionalni rukovaoci, čiji je osnovni cilj da maksimalno ispoštuju vreme i potrebe naručioca. Osim toga, raspolažemo i svom dodatnom opremom i alatima za kačenje tereta, što nam omogućava da obavljamo veoma složene i specifične poslove.\nSa ponosom ističemo naše poslovanje sa renomiranim preduzećima kao što su: Fiat automobili Srbija, Magna Seating, Greiner Packaging, Scania Srbija, Dytech, Tarkett, Continetal i mnogi drugi.\nSpremni smo da Vam pružimo naše usluge 24 sata 7 dana u nedelji. Naše usluge dostupne su klijentima na teritoriji Republike Srbije, a naši regionalni centri nalaze se u Apatinu, Novom Sadu i Nišu.\nZa sve neophodne informacije uvek smo Vam na raspolaganju putem elektronske pošte na adresu:\nOdgovor možete očekivati u najkraćem mogućem roku.\n© 2021 Autoprevoz 2. MAJ. Sva prava zadržana.\nZapamti me za sledeći put


Dnevni Horoskop za 18. Avgust 2017 – Astro CENTAR\nDnevni Horoskop za 18. Avgust 2017\nPOSAO: Ne možete da predvidite nečiji odgovor na zadatu temu ili da uspostavite dobar odnos i komunikaciju sa određenim saradnicima. Nema razloga za razmetljivost.\nPOSAO: Stalo vam je da uskladite različita interesovanja koja postoje među saradnicima. Ipak, svako od vas ima svoje prioritete i teško pristaje na poslovne ustupke.\nPOSAO: Potrebna vam je dodatna mera opreza prilikom poslovnih susreta. Izbegavajte rizik ili kupoprodajne transakcije. Iskustvo vas opominje da ne treba biti vrlo oprezan.\nLJUBAV: Na žalost, ljubav i zadovoljstvo ne idu uvek u zajedničkoj kombinaciji. Neko zaslužuje prioritet. Sačuvajte potrebnu notu diskrecije.\nPOSAO: Izbegavajte preterano eksponiranje među saradnicima i nemojte pričati o stvarima koje predstavljaju potencijalni rizik za vaše poslovne interese.\nPOSAO: Imate dobre ideje o unapređenju poslovnih ciljeva, ali vam nedostaju pouzdane informacije. Potrebno je da se opredelite za praktično rešenje i da sačuvate dobar odnos sa saradnicima.\nLJUBAV: U razgovoru sa bliskom osobom postupite po svojoj savesti. Neumerenost u izražavanju osećanja navodi na pogrešno rešenje.\nPOSAO: Stalo vam je da privučete nečiju pažnju i da opravdate svoj ugled. Ipak, stvari koje činite više podsećaju na preuveličavanje ili na ličnu nesigurnost.\nPOSAO: Ukoliko vas privlače neke tajanstvene situacije, neophodno je da prihvatite i određeni stepen poslovnog rizika koji proizilazi iz eksperimentalnih poteza.\nPOSAO: Nema potrebe da se povodite za lažnim utiscima ili da vas neko zavarava pogrešnom pričom o poslovnim mogućnostima. Ukoliko trpite neuspeh promenite svoju poslovnu poziciju.\nLJUBAV: U susretu sa bliskom osobom priuštite sebi neku omiljenu zabavu ili različite sadržaje koji potvrđuju vaš dobar ukus.\nPOSAO: Ne treba da obraćate pažnju na nečije komentare. Sve što činite sa pozitivnom tendencijom ostavlja dobar utisak na okolinu. Važno je da primenjujete oprobane recepte.\nPOSAO: Ukoliko se nalazite u osetljivoj fazi, prepustite svojim saradnicima da se bave komplikovanijim zadacima koji iziskuju veliki napor. Morate imati dobru procenu.\nPOSAO: U susretu sa saradnicima nije na odmet da zatražite nečiju zaštitu i dobar savet. Postoje stvari koje zahtevaju kreativno razmišljanje ili fazu inkubacije.\n← Dnevni Horoskop za 17. Avgust 2017\nDnevni Horoskop za 19. Avgust 2017 →


elitemadzone.org - Kuće od slame i drugih prirodnih materijal\n30.11.2004. Sajt koji se prevashodno bavi problemima fizike, ..\n14.09.2004. Kako konvertovati snimljen video materijal u DVX?\n15.07.2005. Kompresija mpeg formata\n22.11.2005. Zadatak iz skupova brojeva, znam kako ali neznam ..\n15.03.2006. Koliko kosta priprema?\nAktuelne teme u ovom forumu: Aparat za varenje, izbor co2 ili sa pu.. 12v kabal za spoljnju ugradnju Bazeni Intex i Bestway Kuće od slame i drugih prirodnih mate.. Bojenje stolarije Kako se povezuju ugradna ploča i rern.. Krilna vakuum pumpa kao krilni kompres.. Šeme za auto elektriku. Dihtovanje pvc balkonskih vrata PVC profili - najkvalitetnije marke Zidni sat od prababe - Ko je proizvodj.. prozori sa trostrukim staklom levi sraf za blek-deker ? Zavarivanje prohroma u Beogradu renoviranje kupatila - optimalan raspo..\nKuće od slame i drugih prirodnih materijal\nelitemadzone.org :: TechZone :: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal\n[ Pregleda: 253748 | Odgovora: 353 ] > FB > Twit\nRe: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal 26.05.2008. u 09:15 - pre 148 meseci\ndishi68: Šta su koristili Japanci za izgradnju privremenih objekata u zemljotresu razrušenom Kobeu?\nO tome i pricam od samog pocetka\nRe: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal 26.05.2008. u 10:23 - pre 148 meseci\nNisi dao nikakav odgovor.\nRe: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal 26.05.2008. u 10:30 - pre 148 meseci\nJa sam negde čitao da i slama zrači i da ima frekvenciju.\nČlan broj: 11660\nRe: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal 29.05.2008. u 12:41 - pre 148 meseci\nJava Beograd: Ja sam negde čitao da i slama zrači i da ima frekvenciju.\nAjde ljudi uozbiljite se\nRe: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal 30.05.2008. u 11:41 - pre 148 meseci\nkako mislis da zakucas ekser na balu slame??\np.s. to se ranije drugacije radilo [i jos uvek ponegde],mesa se zutica i slama [ne citave bale] i prave se "valjci" u obliku cigli i to se onda slaze,bla bla...\na ovo od bala slama...\nRe: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal 30.05.2008. u 14:02 - pre 148 meseci\nHorvat: kako mislis da zakucas ekser na balu slame??\nDobro pitanje. Samo to pitanje bi trebalo postaviti na nekom od nevedenih sajtova. A i zašto bi kucao ekser u zid. Probaj da zakucaš ekser u montažnu kuću. Pretpostavljam da se za nošenje težih predmeta tipa bojlera treba isplanirati i ugraditi drvenu gredu. I sa Ytong blokovima takođe ima problema po tom pitanju. Ništa nije savršeno. Zar ne?\nMene muči drugi problem. Kako izoluju kupatilo? Kako malterišu zidove kupatila?\nTo se kod nas zove tugla.\nRe: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal 30.05.2008. u 14:08 - pre 148 meseci\nŠta su koristili Japanci za izgradnju privremenih objekata u zemljotresu razrušenom Kobeu?\nRok trajanja takvih objekata 10-15 godina i uopšte se ne radi o građevinskom materijalu.\nRe: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal 30.05.2008. u 14:41 - pre 148 meseci\nna zalost ne parlam francuski da pitam :)\na pitam tebe jer ti zagovaras ovo ;)\nznaci treba ti greda i da postavis kuhinjske elemente i da okacis neku sliku...isplativo?ekoloski?\nne znam kako se kace u montaznim kucama,nisam se zanimao istima :),nekako su mi..."odbojne"\nkod "vas" tugla,kod "nas" valjak :)\npa nije nista savrseno,ali cigla [opeka],blokovi,nemaju tih problema :)\nni za ytong ne znam,ali po ovom forumu koliko sam procitao,slicno je bloku [o siporex bloku govorim]\na sto se japanaca tice,da li znas odgovor ili se stvarno pitas?\nRe: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal 30.05.2008. u 15:43 - pre 148 meseci\ndishi68: A i zašto bi kucao ekser u zid. Probaj da zakucaš ekser u montažnu kuću.\nPa zar stvarno mislis da se ne moze zakucati/usrafiti ekser u montaznu kucu?\nMontazne kuce ispod zida od gipsa imaju "rostilj" od drvenih stafni ojacan plocama od iverice, betonyp, OSB ili slicnim materijalom.\nU Ytong i/ili siporex takodje nije nikakav problem bilo sta srafiti ili ukucavati.\nE sad dolazimo do kljucnog dela...\nJa sam to vec par puta ponovio:\nTo o cemu ti pricas, a i vecina slika koje si postavio su u stvari najobicnije montazne kuce (ako izuzmemo one od samog blata i same slame) i to postoji odavno, sustina je da je kod takvih kuca neophodna skeletna konstrukcija od (bar) drveta a samo je ispuna (izolacija) od slame.\nali ti si opet tvrdio:\nNisu montažne kuće.\nI bas u tome sto to "jesu montazne" kuce lezi tvoj odgovor kako se malterisu zidovi kupatila.\nGipsanim plocama (ako govorimo o modernim kucama) ili blatom ako govorimo o tradicionalnim.\ndishi68: To se kod nas zove tugla.\nNe, ne zove se sasvim sigurno.\n"Tugla" je turski naziv za ciglu.\nnas naziv za nepecenu ciglu je "ćerpič".\nPostoji razlika izmedju pecene i "nepecene" cigle na koju ti mislis.\nČlan broj: 80306\nRe: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal 30.05.2008. u 20:58 - pre 148 meseci\nAjd i ja malo da se ukljiučim.Sigurno jedno 8 godina krstarim netom tražeći raznorazne eko teme vezane za životni prostor.Da malo napravim siže mojih razmišljanja.Svaki čovek je individualno osetljiv na pojedine stvari, što nekome smeta drugom ne i obratno.Posledice štetnih delovanja se nekad pojave tek posle 40 godina.Čovek ima sposobnost adaptacije u koju se uključuju odbrambeni mehanizmi i zato uspevamo da opstanemo i u lošim sredinama, ko duže ko kraće, tako da jako teško povezujemo uzrok i posledicu osim u očigledno ekstremnim sitacijama.Neću da nabrajam sve štetnosti jer ih i sam koristim u svakodnevnici.Zakonska regulativa varira od zemlje do zemlje.Naša na žalost spada u samo dno a tek o kontroli i ono malo normi da ne govorim.EU ima dosta dobre zakone a i pored toga postoje nezavisne institucije koje svojim ugledom pružaju dovoljno sigurnosti.U Nemačkoj postoji Institut za bio izgradnju i kad oni stave svoju etiketu na nešto to je sigurno to.U Americi postoji Nacionalna sigurnosna agencija gde su kriterijumi još oštriji, ali sam američki zakon malo šta zabranjuje ali obavezuje svakoga da vidno i garantovano iznese sastav do najmanjih činioca, a jednim free pozivom se može dobiti informacija za kakvoću bilo čega u eko smislu, pa ko hoće da bira može vrlo uspešno.Engleska je otišla najdalje po mom sazmanju što nikad ne bih rekao i počeli su da zastupaju takozvani Safety Food standard, odnosno da je nešto skroz neškodljivo da se može jesti.Pre neku godinu je bio hit skidanja azbestnih ploča i guljenje svih boja jer sadrže olovo kao zasusivač.Ja sam probao ovde da tražim kod pojedinih firmi da mi umesto olova stave drugi sikativ, malte ne me oteraše u majčinu i to je manir svih nas ovde.Takođe, napolju ima mnogo više ponude, višlja je eko svest a i brate nemaju zadrte konzervativne predrasude niti su pomamljeni za "zapadnom" evropom kao simbolom uspeha u životu.Normalno, interes multi kompšanija je da plasiraju svoje visoko isplative proizvode gde god mogu i otuda pojam modernog i svremenog za kojim mi još uvek čeznemo, izmrcvareni svim nedaćama i nemaštini više od šezdeset godina.Doduše, sve zdravo napolju košta i ne može svako da priušti sebi recimo eko krevet od desetinu hiljada evra na primer.\nDa se uključim u temu izgradnje kuće.Postoji jedan škotski arhitekta Gaya koji je napravio monumentalne građevine koristeći slamu.Mislim da je radio zgradu ministarstva i neke škole po svetu.( nemam link ali bi moglo da se nađe).Sve što postoji u prirodi se koristi na raznorazne načine, obično proistekle iz podneblja i na kraju krajeva i tradicije od koje mi bežimo i milom i silom.Te građevine su ekskluzivne i veoma skupe.Naravno, ima i jeftinih za obične smrtnike.Po mom saznanju, čista slama se koristi u podnebljima gde klima nije pogodna za stvaranje buđi.U ostalim područjima mora se zaštititi završnim slojem i odvojiti od tla i prekriti dugim strehama.Kod nas bi mogla da se koristi u mešavini sa glinom, krečom i sa dodatkom konjske dlake ali bi prvo morala da se mineralizuje,tj da odstoji nekoliko dana u gašenom kreču da se celuloza skroz natopi njime jer je ona hrana za gljive.Gledao sam razne konstrukcije od drveta gde je ispuna od slame ali se obostrano pravi malter od gline koji zatvara zid.Postoje već gotovi malteri u prahu i veliki mešači ko bušilice koji to razmućuju, a preko toga ide isto boja od gline i kreča sa čistim i zdravim pigmentima, mada su samo kreč i glina kao pigmenti čisti.\nRazmišljao sam i tom načinu gradnje ali se ne usuđujem pa sam se priklonio MK sa ispunom od trske i drvenom fasadom što je jako slično slamnatoj.Da, da pomenem kupatilo.Preko postojeće drvene konstrukcije izvrši se još jedno letvanje i na njih se postave gipsane ploče na koje se zalepe pločice i to funkcioniše bez problema i čak je moguće tako uraditi na spratu kupatilo.Naravno, mora se voditi računa da sve bude bezprekorno urađeno.\nPrvobitna ideja mi je bila da uradim kuću od pune cigle, 51cm, posebno izrađene bez dodataka šljake i proverene na radioaktivnost i zidane gašenim krečom, bez betona i armature.Sledeće je bila puna brvnara.I na kraju je došla ova ekonomi MK koja ipak mislim da je optimalno rešenje po svemu i uklapa se u urbani komšiluk klasišne gradnje.U ponedeljak ponovo radim radiostezijski pregled placa, određujem Hartmana i Kerija i pozicioniram kuću koju još malo prilagođavam Feng Sui principima koji se na neki način harmonizuju sa našim podnebljem.Još da rešim plivajuću ploču, pa da krenem al niko ne savetuje ništa.\nRe: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal 31.05.2008. u 01:00 - pre 148 meseci\nHorvate naravno da znam odgovorbilo jednom u emisiji 3N na RTSu, ali čekam da se neko javi sa odgovorom. A, čemu ekser na zidu. Da li je nemogućnost da se ukuca ekser u zidu jedina negativna stvar kuća od balirane slame, onda ispada da one imaju najmanje negativnih strana, ako izuzmemo da se nemogu graditi na urbanizovanom zemljištu. Razlika između nekoliko greda i cele kuće od balvana drastična i ekološki prihvatljivija.\nBakara za kucanje eksera u montažnim kućama sam se šalio, ali definitivno da nije isto što i ukucati ekser u zidanu kuću, ali ne od Ytong blokova pošto za njih treba specijalni "tipli" ili već kako se zove. Prave montažne kuće (onako kako ih mi podrazumevamo) od balirane slame proizvodi samo nekolicina proizvođača od kojih sam u prethodnim postovima i naveo jedan link neke Austriske firme. Ako samo zato što imaju drveni roštilj, a ispunu od balirane slame, smatraš da su to montažne kuće, neka ti bude. Meni su to ipak kuće od balirane slame. Nisam nigde video da su ugrađivali u podove i zidove kupatila Gips ploče, ali ako me uveriš poverovaću ti. Mislim, nemoj da se ljutiš. Šalim se ali stvarno nisam video nigde na netu kako su uradili izolaciju kupatila. U tom grmu leži zec, jer se svuda nude knjige tipa "Kako izgraditiu kuću od ..." 35$.\nI nije ova tema samo o Kućama od balirane slame, postoji još mnogo vrsta načina izgradnja eko kuća\nLemić vrlo rado bih ti odgovorio, ali stvarno nisam stručnjak iz ove oblasti , što je bakara negde primetio.\nPa pre nego što i dalje nastavite da negativno ocenjujete neki od ovih načina izgradnje ekoloških kuća, pokušajte ovako da razmišljate. Živite u dvosobnom stanu u centru grada sa 5 članom porodicom. Dolazi vreme kada morate da stvorite ekstra površinu stambenog prostora. Da li ćete da se zadužite i narednih 30 godina da otpaćujete kredit ili ćete se povući par kilometara u nekoj oazi tišine i mirno dočekati penziju.\nDa li ste gledali pre nekih 10-tak godina emisiju "Prag sela Srbije" kada je neki vlasnik restorana, gasterbajter, pored ženevskog jezera, kupio kuću staru možda i sto godina i premestio je na nekom predivnom brdu u Šumadiji. Gasterbajterska posla. Iako ima stan u Beogradu i Kragujevcu, tamo se uopšte ne zadržava, pravo u svoju "kuću od snova" pored svoje ergele rasnih trkačkih konja. Nostalgija?\nRe: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal 31.05.2008. u 05:01 - pre 148 meseci\ndishi68: čnjak iz ove oblasti , što je bakara negde primetio.\nPa radi se jednostavno o kulturi življenja i stanovanja.Na Miljakovcu III, odnosno Manastirskoj šumi, dosta ljudi sa stambenog Miljakovca je prodalo stanove od oko 60 kvadrata i za taj novac kupilo mali plac i postavilo MK veće kvadrature koja je uz sve loše materijale ipak zdravija od zidanja u naselju.Mi još uvek stremimo gradskoj vrevi i potrebi da virimo jedan drugom u tanjir i otuda nenormalne stambene gradnje u centru Beograda gde se niti može proći ni peške ulicom niti stati autom ispred svoje kuće.Lično, rođen sam u Hilandarskoj preko puta Radio Beograda i svu svoju mladost i momkovanje proveo sam na relaciji Šumatovac,Lipa,Skadarlija, Atelje 212.Nikad ne bih više mogao da živim u centru i muka mi je što moram trenutno da idem na posao u njemu.Iako sam blizu popularne Šume, nemam nostalgiju da sednem i popijem nešto, više me privlači moj usamljenički splav.\nRe: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal 31.05.2008. u 10:28 - pre 148 meseci\nekser sam pomenuo jer je to naizgled banalna,a opet neizostavna stavka u kuci\nhajde daj druge primere eko kucice :)\nRe: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal 31.05.2008. u 22:42 - pre 148 meseci\nHorvat: ekser sam pomenuo jer je to naizgled banalna,a opet neizostavna stavka u kuci\nPrimeri Eko kuća (bez prevoda, zbog lakšeg surfovanja pretraži samo fotografije na netu)\nAdobe, Cob, Rammed Earth, Poured Earth, Earthbag, Cordwood, Papercrete, Lightweight Concrete)\nRe: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal 31.05.2008. u 23:18 - pre 148 meseci\nBakara za kucanje eksera u montažnim kućama sam se šalio, ali definitivno da nije isto što i ukucati ekser u zidanu kuću, ali ne od Ytong blokova pošto za njih treba specijalni "tipli" ili već kako se zove. P\nkucanje eksera u montaznu kucu je jedanko kao da zakucavamo ekser u dasku.\nkucanje eksera u ytong dodje otprilike jednako kao zakucavanje eksera u malterisani zid.\nKucanje eksera u giter blok vec ide malo teze, ipak je tvrd materijal\nKo ne veruje da za ytong nije potreban specijalan tipl obecavam da cu postaviti fotku sa ukucanim ekserom (ja cu da ga zakucam ako treba)\ndishi68: Ako samo zato što imaju drveni roštilj, a ispunu od balirane slame, smatraš da su to montažne kuće, neka ti bude. Meni su to ipak kuće od balirane slame. Nisam nigde video da su ugrađivali u podove i zidove kupatila Gips ploče, ali ako me uveriš poverovaću ti. Mislim, nemoj da se ljutiš.\nNece niko da se ljuti, ovde smo da diskutujemo i da nesto obostrano naucimo.\nKo se naljuti i onako cu mu obrisati poruku\nZasto kazem da su to montazne kuce (mada nisu sve sa tvojih slika montazne)?\nUglavnom se radi o kucama koje imaju u napred (u radionicama) vec napravljene gotove zidne elemente od drveta, na gradilistu se radi samo prosto sklapanje drvenih zidova sa ispunom od (nebalirane) slame.\nOva druga vrsta od (balirane) slame nikako ne moze da bude trajno resenje kuce za zivot iz brojnih razloga napisanih jos na pocetku teme.\nRe: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal 31.05.2008. u 23:23 - pre 148 meseci\ndishi68:Živite u dvosobnom stanu u centru grada sa 5 članom porodicom. Dolazi vreme kada morate da stvorite ekstra površinu stambenog prostora. Da li ćete da se zadužite i narednih 30 godina da otpaćujete kredit ili ćete se povući par kilometara u nekoj oazi tišine i mirno dočekati penziju.\nPravilno razmisljas, mi smo tu samo da objasnimo prednosti i nedostatke resenja koje te zanima,\nsamo da znas da za bilo kakvu kucu ni vrata neces moci da kupis za onih gore 35$\n@lemic se odlucio da napusti centar grada, i da napravi dom za svoju porodicu, iskreno se nadam da ces i ti napraviti svoj, ali da to ne bude od balirane slame!\nJa sam tu samo da pomognem\nRe: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal 01.06.2008. u 07:31 - pre 148 meseci\nBakara sada se razumemo, neke od onih kuća su građene po principu montažnih kuća, gotovim drvenim roštiljem. To da, ali ako kuće nazivamo prema vrsti ispune onda uvek kažemo da su to kuće od balirane slame ili zidane npr. giterima, Ytong blokovim. itd. Možda nisi najbolje razumeo neke načine izrade ovakvih kuća, ali nisam ni ja. Mislim da nema kuća od nebalirane slame, jer tada postoji opasnost od požara.\nAko pod trajno rešenje misliš na rok trajanja ovih kuća, onda ćeš se i sam uveriti pretragom(fotografija) da jedna od najstarijih građevina od balirane slame, neka crkva sagrađena pre sigurno 80 godina. Ako misliš na nemogućnost dobijanja dozvole za takvu kuću kod nas, onda si apsolutno upravu, s tim da to ne važi za neke zemlje EU.\nPod kucanjem eksera u zid podrazumeva se noisivost. Naravno da se ekser može zakucati u Ytong blok ali za nosivost tipa bojlera i visećih kuhinjskih elemenata za Ytong blokove treba neki specijalni\nOvo za 30 $ se misli na knjigu "Kako da izgradite kuću ..." Naravno da ništa ne može da se kupi za taj novac.\nOvo nadam se da to neće biti kuća od balirane slame, ne razumem. Ako nije problem Amerikancima da žive u takvim kućama, zašto bi to bilo nama problem.\nRe: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal 01.06.2008. u 07:56 - pre 148 meseci\nPomalo sam razočaran što niko nije odgovorio na pitanje o "jednokratnim" japanskim kućama.\nPomoć prijatelja: Materijal o kome reč, služi za transport, napravljen je reciklažom i posle upotrebe se reciklira (kod nas ne). Glavna odlika je dobra izolacija i nosivost, ali je rok trajanja maksimalno 15 godina.\nRe: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal 01.06.2008. u 08:49 - pre 148 meseci\nSvako rešenje nosi neki kompromis i to je nužno.Kucanje eksera je nebitna stavr da bi tupili jer za to uvek ima rešenje.Specijalni tiplovi, dodavanje nekog ramčića u zid, vešanje za neku gornju gredu itd., a sve to ne treba da bude primarni faktor za odlučivanje.Montažna gradnja kod nas ima jedno shvatanje a napolju se na isti način može dobiti zid od tvrdog materijala koji se sklapa isto kao što mi podrazumevamo MK.\nKuća od slame u bilo kom obliku je sjajno eko rešenje i veoma jeftino.Imao sam jednu austrijsku konstrukciju koja se radi veoma jednostavno upotrebom drvenih kolčeva kojima se probadaju bale i na taj način povezuju u celinu.Spolja dođe drvena fasada, untra bilo koja oplata.Naravno, podignuta je na stubiće od zemlje.Ponavljam, naše podneblje nije baš klime bez opasnosti po buđ.Meksiko i slična podneblja su suva a hladnija kao sever i pored vlage nemaju tu temperaturu za ubrzan rast bakterija.Smatra se da velika vlaga i temperatura od 20 stepeni izuzetno pogoduje buđanju.\nMoja priča o eko kući mi već godinama lepi epitet nastranosti, mogu zamisliti šta bi bilo kad bi spomenuo slamu.Još smo mi u debeloj predrasudi.\nPitanje trajnosti je relativano.Naime, postoje kuće i od drveta,blata i cigala stere više stoleća al ajd da nađemo sadašnjeg vlasnika koji će da kaže da mu upravo takva nasledbina potaman odgovara. Nema takvog i svi bi radije to porušili i napravili nešto drugo, ne bitno šta i kako. Zato mislim da je suludo da se opredeljiujemo za monumentalne zadužbine kojima ćemo opterećivati svoja pokoljenja i kočoperiti ponositi. Dosta ljudi živi u kućama koje bi rado porušili i sagradili nešto im primerenije, al su sputani dobrim stanjem građevine i grižom savesti da bogohule stvaralačku muku svojih roditelja i njihovih roditela...Svi kažu, greh je rušiti, još je dobra, zidana od prvoklasne...Da je to već iživelo svoj vek, mnoge bi generacije živele u sreći i veselju.Koliko zajedničkih domaćinstava se rasturilo jer je kuća bila premala a nije bilo moguće rušenje zbog dobrog stanja, a bilo je potrebno proširenje. Moja dva dobra drugara, braća sa porodicama, žive u ogromnoj trospratnoj kućerini zidanoj šezdesetuh a imaju po stančić od tridesetak kvadrata, a jedan nema ni kupatilo već ide na sprat na kome zivi stara majka u stotinak kvadrata, a plac je 6a.Novac nije problem već razlozi koje sam naveo.Da se kuća nakrivila, srušili bi je sa apetitom.Ovako, treća generacija se već primorava da živu u neadekvatnim uslovima ili da ide u mračno nedomaćinsko podstanarstvo.\nUh al se hrabrim kad mi se približava dan D.Nije mi jednostavno da prelomim priču EKO MK ili zidana.\nRe: Kuće od slame i drugih prirodnih materijal 01.06.2008. u 09:14 - pre 148 meseci\nNa guglu sam pronašao da su kuće od slame izgrađene i u našem okuženju tačnije u Bugarskoj, a kada takvih kuća ima u Rusiji onda šta da vam pričam. Na Googlu postoji i mapa u kojim zemljama su sagrađene kuće od balirane slame. Ako se takve kuće grade na Novom Zenlandu, koji važi za izuzetno vlažno podneblje, više nema potrebe da razglabamo o tome. Za sve postoji rešenje. Inače kako bi gradili kupatila ako postoji problem buđanje ispune.\n04.03.2007. Materijal iz linearne algebre\n16.04.2007. LG DVD rezač RH 188 - potrebna pomoc\n18.04.2007. Registracija RU domene\n13.01.2011. Jedno pocetnicko pitanje DV ili DVD, mislim na cu..\nRegistrovani: 10 ( bojanum, djoka_l, Space Beer, Shadowed, Zlatni_bg, since1986BC, Nebojsa Milanovic, vjova, nkrgovic, m51 )


Hotel Aleksandar Novi Sad - poslovni hoteli u Srbiji | Luftika\nGarni hotel Aleksandar Novi Sad, eksluzivni objekat sa 4 zvezdice, ima 26 soba i 7 apartmana, a sve sobe i apartmani su klimatizovani, zvučno izolovani i pružaju izuzetan komfor.\nGostima su na raspolaganju brz internet, mini bar, sef, kablovska televizija, hidromasažne kade, a sve sobe rade na principu „inteligentnih soba”. U sklopu hotela su i fitness i spa centar. Teretana je opremljena sa Tehnogym trenažerima. Pored teretane nalazi se Spa deo koji sadrži Hydra plus spa, finsku saunu, parno kupatilo, tuš sa esencijalnim uljima, a možete uživati i u nekoliko vrsta masaža. Sve usluge (osim masaže) su besplatne za goste hotela. Spa i fitness se rezervišu na recepciji hotela ili prilikom rezervacije sobe.\nGarni hotel Aleksandar idealan je i za poslovne sastanke, a na raspolaganju vam je ongresna sala, čiji kapacitet je 70 ljudi. Sala je opremljena najnovijom tehnikom za prezentaciju. Na vaš zahtev, u hotelu vam može biti organizovan transfer do aerodroma, kao i mini turističke ture.\nOznakefitnes i spa centar fitnes novi sad hotel aleksandar novi sad hoteli novi sad poslovni sastanci novi sad sala za konferencije novi sad smestaj liman smestaj novi sad smestaj u novom sadu spa centar novi sad


Online cuganje s gejšom: Novi trend kojim Japanke žele zadržati posao – Krtice.net\nSvakog vikenda gejše pijuckaju, plešu i razgovaraju ispred kamere s ljudima iz cijelog svijeta koje zanimaju japanski običaji i kultura…\nTokom izolacije u Japanu je nastao novi trend, on-nomi – ili online cuganje preko Skypea, FaceTimea i Zooma. Cijela stvar funkcionira tako da se društvo skupi na grupnom chatu i pričaju, smiju se, svatko uz svoje piće, bez socijalnog kontakta i straha od zaraze koronavirusom.\nIŽIVLJAVAO SE NAJSTRAŠNIJE Zvjersko ponašanje Kristijana Golubovića ostavilo javnost bez teksta!\nPRESTRAŠNO: Od gomile dlaka nisu znali jesu li našli psa ili mačku!


Pokrenut postupak protiv svih koji neovlašćeno dele film „Toma“ - JuGmedia\nIstim povodom obaveštena je i Antipiratska agencija Srbije (SAPA), koja je tokom vikenda uočila više stotina linkova, koji su svi dalje procesuirani u saradnji sa nadležnim državnim institucijama, piše Danas.\n11.10.2021. u 20:10\nA kad su 90tih u video klubovima iznajmljivali VHS filmove tad im je to bilo OK.\nA da ne pričamo o Željkovim plagijatima Grčkih pesama\n12.10.2021. u 10:33\nZašto mi u Vlasotincu ne možemo da pogledamo film u bioskopu. Koji je 6 puta renoviran u poslednjih 10 godina i konacno napravljen nov od temelja. Čemu služi onda?\n12.10.2021. u 10:59\nSta je ludi Bjega ocekivao, da se necemo snaci da dzaba gledamo film na netu? Haha\nDrugo, moze one da se zali i kurti i murti, nismo mi Nemacka ni Austrija gde stvarno mozes najebati ako delis sadezaj koji je zasticen, tako da to macki o rep samo ovde. ……\n12.10.2021. u 16:26


Salihi: Ulaganjem do veće konkurentnosti | Info-KS.net\nObjavljeno: 01.02.2016. u 15:09 | Autor: Info-ks | Kategorija: Ekonomija\nFirma “Ecoterm” osavremenjuje proizvodnju\nSalihi: Ulaganjem do veće konkurentnosti\nNa današnjem svečanom činu njenog puštanja u rad, u pogonu ove kompanije prisustvovali su, pored poznatih privrednika iz bošnjačke zajednice, ministrica za industriju i tgovinu Hikmeta Bajrami, Christof Stock-šef sektora za suradnju Kancelarije Eurpske unije na Kosovu i zvaničnici SO Prizrena na čelu sa gradonačelnikom Prizrena dr. Ramadanom Mujem. Odsustvo bošnjačkih političkih predstavnika i na loklanom i na centralnom nivou je odraz njihove „pažnje ohrabrenja“ privatnom sektoru.\nPrivatna kompanija za obradu stakla “Ecoterm” u Prizrenu je u partnerstvu sa Ministarstvom za industriju i trgovinu i Kancelarijom Eorpske unije, a uz implementacu i nadgledanje projekta od strane IOM- je u svoj prozvodni lanac uvrstila automatizovanu peć za izradu laminiranog stakla. Osnovna funkcija ove peći je laminiranje EVA ili sličnim folijama, kombinujući temperature visine oko 130ºC i vakuum između tabli stakla uz pomoću gumenih zaptivki ili kesa.\nNa današnjem svečanom činu njenog puštanja u rad, u pogonu ove kompanije prisustvovali su, pored poznatih privrednika iz bošnjačke zajednice, ministrica za industriju i tgovinu Hikmeta Bajrami, Christof Stock-šef sektora za saradnju Kancelarije Eurpske unije na Kosovu i zvaničnici SO Prizrena na čelu sa gradonačelnikom Prizrena dr. Ramadanom Mujem. Odsustvo bošnjačkih političkih predstavnika i na loklanom i na centralnom nivou je odraz njihove „pažnje ohrabrenja“ privatnom sektoru.\nMuso Salihi, vlasnik kompanije koju je osnovao 1991. godine se u svoje i ime i u ime zapošljenih radnika zahvalio partnerima na implementiranju ovog projekata koji ima za cilj usavršavanje proizvodnje „Ecoterma“.\n„Ovim ulaganjem mi postajemo ozbiljan konkurent svim firmama iz ove branše, jer ova mašina ima mogućnosti za proizvdnju novih proizvoda , interesantnih proizvoda koji će se po prvi put pojaviti u našoj državi“, kazao je Salihi i dodao da će se saradnja i dalje nastaviti u cilju otvaranja novih radnih mjesta.\nChristof Stock, šef sektora za suradnju Kancelarije Eurpske unije na Kosovu,je kazao da je ovo bila „jedna velika akcija partnera koji su učestvovali u ovom projektu na osavremenjivanju i podizanju kapaciteta proizvodnje“.\n„Ovim projektom želimo forsirati kvalitet proizvoda koji će moći da konkurišu na inostranom tržištu. Mi smo prepoznali ovu komopaniju i ova mašina se nalazi na pravom mjestu, te joj želimo puno sreće i uspjeha u budućnosti“, kazao je Stock.\nNa kraju prisutnima se obratila ministrica Ministarstva za industriju i trgovinu u Vladi Kosova-Hikmeta Bajrami. Ona je istakla zhavlanost Kancelariji Europske unije i IOM-u na „velikoj pomoći i grantu preduzeću „Ecoterma“.\nU porastu oni koji se zatvaraju\nU Prizrenu opada broj novih biznisa\nObjavljeno: 27.01.2016. u 11:57\nPodaci opštinskih vlasti u prizrenu u vezi registracije biznisa tokom 2015. godine pokazuju negativan trend. U proteklih godinu dana je otvoreno manje novih biz...\nSinonim za niske cijene i upitan kvalitet\nKina želi poboljšati imidž etikete "Made In China"\nObjavljeno: 22.01.2016. u 11:40\nKineski proizvodi odavno su za mnoge sinonim za niske cijene i upitan kvalitet. Međutim, vlasti u Pekingu namjeravaju popraviti imidž svoje proizvodnje. Plan je...\nKoliko i kako su opštine trošile sredstva?\nPRIZREN U SUFICITU: Opština potrošila samo 79 posto iz budžeta (VIDEO)\nObjavljeno: 20.01.2016. u 11:36\nUprkos tome što postoje mnoge pritužbe o opštinskim budžetima, nekim opštinama na Kosovu je ostao neiskorišten budžet predviđen za cijelu prošlu godinu. U ovakv...\nEkonomija u službi jedan posto stanovništva\n62 najbogatijih ljudi na svijetu bogato kao polovica svjetske populacije\nObjavljeno: 18.01.2016. u 10:56\nImovina jedan posto najbogatijih na svijetu premašila je lani imovinu preostalih 99 posto i to godinu dana prije nego je bilo predviđeno, objavila je u ponedjel...\nPostignuta makroekonomska stabilnost\nMilioni za privatni sektor na Kosovu\nObjavljeno: 13.01.2016. u 10:36\nKomentarišući svoje uspjehe i izazove u prethodnoj godini, kosovski premijer je kazao da je na Kosovu postignuta makroekonomska stabilnost, bruto domaći proizvo...\nGdje je najbolje raditi ove godine\nEkonomska migracija: Pečalbari, pravac Estonija!\nObjavljeno: 08.01.2016. u 12:17\nMala baltička država najpoželjnija je za zapošljavanje jer ima najmanji procenat stanovnika bez posla, kao i najnižu stopu prisilno skraćenog radnog vremena Est...\nGrađani koji još uvijek imaju marke tokom januara moći će ih potrošiti\nObjavljeno: 01.01.2016. u 12:24\nNostalgija za njemačkom markom još uvijek traje, a pretpostavlja se da građani Njemačke kod sebe čuvaju još oko 12,9 milijardi maraka, što je oko 6,6 milijardi ...


Разговор са корисником:Слободар — Википедија\nРазговор са корисником:Слободар\nPozdrav, Слободар. Dobro došli na Vikipediju na srpskom jeziku!\nZdravo, Слободар. Hvala na učešću u projektu. Nadamo se da ćete uživati u saradnji i da će vam boravak s nama biti prijatan.\nNadamo se da ćete uživati sa nama doprinoseći Vikipediji i da ćete postati njen stalni korisnik. Ukoliko imate bilo kakva pitanja, slobodno se obratite meni ili drugim urednicima na nekoj od stranica na Trgu. Još jednom, dobro došli na Vikipediju, projekat slobodne enciklopedije. Srećan rad! -- Dcirovic (разговор) 17:08 21. 01. 2021.\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Разговор_са_корисником:Слободар&oldid=23559491”\nПоследњи пут уређено на датум 21. јануар 2021. у 18:08\nДатум и време последње измене странице: 21. јануар 2021. у 18:08


BIA u MUP-u otkrila infiltrirane saradnike Velje Nevolje | WebTribune\nHome U FOKUSU BIA u MUP-u otkrila infiltrirane saradnike Velje Nevolje\nPripadnici MUP, Sektora unutrašnje kontrole, po nalogu Tužilaštva za organizovani kriminal, odredili su zadržavanje do 48 sati pripadnicima MUP P. L. i B. V.\nOni su pritvoreni zbog postojanja osnova sumnje da su u saizvršilaštvu počinili krivično delo pomoć učiniocu posle izvršenog krivičnog dela.\nNisu znali da je ozvučen stan\nKako kaže izvor “Blic” dobro upoznat sa slučajem, oni su došli pod izgovorom da će pretresti stan vođe navijačke grupe “Principi”, koji je sa saradnikom Markom Miljkovićem i još 19 članova bande uhapšen prošle nedelje u velikoj policijskoj akciji, zapravo uklanjali dokaze.\n“Međutim, operativci MUP-a nisu znali da je BIA ozvučila stan. Preslušavanjem audio snimaka utvrđeno je da su pokušali da prikriju dokaze”, kaže izvor “Blica”.\nKako saznajemo, tri puta su preslušani snimci razgovora dvojice policajaca.\nPotom je utvrđeno da su se, da bi pretres delovao uverljivije, pomerili nameštaj u stanu, prethodno uklonivši sve dokaze.\nMediji prenose da je uhapšen Predrag Lajić, bivši načelnik Odeljenja za suzbijanje organizovanog krijumčarenja opojnih droga uhapšen je večeras zbog sumnje da je pomagao Veljku Belivuku i njegovoj kriminalnoj grupi.\nLajić je novi načelnik SBPOK-a smenio pre mesec i po dana.


SVOĐENJE RAČUNA | Ekspres.net\nSpecijalno tužilaštvo u Prištini koje istražuje zločine tzv. Oslobodilačke vojske Kosova sarađivaće sa srpskim državnim organima, koji poseduju ogromnu dokumentaciju o zločinima u južnoj pokrajini\nDržava Srbija je nakon 19 godina od završetka rata na Kosovu i Metohiji formirala jedinstvenu bazu podataka i dokaza o zločinima koje je u južnoj pokrajini počinila tzv. Oslobodilačka vojska Kosova, i sva ta dokumentacija je dostavljena Specijalnom tužilaštvu u Prištini, koje uskoro, kako je najavljeno, treba da podigne optužnice protiv više od 60 pripadnika OVK. Na osnovu podataka Štaba MUP-a za Kosovo i Metohiju od 1. januara 1998. do 31. decembra 2001. godine, zločinci OVK ubili su 1.324 Srbina i 122 pripadnika ostalih nacionalnih zajednica. Albanski teroristi su kidnapovali 1.359 Srba i 305 Roma i Bošnjaka, a od ukupnog broja otetih, 569 osoba je i dalje nepoznate sudbine.\nMilovan Drecun, predsedavajući Radne grupe za prikupljanje činjenica i dokaza u rasvetljavanju zločina nad pripadnicima srpskog naroda i ostalih nacionalnih zajednica na Kosovu i Metohiji, kaže da se u Radnoj grupi, koja je formirana 19. oktobra 2015. godine, nalaze predstavnici BIA, VBA, VOA, SORZ, Tužilaštva za ratne zločine, Kancelarije za nestala lica, Kancelarije za Kosovo i Metohiju i pet poslanika Skupštine Srbije.\n- Objedinili smo saznanja kojima raspolažu naše službe o počinjenim zločinima i formirali jednu veliku bazu podataka na osnovu izjava svedoka i dokumentacije te izvršili analizu počinjenih zločina od OVK. Formirali smo analitički tim koji je napravio sistematizaciju ratnih zločina po zonama odgovornosti terorističke OVK i uspostavili saradnju sa Specijalizovanim tužilaštvom u Prištini, koje predvodi Dejvid Švendimen. Tužilaštvu u Prištini smo dostavili kompletnu informaciju o ratnim zločinima koje je počinila OVK u periodu 1998-1999. i dokumentaciju Komisije za nestala lica koja se odnosi na period nakon dolaska međunarodnih snaga na Kosovo. Specijalnom tužilaštvu u Prištini je fokus na tome da se pred Specijalnim sudom za ratne zločine OVK u Prištini pokrenu procesi i protiv neposrednih izvršilaca i da se utvrdi komandna odgovornost pripadnika OVK. Mi smo im dali čitav dosije kako je OVK bila organizovana, ko su bili komandanti brigada i nižih formacija, raznih specijalnih jedinica i grupa, i dali smo im prateću dokumentaciju koja sve to potvrđuje - kaže Drecun.\nPredstavnici Specijalnog tužilaštva iz Prištine do sada su u Srbiji saslušali više od 460 potencijalnih svedoka.\n- Mi smo tražili da Specijalno tužilaštvo tretira i ubijanje pripadnika naših vojno-policijskih snaga kao ratni zločin, a ne kao pogibiju u ratu dve sukobljene strane. Dostavili smo i dva posebna dosijea o stradanju novinara i Roma -ističe Milovan Drecun za „Ekspres".\nPrema podacima srpskih bezbednosnih službi, OVK je formirala 77 improvizovanih zatvora, gde su svakodnevno zlostavljali, mučili, silovali, palili i ubijali zatočene civile. U operativnoj zoni „Paštrik" bila su 23 zatvora pod kontrolom komandanta zone Bisljima Zurapija. „Orahovačka grupa" OVK je samo u julu 1998. godine izvršila četri napada na Srbe u Orahovcu, u selima Opteruša, Retimlje, Zočište i Velika Hoča. Terete se da su kidnapovali i ubili 45 Srba, od kojih je 2006. godine ekshumirano i identifikovano 21 telo.\nU blizini Radonjićkog jezera kod Dečana, na području operativne zone „Dukađini", kojom su komandovala braća Haradinaj sa sadašnjim kosovskim premijerom Ramušom na čelu, pronađena je masovna grobnica, iz koje je ekshumirano 37 civila srpske, romske i albanske nacionalnosti. Haradinaji se terete da su na području severne Metohije imali 31 zatvor.\nKod sela Volujak, pored Kline, u operativnoj zoni „Drenica", čiji je komandant bio Sulejman Selimi, iz masovne grobnice je ekshumirano 20 Srba.\nU operativnoj zoni „Karadak", na čijem čelu je bio Ahmet Isufi, kidnapovano je i ubijeno najmanje 15 Srba iz Gnjilana, čija su tela pronađena u masovnoj grobnici u selu Ugljare. Obdukcija je pokazala da su svi bili zverski mučeni. Sledbenici Isufija su u okolini Gnjilana oformili šest zatvora, u kojima su se pripadnici OVK iživljavali nad zarobljenim Srbima.\nJedan od najjezivijih logora nalazio se u selu Klečka, između Lipljana i Suve Reke, u operativnoj zoni „Lab", kojom je komandovao Rustem Mustafa. U tom selu zarobljeni Srbi su mučeni, silovani i ubijani, a zatim spaljivani u seoskoj krečani.\nZločina je bilo na svim stranama, i vreme je da svi za koje se dokaže da su počinili ili naredili zločin dobiju adekvatnu kaznu. U dosad završenim sudskim procesima Srbi su u Hagu, Beogradu i Prištini dobili više od 300 godina zatvora. Pred kosovskim sudovima pravosnažno je osuđeno 12 Albanaca i 14 Srba koji su počinili ratne zločine.\nZbog ratnih zločina nad srpskim stanovništvom, u Hagu je osuđen samo jedan Albanac -Haradin Balja, koji je zbog mučenja Srba zatočenih u logoru Lapušnik i ubistva desetorice Albanaca lojalnih Srbiji dobio 13 godina zatvora.\nOd Specijalnog suda za ratne zločine OVK očekuje se da pred lice pravde izvede počinioce, ali i komandni sastav OVK, koji sada predstavlja kosovsku političku elitu. Ta ekipa, koju predvode Hašim Tači, Ramuš Haradinaj i Kadri Veselji, pokušava da u kosovskom parlamentu izdejstvuje odluku o ukidanju Specijalnog suda jer znaju da će ih Sud poslati na višegodišnje robije. SAD i EU su im poručili da je njihovo vreme na izmaku.\nInače, Specijalni sud za ratne zločine na Kosovu osnovan je nakon izveštaja Saveta Evrope u kojem je švajcarski senator Dik Marti govorio o zločinima pripadnika OVK nad etničkim manjinama i političkim rivalima od 1998. do kraja 2000. godine. Specijalni izvestilac Dik Marti sproveo je istragu koja je krajem 2010. rezultirala izveštajem u kojem se tvrdi da je oko 500 civila (uglavnom Srba i Roma, kao i oko 100 Albanaca) oteto na Kosovu posle dolaska Kfora i da je jedan broj njih tajno prebačen u Albaniju kako bi se trgovalo njihovim organima. Savet Evrope je taj izveštaj usvojio 2011. godine i zatražio nezavisnu istragu koja bi došla do istine o svim tvrdnjama. To je pokrenulo mehanizam za formiranje Specijalnog suda. Dik Marti je kao najodgovornije za zločine kojima će se baviti Specijalni sud direktno imenovao većinu lidera tzv. Oslobodilačke vojske Kosova, koji su bili članovi „Dreničke grupe" i koji su danas vodeći političari na Kosovu.\n- Imena bivših visokih komandanata OVK protiv kojih se vodi istraga u vezi s Martijevim izveštajem i dalje se drže u najstrožoj tajnosti i niko u Prištini, osim američkog ambasadora, ništa o tome ne zna. Za Kosovo će nastupiti teški dani kada Specijalni sud podigne optužnice -smatra Ismet Hajdari, poznati kosovski novinar.\nSpecijalni istražni tim došao je do nespornih dokaza dovoljnih za podizanje optužnice protiv pojedinih bivših komandanata Oslobodilačke vojske Kosova.\n- Rezultati istrage uveliko se slažu s Martijevim izveštajem Savetu Evrope iz 2011. godine -izjavio je američki tužilac Džon Klint Vilijamson, koji vodi specijalni tim za otkrivanje zločina.\nAlbanski ekstremisti su i posle dolaska međunarodnih snaga u južnu pokrajinu počinili stotine zločina nad srpskim stanovništvom, ali je svega par njih sudski procesuirano.\n- Tražili smo dokumentaciju o zločinima posle dolaska međunarodnih snaga, kojom raspolažu Unmik, Euleks, OEBS i Kfor, ali te dokumentacije nigde nema - tvrdi Drecun.\nHaradinaj dva puta oslobođen\nSrbija je protiv Ramuša Haradinaja podnela više od 100 krivičnih prijava zbog terorizma, silovanja, mučenja i ubistava civila. U dva navrata optuživan je pred Tribunalom u Hagu, ali je oba puta oslobođen optužbi za ratne zločine i zločine protiv čovečnosti. Prvu oslobađajuću presudu Hag je doneo 2008. konstatujući da je Tužilaštvo dokazalo da su pripadnici OVK počinili zločine, ali ne i da je za to odgovoran Haradinaj. Oslobađajuća presuda poništena je u julu 2010. zbog zastrašivanja svedoka. Postupak je ponovo pokrenut 2011, ali je Ramuš u novembru 2012. oslobođen.\nSRBI OSUĐENI ZBOG RATNIH ZLOČINA NA KIM\nNebojša Pavković 22**\nSreten Lukić 20**\nVlastimir Đorđević 18**\nNikola Šainović 18**\nDragoljub Ojdanić 15**\nVladimir Lazarević 14**\nŽeljko Đukić 20**\nDragan Medić 20**\nDragan Borojević 20**\nMiodrag Šolaja 15**\nSlađan Čukarić 20**\nRadojko Repanović 20**\nMiroslav Petković 15**\nMiodrag Nišavić 13**\n*Pred Specijalnim sudom u Beogradu u toku su procesi za ratne zločine počinjene nad albanskim stanovništvom u selima Ljubenić, Ćuška, Pavlan, Zahač i Trnje.\npriština ratni zločini OVK Milovan Drecun Klina Specijalno Tužilaštvo Dejvid Švendimen Bisljim Zurapi Orahovačka grupa Operativna zona Drenica Ahmet Isufi Klečka Lipljan Velika Hoča Operativna zona Lab Rustem Mustafa\nTalibani: Žene na posao ako baš moraju


Džaferović čestitao Bidenu: “Siguran sam da će odnosi SAD i BiH biti osnaženi u obostranu korist” – Tutin Press\nDžaferović čestitao Bidenu: “Siguran sam da će odnosi SAD i BiH biti osnaženi u obostranu korist”\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Šefik Džaferović čestitao je novom američkom predsjedniku Joeu Bidenu na njegovoj inauguraciji.\n“Predsjedniče Biden, iskreno vam čestitam na prisezi i službenoj inauguraciji za predsjednika Sjedinjenih Država. Potpuno sam siguran da ćete svojim iskustvom, svojim demokratskim kapacitetom i politikama koje promiču slobodu, jednakost i poštivanje ljudskog dostojanstva uspješno prevladati sve izazove s kojima se američka nacija mora suočiti”, rekao je predsjednik Džaferović.\nDalje je rekao da je Bidenov inspirativni govor naciji na inauguraciji nadahnuo ne samo veliku Ameriku, već i sve one ljude dobre volje širom svijeta da je nastupio period stabilnost, razumijevanje i multilateralizam.\n„Cijeneći vas kao divnog prijatelja moje zemlje, siguran sam da će tokom vašeg mandata prijateljstvo i partnerstvo između Bosne i Hercegovine i Sjedinjenih Američkih Država biti dodatno ojačano u obostranu korist. Čestitam vašoj potpredsjednici Kamali Harris. Neka vam Bog pomogne u vašoj misiji “, rekao je Džaferović.\nJoe Biden je danas položio zakletvu i postao 47. predsjednik Sjedinjenih Američkih Država.


Nepoznato iz kojih sredstava Kinezi projektuju i grade novi most u Novom Sadu - Vojvođanski istraživačko-analitički centar "VOICE"\n04. maj 2022. Analitički članci\nKomercijalni ugovor o izgradnji četvrtog mosta preko Dunava u Novom Sadu i vijadukta kroz stambenu zonu u području Bulevara Evrope, potpisan u martu ove godine, tiče se potpune izgradnje objekta jer su njime obuhvaćeni i projektovanje i izvođenje radova. I dok stručnjaci sa iskustvom na radu na međunarodnim ugovorima za VOICE ocenjuju da je reč o standardnom i profesionalnom ugovoru koji ima sve stavke koje takvi ugovori imaju, aktivisti koji se protive izgradnji planiranog vijadukta i mosta ocenjuju da je ugovor problematičan iz više aspekata i pun nelogičnosti, kao i da u trenutnim okolnostima nije ni mogao biti potpisan.\nPrema tom ugovoru, novi most u Novom Sadu, sa pristupnim saobraćajnicama i vijaduktom na Bulevaru Evrope, koštaće 175,5 miliona evra, a rok za završetak je 31 mesec. Podsetimo, reč je o Komercijalnom ugovoru o projektovanju i izvođenju radova na izgradnji obilaznice sa mostom preko Dunava, koji je 19. marta u Novom Sadu potpisan od strane ministra građivinarstva i infrastrukture Tomislava Momirovića, v.d. generalnog direktora Koridora Srbije Aleksandra Antića i predstavnika Ambasade Kine u Srbiji Džang Sjaojuana, uz prisustvo premijerke Ane Brnabić i gradonačelnika Novog Sada Miloša Vučevića. Reč je o takozvanoj obilaznici oko Novog Sada, koja će sa mostom preko Dunava biti dužine 2.400 metara, a koju će graditi kineska kompanija CRBC (China Road and Bridge Corporation).\nSA 130 NA 175,5 MILIONA\nPrilikom potpisivanja ugovora saopšteno je i da će ukupna cena radova dostići 175 i po miliona evra. Godinu dana ranije, 10. marta 2021. godine Vučević se na na Instagram profilu „milosvucevic_ gradonacelnik“ pohvalio kako je tog dana održana prva sednica radne grupe za realizaciju projekta izgradnje obilaznice oko Novog Sada i novog mosta, a da će predviđenu vrednost radova, oko 130 miliona evra, pokriti Republika Srbija.\nVOICE je Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture pitao zbog čega se ugovorena cena toliko razlikuje od prethodno procenjene, a u odgovoru koji je potpisala državna sekretarka tog ministarstva, Biljana Vuksanović, navodi se da ugovorena vrednost obuhvata usluge projektovanja (sva neophodna planska, kao i tehnička dokumentacija, od idejnog projekta do projekta izvedenog stanja) i izvođenje radova na izgradnji obilaznice oko Novog Sada sa mostom preko Dunava i vezom ove obilaznice sa Fruškogorskim koridorom.\n„Preliminarna početna cena bila je pretpostavljena i orijantaciona, nije obuhvatala troškove neophodne planske i tehničke dokumentacije, nije bila bazirana na konačnom idejnom rešenju i nije obuhvatala povezivanje ove obilaznice sa Fruškogorskim koridorom“, odgovorila je Vuksanović.\nDiplomirani inženjer građevine i projektant železničko-drumskog mosta u Novom Sadu Aleksandar Bojović, za VOICE ocenjuje da je teško odgovoriti na to kako je prvobitna cena na kraju povećana za gotovo trećinu, ukazujući da su nepoznate neposredne okolnosti i da je globalno gledano poslednjih meseci situacija takva da je evidentno izrazito poskupljenje materijala.\nZakon o potvrđivanju Sporazuma o ekonomskoj i tehničkoj saradnji u oblasti infrastrukture između Vlade Republike Srbije i Vlade Narodne Republike Kine, na osnovu kojeg je dogovorena i izgradnja četvrtog mosta preko Dunava sa pristupnim saobraćajnicama u Novom Sadu, usvojila je Narodna skupština 30. oktobra 2009, a ukaz o njegovom potvrđivanju potpisao je tadašnji predsednik Republike Boris Tadić 2. novembra.\nNaknadno su, tokom 2013. godine usvojena i dva aneksa navedenog sporazuma.\n„Mislim da je sada još i pogoršana pošto je dosta armature kod nas, koliko ja znam, dolazilo iz Ukrajine, a sad iz Ukrajine ne može da dođe ništa. Tako da po mom mišljenju sigurno je taj momenat bio jedna od stvari koje su uticale, a ostalo je teško reći“, kaže Bojović. Uz ogradu da nije pravnik niti specijalista za međunarodne ugovore, ali da ima iskustva u radu na takvim projektima, Bojović napominje da su cena i rok pitanja o kojima se ugovorne strane dogovaraju u dužem periodu, te da sa strane nije moguće proceniti šta sve tehnički stoji iza toga.\n„Ugovor kao ugovor, meni se bar tako čini, je apsolutno profesionalan i potpun. Nešto detaljnije bi eventualno mogao da kaže pravnik koji je baš specijalista za ovu vrstu ugovora“, dodaje on, uz opasku da je dobro što su korišćena FIDIC pravila ugovaranja i praćenja posla.\nMeđutim, ugovor pokazuje i da koraci baš nisu išli po redu, „Memorandum o razumevanju o izradi planske i tehničke dokumentacije za projekat izgradnje obilaznice oko Novog Sada sa pristupnim saobraćajnicama i mostom na Dunavu“ potpisan 14. aprila 2021. godine, između istih aktera kao i komercijalni ugovor, dok je plan Generalne regulacije mosta u produžetku Bulevara Evrope u Novom Sadu novosadski parlament usvojio tek dva meseca kasnije – 18. juna iste godine.\nSvemu tome je prethodio zaključak Vlade Srbije iz maja 2020. godine, kojim je određeno da se navedeni projekat ima tretirati kao projekat od posebnog značaja za Republiku Srbiju, što znači da će se realizovati prema „posebnim postupcima za linijske infrastrukturne objekte od posebnog značaja za Republiku Srbiju“.\nMesec dana nakon prvog sastanka o kom je svedočio Vučević, 14. aprila 2021. godine potpisan je i pomenuti „Memorandum o razumevanju o izradi planske i tehničke dokumentacije za projekat izgradnje obilaznice oko Novog Sada sa pristupnim saobraćajnicama i mostom na Dunavu“.\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture izdaje zatim 3. februara 2022. godine lokacijske uslove za faznu izgradnju obilaznice i mosta, potrebne za izradu idejnog projekta, projekta za građevinsku dozvolu i projekta za izvođenje, u skladu sa Planom generalne regulacije mosta u produžetku Bulevara Evrope u Novom Sadu („Sl. list grada Novog Sada“, br. 210/2021).\nOgrađeno gradilište sa sremske strane, u Sremskoj Kamenici, na trasi mosta pojavilo se 14. marta, da bi dan kasnije gradonačelnik Miloš Vučević za Radio 021 pojasnio da će izgradnja početi na osnovu privremene dozvole.\nTek par dana kasnije, 19. marta 2022. godine, u Novom Sadu dolazi do potpisivanja „Komercijalnog ugovora o projektovanju i izvođenju radova na izgradnji obilaznice oko Novog Sada sa mostom preko Dunava na državnom putu IIA reda br. 111“, čijim je članom 13 precizirana cena od 175,5 miliona evra, ali bez navođenja detalja o načinima finansiranja njegove izgradnje. Po ugovoru, finansijer radova je Vlada Srbije, investitor „Koridori Srbije“, a izvođač CRBC.\nNEJASNO KO JE INVESTITOR\n„Projekat se finansira sredstvima iz Ugovora o zajmu između izabrane banke i Republike Srbije i/ili budžeta Republike Srbije i/ili drugih izvora. Cena ugovora je ukupan prihvaćen ugovorni iznos koja podleže korekcijama u skladu sa ugovorom“ stoji u članu 13. Pomenutih 175,5 miliona evra, u skladu sa ugovorom obuhvataju „dobit Izvođača, kao i troškove izrade tehničke i planske dokumentacije, organizacije gradilišta, pripremnih radova, pratećih materijala i opreme, osiguranja i sve ostale zavisne, direktne i indirektne troškove Izvođača“.\n„Do obezbeđenja sredstava po osnovu ugovora o zajmu i/ili budžeta Republike Srbije iz stava 1. ovog člana, izvođač radova snosi sve troškove realizacije projekta – predfinansira (troškove izrade tehničke i planske dokumentacije, organizacije gradilišta, pripremnih radova, pratećih materijala i opreme, osiguranja i sve ostale zavisne, direktne i indirektne troškove izvođača). Kada ugovor o zajmu postane efektivan, odnosno i/ili kada se obezbede sredstva u budžetu Republike Srbije, posebnim Aneksom ovog ugovora će biti definisan način na koji će se vršiti nadoknada sredstava koja je izvođač radova utrošio na realizaciju projekta“, navodi se dalje u istom članu, uz napomenu da će valuta za plaćanja koja vrši Finansijer biti dinar koji će se obračunavati po „zvaničnom srednjem deviznom kursu Narodne banke Srbije na dan overe od strane Nadzora“.\nGradilište novog mosta\nU ugovoru se navodi i da prihvaćen ugovorni iznos ne uključuje troškove pribavljanja zemljišta (investitor je odgovoran za pribavljanje zemljišta koje će Izvođaču dati na korišćenje bez naknade za svrhu izvođenja stalnih i privremenih radova, pristup i izgradnju potrebnih objekata izvođača, tokom izvođenja radova); troškova poreza na dodatu vrednost (PDV), dažbina i carina (ako se za neke od njih ispostavi da postoje, snose Finansijer i Investitor).\nČlan 14. kaže da u slučaju izmenjenih okolnosti i naknadnih radova cena ugovora može biti promenjena uz saglasnost svih strana potpisnica za najviše 10 odsto.\n„Naknadni radovi iz stava 1 ovog člana su oni radovi koji nisu uključeni i nisu neophodni za sprovođenje ovog Ugovora i koje finansijer i investitor zahtevaju da obave. Svaka bitna izmena projektne dokumentacije koju zahtevaju finansijer i investitor i sa kojom se složi izvođač, smatraće se naknadnim radovima, a njihova vrednost neće biti veća od 10% od prihvaćenog ugovornog iznosa kumulativno“ precizirano je članom 14.\nGDE SU STUDIJE?\nU preambuli ugovora pominje se kako je osnovnu dokumentaciju za izradu tog ugovora, između ostalog činio Generalni projekat sa prethodnom studijom opravdanosti novog mosta preko Dunava-Bulevar Evrope u Novom Sadu, a Daniela Stojković ističe da do javnosti nikada nije došla takva studija.\n„Studija o uticaju na životnu sredinu se nigde ne spominje u ovom ugovoru, što je opet u suprotnosti sa zakonima Republike Srbije. Ono što je takođe problematično je što nigde nema glavnog projekta. U nekoliko članova ovog komercijalnog ugovora se pominje izrada projekta, dok se negde navodi da postoji glavni projekat. Ugovor je pun nejasnoća, kontradiktornosti i naravno štetan je sa nekoliko aspekata po Republiku Srbiju, a posebno po građane Novog Sada“, istakla je Stojković.\nOna je podsetila da je o svim dešavanjima vezanim za most obaveštena Bernska konvencija koja „budno prati šta se radi“, kao i da je za 15. i 16. septembar zakazano saslušanje pred Evropskim savetom, gde će državni organi morati da daju svoj stav po pitanjima na koja je „Svet i Dunav“ ukazao, a koja se tiču ugrožavanja staništa strogo zaštićenih i zaštićenih vrsta. „Nažalost, opet će se ispostaviti situacija da ćemo mi kao građani, to jest država Srbija morati da plati debele penale zbog ovoga“, navela je Stojković.\nDaniela Stojković, iz organizacije „Svet i Dunav“, koja je u više navrata izražavala neslaganje sa planom izgradnje ovog mosta i prateće infrastrukture i koja je najavila i krivične prijave protiv odgovornih za početak radova na izgradnji mosta, za VOICE ocenjuje da je ugovor problematičan i štetan po više osnova.\n„Ugovor je pun nedorečenosti, pun je informacija koje su u sukobu jedna sa drugom, od toga da nam je vrlo nejasno ko je zapravo investitor celog posla. Jer, ovde se spominje neka izabrana banka, mi pretpostavljamo, imajući u vidu međudržavni sporazum između Republike Kine i Srbije, da je u pitanju kineska državna banka, za finansiranje celog posla koji je poveren državnoj kineskoj kompaniji CRBC za koju smo već nekoliko puta utvrdili da se nalazi na crnoj listi Svetske banke kao veoma nepouzdan izvođač, izvođač koji u velikoj meri napravi nepopravljive štete imajući u vidu životnu sredinu“, rekla je Stojković.\n„Na crnoj listi Svetske banke kao veoma nepouzdan izvođač“\n„Ne može istovremeno da se kreće u realizaciju projekta, a da se još uvek rade hidro-geološka istraživanja! Na desnoj obali Dunava postoji agresivna izmena nivelacije, sa gomilom šuta za koji pouzdano znamo da se u proteklih godinu dana tu nanosio iz celog Novog Sada. Ima i jako puno problema vezanih za narušavanje ekološkog koridora, imamo itekako narušavanje zaštićenog staništa strogo zaštićenih i zaštićenih vrsta, a podsećam i na ugrožavanje bezbednosti grada Novog Sada. Dakle, ovaj ugovor je štetan po više osnova“, navodi ona. Stojković kaže i da nikada nije čula za to da izvođač radova može da „uživa u posedu“, na teritoriji na kojoj se izvode radovi.\n„To na neki način razjašnjava onu situaciju u Sremskoj Kamenici gde smo se svi uverili da po oznakama koje su na engleskom i kineskom jeziku, izgleda kao da je to deo Kine, sa kineskim putokazima i tako dalje“, istakla je Stojković.\nPutokaz na gradilištu\nPOTPISIVANJE POKRENULO ROKOVE\nUgovorom je precizirano planiranje i izgradnja četiri deonice: Deonica 1 podrazumeva vezu sa državnim putem IIA-119 (mostovska konstrukcija iznad terena) dužine 2400 metara; Deonica 2 je saobraćajnica paralelno ispod mostovske konstrukcije, od raskrsnice sa bulevarom Patrijarha Pavla do raskrsnice sa 1.300 kaplara, dužine 650 metara; Deonicu 3 čine sabirne ulice posle raskrsnice sa ulicom 1.300 Kaplara (ispod mostovske konstrukcije), u dužini od 600 metara; Deonica 4 su rampe denivelisanih raskrsnica u dužini između 160-200 metara. Planirano vreme kompletne izgradnje je 31 mesec, računajući od datuma početka definisanog u članu 53. ugovora\nTrenutno teku rokovi za izradu idejnog projekta (IDP), Projekta za građevinsku dozvolu (PGD) , Projekta za izvođenje Deonica 1-4 koji iznose pet meseci od dana potpisivanja Komercijalnog ugovora. A rok za izradu planske dokumentacije, Idejnog rešenja, Idejnog projekta, Projekta za građevinsku dozvolu i Projekta za izvođenje za sve deonice je dvanaest meseci, računajući od dana potpisivanja Komercijalnog ugovora.\nUlaz na gradilište\nBojović kaže da je rok od 31 mesec za okončanje svih radova realan, ali istovremeno i kratak. Ocenjuje da je izvođač već upoznat sa specifičnostima područja pa ne veruje da tu može da bude problema jer su i klizište sa sremske strane i uopšte teren danas mnogo poznatiji nego u vreme kada je građen Most Slobode.\n„To je mnogo manji most nego železničko-drumski most, koji je lučni, tu su mnogo veća opterećenja, veći rasponi, apsolutno je neuporedivo. Pa i Most Slobode sa svojih 350 metara raspona takođe, ovo je manji most, sa manjim rasponima. Naravno, svaka gradnja nije jednostavna, uvek ima nekih tekućih problema, ali ne očekujem da bude nešto što bi ugrozilo i rok i pare“, rekao je Bojović, koji je bio i projektant prilikom rekonstrukcije Mosta Slobode srušenog u NATO bombardovanju.\nSa protesta protiv izgradnje mosta\nOBEŠTEĆENJE I ARBITRAŽA\nČlan 59. ugovora predviđa obeštećenje za kašnjenje od strane izvođača i to 0,025% (dva i po stotog dela procenta) od ukupne ugovorene cene radova za svaki dan koji protekne između ugovorenog roka za završetak svake od deonica, uz to da ukupni iznos obeštećenja za kašnjenje iz pomenutog stava neće biti veći od 5% od ukupne ugovorene cene.\nNa ugovor se primenjuje pravo Republike Srbije, komunikacija se odvija na engleskom i srpskom jeziku, s tim da je merodavan engleski pa se prednost daje ugovoru na engleskom jeziku. Eventualne sporove će rešavati Komisija za rešavanje sporova u koju svaka od ugovornih strana imenuje po jednog člana (ukupno tri). Ukoliko dođe do arbitraže, u skladu sa članom 112. ugovora, spor će se rešavati po Pravilima arbitraže Međunarodne trgovačke komore u Parizu, primenom prava Republike Srbije.\nAnalitički članci | Izdvajamo | aktivisti | gradilište | KInezi | novi most | Novi Sad