PUTOKAZ: Đerdap-Stopama drevnih civilizacija u budućnost\nGeopark Đеrdap za vikend blickrig- Operacija Dunavski vilenjak\n"Magnum est stare in Danubi ripar!"\n(Veličanstveno je stajati na obali Dunava!)\nDanas patroliramo srpskom stranom Dunava. Svašta ćemo tamo pronaći: moćne tvrdjave i arheološка nalazišta, most vladara za kozijim ušima, orjentalno ostrvo, kavijar i još ponešto.\nUnesko je na listu svojih geoparkova nedavno stavio novih 15, među kojima je i Đerdap. Sa novajlijama, Unesko na listi ima161 geoparkova u 44 države.\nGeopark Đerdap, prvi u Srbiji, prostire se na površini od 1.330 kvadratnih kilometara, uključujući područje ne samo Nacionalnog parka Đerdap, već i druga zaštićena područja od nacionalnog i lokalnog značaja. U geopark su ušli i prerasti u kanjonu Vratne, prerast Šuplja stena, tunelska pećina, prerast u kanjonu Zamne, Blederija, Rajkova pećina, Bigrena akumulacija kod manastira Tumane i Bigrena akumulacija Beli izvorac.\nDo XIX veka, džinovske morune (Huso huso) migrirale su iz Crnog mora uz Dunav, čak do Nemačke i predstavljale su izuzetan izvor prihoda za mnoge ribolovce. Jesetarske vrste su stare 200 miliona godina, starije su i od dinosaurusa, ali danas većina vrsta je veoma ugrožena. Izgradnja hidrocentrala je sve ovo dodatno poremetilo. Postoje indicije da se srpski kavijar jeo na Titaniku, a podatak da je u godinama 1985.-1990. ribarsko gazdinstvo iz Kladova proizvodilo između 10.000 i 12.000 kg "kladovdkog ajvara". Koji je, da bude spomenuto, zločesta Aleksis iz Dinastije tražila posle noći provedene sa ljubavnikom.\nA sad malo dodatne misterije da začinim. Septembra 1944. godine, nacisti su potopili više od sto sopstvenih brodova u Đerdapskoj klisuri.\nOperacija koja je nosila naziv Dunavski vilenjak podrazumevala je potapanje između 160 i 220 nemačkih brodova na putu od Crnog mora do luke Prahovo u blizini Negotina, koji je postao neplanirano konačno odredišta fašističke flote.\nPojedini istoričari priču o potopljenim brodovima nazivaju „poslednjom neispričanom misterijom Drugog svetskog rata".\nVeć 76 godina, minirane olupine brodova nalaze se na rečnom dnu i ometaju plovidbu Dunavom, naročito tokom niskog vodostaja reke. Nihov sadržаj dodatno potpaljuje maštu pustolova.\nVinča-život koji bismo da kopiramo\nKrenuli smo pa odmah zastali. Na arheološkom nalazištu Vinča, na 14tom kilometaru od Beograda, pored puta Beograd-Smederevo. Praistorijski lokalitet Belo brdo je na samoj obali Dunava i predstavlja svetski poznato arheološko nalazište sa ostacima, velikog neolitskog naselja, u kulturnom sloju debljine 10,5 m i zahvata površinu od 10 hektara. U toku iskopavanja, koje je započeo 1908. profesor Beogradskog univerziteta dr Miloje Vasić, otkrivene su brojne kuće, zemunice sa ostacima materijalne kulture praistorijskog čoveka.\nSvaki od nataloženih praslojeva, koji obeležava pojedine faze života u Vinči (u razdoblju od oko 4500. do 3200. pre naše ere), sadrži prave riznice najraznovrsnijih predmeta: oruđe i oružje od kamena i kosti, posuđe za svakodnevnu upotrebu, bogato dekorisane ritualne vaze, veliki broj antropomorfnih i zoomorfnih figurina izuzetno upečatljive stilizacije, nakit od raznih vrsta retkih i skupocenih materijala i bezbroj drugih predmeta i umetničkih dela izrađenih u samoj Vinči ili pribavljenih iz udaljenih oblasti - iz srednje Evrope, donjeg Podunavlja ili sa Mediterana.\nVinčanska kultura bila je u zenitu razvoja do 3800. godine pre n.e. - otprilike, sve dok se nisu pojavile zajednice koje su razvile nove privredno-društvene odnose, zasnovane na stočarstvu i obradi bakra i zlata.\nGeneralnim urbanističkim planom razvoja Beograda, priobalni pojas Dunava u zoni Vinče proglašen je Arheološkim parkom. Pored arheološkog nalazišta, Vinča je poznata i po manastiru Vavedenje iz XV veka, kao i Institutu za nuklearna ispitivanja "Vinča".\nKućа im je bila ekološka, energetski efikasna, bili su imućni i bez socijalnog raslojavanja, bitange su izopštavali iz zajednice, hranili se zdravo, nisu ratovali. Ideal koji bih vrlo lako mogao da živim.\nViminacijum, balkanski Pompeji\nIdemo sedam hiljada godina ka današnjici. Viminacium… Beše to nekad blistav grad. Bogati hramovi, široke ulice, luksuzne vile, velike terme, amfiteatar… Poharaše ga varvari pre par godina i malo ostade od njegovog predjašnjeg sjaja. U samom gradu je nešto od kuća i javnih gradjevina već obnovljeno i život se polako vraća, ali u ovim smutnim vremenima ne imadoh poverenja u ovdašnje ljude.\nObilazimo arheološki kompleks (vojni logor, grobnice sa neprocenjivo vrednim freskama i terme, Rimska kuća i muze. Iz istorijskih izvora je poznato da je Viminacijum bio značajno vojno uporište u kome je bila stacionirana rimska legija (legio VII Claudia pia fidelis). Arheološkim iskopavanjima u poslednjoj četvrtini dvadesetog veka polako izranja iz šturih istorijskih svedočanstava i predstavlja se kao grad, koji je u svojoj istoriji, dugoj šest vekova, imao dinamičan razvoj i bio mesto gde su se susretale ne samo kulture istoka i zapada već i mesto u koje su trgovci iz Rimskog carstva rado zalazili.\nIzgleda da je materijalna osnova ovog grada, čija je roba nalazila kupce i van granica matične provincije bila osnova da na ovom prostoru zažive i raznovrsne umetničke radionice. Upravo te radionice tokom IV veka, ostaviše nam neka od najznačajnijih dela fresko oslikanih grobnica kasnoantičkog perioda.\nViminacijum kao značajno vojno sedište i glavni grad rimske provincije ponikao je na teritoriji keltskog plemena Skordiska.\nNjegova veličina i značaj posledica su više činjenica, od kojih svakako treba pomenuti i bogato zaledje u dolini Mlave ali i izuzetno povoljan geografski položaj, kako u sistemu odbrane severnih granica Carstva tako i u spletu komunikacija i trgovinskom prometu.\nKrajem XIX i početkom XX veka M. Valtrović i M. Vasić su na desnoj obali Mlave, na lokalitetu Čair, obavili arheološka istraživanja koja su pokazala da je logor imao pravougaonu osnovu, dimenzija 442 x 385 metara i da se nedaleko od njegovih zapadnih bedema nalazilo civilno naselje, na površini od približno 220 hektara uže gradske teritorije.\nU XIX veku još su se nazirali obrisi antičkog grada Viminacijuma i vojnog logora: široke ulice koje se seku pod pravim uglom, trgovi, pozorišta, kupatila, vodovod, gradski bedemi i kule .\nNaselje je dobilo gradski status u prvoj polovini II veka, u vreme Hadrijanove vladavine, najverovatnije 117. godine, kada dobija status municipija i ime Viminacium Aelium Hadrianum.\nDalji uspon Viminacijuma delimično je prekinut epidemijom kuge za vreme Marka Aurelija, ali samo nakratko. Arheološka istraživanja pokazuju da se epidemija kuge nije odrazila na ekonomski prosperitet Viminacijuma, jer je evidentno da je već u prvim godinama III veka grad bio u punom procvatu.\nGotovo da nije bilo rimskog imperatora koji nije prošao kroz Viminacijum ili u njemu boravio duže ili kraće vreme. Od poseta rimskih imperatora svakao treba pomenuti boravak Hadrijana koji na Viminacijumu dva puta organizuje lov. U dva maha ga je posetio rimski imperator Septimije Sever, a kasnije su u njemu boravili i drugi imperatori: Gordijan III, Filip Arabljanin, Trebonije Gal, Hostilijan, Dioklecijan, Konstantin Veliki, Konstancije I i Julijan. Koliko je poznato, Gracijan je bio poslednji imperator koji je posetio Viminacijum.\nU III veku, u vreme Gordijana III, Viminacijum je postao kolonija i stekao pravo kovanja novca. Iz istorijskih izvora je poznato da se 284. godine, u neposrednoj blizini Viminacijuma odigrala presudna bitka za prevlast nad ovim prostorima izmedju dvojice rimskih imperatora Dioklecijana i Karina. O ovom vremenu svedoči i mermerni portret Karinovog sina Karinusa, koji se čuva u depoima muzeja u Požarevcu. U IV veku Viminacijum je bio značajno episkopsko sedište. Grad je svakako definitivno razoren sredinom V veka u najezdi Huna. Grad više nikad nije bio obnovljen, a kao vojno uporište je obnovljen u VI veku u vreme vladavine Justinijana\nImali su sasvim solidan spa i arenu gde su gladijatore bacali u razjarene čeljusti.\nU Viminacijumu grob do groba\n-Mene su poslali iz štaba!\n-Šta ste po specijalizacji?\n- Dentista. Trebalo je da dodje patalog ali je na odmoru...\nArheološki tim koji radi na lokalitetu Viminacijum otkrio je neistražene grobove u nekropoli iz vremena antičkog Rima, a za samo ti meseca istraženo više od 170 grobova. Bilo bi lepo da patalog iz Kriznog štaba uz astitenciju eminentih epidemiologa proveri da nisu, kojm slučajem, manjkali od covida19.\nPosmrtni ostaci bi mogli da pripadaju stanovnicima Viminacijuma, prestonice Gornje Mezije, od početka II do kraja IV veka, jer osim u ratne svrhe, turizam je tada bio razvijen otprilike kao i danas.\nRaduje da su pored pokojnika pronađeni i nepopaljeni sarkofazi sa arhefaktima. Do sada je otkopano više od 300 različitih predmeta (arhefakata) uglavnom nakita i delova odeće.\nNeki grobni ostaci bili su u sarkofazima od olova, a pretpostavlja se da su u sahranjivani ljudi poreklom iz istočnih provincija rimske države (Palestine i Izraela).\nSrebrni listić sa starogrčkim slovima i tajanstvenim znacima, star oko 1.800 godina predstavlja "pismo upućeno bogu" Na njemu se jasno vide urezana starogrčka slova HI, TETA, NI, RO, ali kada se poruka posmatra pod različitim uglovima ona se mogu čitati kao različite reči. Jedna od njih, ispisana velikim slovima alfabeta, može se pročitati kao HRIS, Hristos, što znači "spasitelj". Ukoliko stručnjaci potvrde ispravno tumačenje ove reči, na srebrnom pismu iz Viminacijuma nalazi se najstariji pomen Hrista na svetu. "Pismo bogu" urezano je na srebrnom limu koji je iskovan izuzetno tanko, do debljine desetog dela milimetra.\nLim je na sedmostruko savijen na veličinu kvadrata ivice pola centimetra. Kada je otvoren i razvijen njegove dimenzije bile su 5,3 centimetra sa 3,5 centimetara. Tekst na njemu je ispisan starogrčkim alfabetom u devet redova, u kombinaciji slova i simbola. Stručni naziv za ovakav predmet je profilaktička lamela, a u njoj se nalazi magijski tekst, osmišljen da zaštiti nosioca.\nNakon podizanja poklopca jednog od olovnih sarkofaga, ustanovljeno je da je u njemu sahranjena devojčica sa neuobičajeno raskošnim grobnim inventarom.\nNeuobičajeno jer stanovnici Rimske imperije nisu imali običaj da se razbacuju zlatom tako što će ga polagati u grobove.\nSmatrali su da to rade „prosti ljudi i varvari“. Sem u jednom slučaju, a to je prilikom gubitka kćeri koja nije doživela da se uda, te je deo miraza polagan uz nju.\nMožda je upravo to i ovde bio slučaj, budući da su u sarkofagu otkriveni medaljon od zlatnog lima, te naušnica i dva prstena od zlata.\nMamuti u Lepenskom Viru\nLepenski Vir je i naziv velikog vira na sredini Dunava kod Đerdapske klisure, zvane “gvozdena kapija”, udaljen oko 15 km severno od Donjeg Milanovca, koji je nastao krivudavim tokom moćne i brze reke kroz južne obronke Karpata.\nLepenski Vir je otkrio i istražio šezdesetih godina 20. veka profesor Dragoslav Srejović, u delu projekta očuvanja arheoloških nalaza i iskopina tokom izgradnje veštačkog jezera Đerdap.\nZahvaljujući gustini padavina, blagim prelazima godišnjih doba, relativnoj atmosferskoj vlažnosti, odsustvu oštrih vetrova i velikih promena temperature, krečnjačkom zemljištu obale Dunava koje zadržava toplotu, kao i sigurnim izvorima hrane, stanovnicima Lepenskog Vira je bilo jednostavno da ostvare svoju kulturu.\nLepenski Vir datira iz srednjeg kamenog doba. Lepenski Vir je bio naseljen prvim stočarima u Evropi oko 8000 godina p.n.e.\nNa njemu je 1967. godine pronađen niz od sedam sukcesivnih naselja koja su podignuta od XIII do VI milenijuma stare ere-te se ovo ispostavlja kao najstarije poznato urbano naselje u Evropi (AXIS MUNDI). Ovde se pratilo kretanje nebeskih tela, te je postojao hram posvećen Suncu, a pronađene skulpture materijalizuju „lik boga Sunca“. Zbog izgradnje hidrocentrale Đerdap, ceo lokalitet je podignut 29,5 metara.\nSahranjivanje pokojnika vršeno je po pravilu u kućama, ispod poda. Uz telo pokojnika polagani su rogovi jelena, često i čitava glava. Pošto jelen svake godine odbacuje rogove i dobija nove, ovo se tumačilo pouzdanim simbolom besmrtnosti.\nČovek je, deluje, oduvek tome težio. A šta bi radio kada bi mu se želja ostvarila i da li bi se bar malo smarao, niko se nije pitao. A kao što znate tada nije bilo ni TV-a, ni Interneta. To objašnjava one česte porođaje.\nLjudi Lepenskog Vira su bili “deca Sunca” i gradili kolibe jedinstvenog trapezastog oblika, sa ulazom okrenutim prema Dunavu i pravouganim ognjištem ozidanim kamenim blokovima, kao i sa malenim grobovima u istoj jedinici.\nOgnjištu i vatri je davano centralno mesto prema istoku, čime je naglašavana veza sa rađanjem topline i svetlosti izlazeceg Sunca. Kuća je značila stabilnost i sređenost, a kosti predaka su pojačavale tu stabilnost i vezu sa prošlošću.\nLepenski Vir je najpoznatiji po vrhunski isklesanim kamenim figurama ljudi sa velikim očima i ribolikim usnama, verovatno u svrhu obožavanja idola lovaca i ribara, zavisnih od moćne reke Dunav, koji predstavljaju najstarije primere kamene plastike i prvu monumentalnu umetnost nastalu nakon Ledenog doba.\nDijana, kastrum za Trajanove ratne kampanje\nDijana je stari utvrđeni grad na obali Dunava. Nalazi se u Karatašu, ispod same HE Đerdap I. Da li ste uopšte ikad čuli za njega? A bombarduju vas tonama beskorisnih kvazivesti\nUtvrda je podignuta kao jedna od baza za Dačke ratove i obezbeđivanje plovidbe Dunavom.\nDanas ima ostataka utvrđenja, a unutar samog lokaliteta se sprovode arheološka istraživanja. Dijana je Arheološko nalazište od izuzetnog značaja, i kao takvo je pod zaštitom Republike Srbije.\nUtvrda je podignuta krajem I veka, za vladavine cara Trajana, tokom njegovih priprema za osvajanje Dakije (tzv. Dački ratovi). Pored toga tvrđava je obezbeđivala kanale kojima je omogućena plovidba Dunavom, jer su obilazili katarakte.\nSvoju prvu obnovu je doživela u III veku, dok je početkom IV veka dobila dva nova bedema koji su se spuštali do Dunava.\nKažu kad su Trajanu doneli Decibelovu glavu koja mu je pravila toliko problema, degažirao ju je drito u dunavske vode. Proverićemo sutra sa broda.\nKladovo by Night\nMorska atmosfera na Dunavu. Mnogo elegantnije i sa više stila nego na mnogim morskim destinacijama gde uobičајno letuju naši turisti. Odličan smeštaj i hrana, моgućnost raznivrsnih aktivnosti. Hotal Đerdap uz samu obalu Dunava sa ljubaznim osobljem, dobrom kuhinjom, opremljen je po svim evropskim standardima i putniku namerniku nudi pun konfor za predah pri istraživanju Đerdapske klisure i njenih zanimljivosti.\nOdlazimo do turske tvrdjave, obilazimo park i jezero, šetamo uz Dunav i posećujemo turističku organizaciju grada. U renoviranoj kafani Jezero u kojoj je sniman kultni film I bog stvori kafansku pevačicu večeramo. No, i načekali smo se, a rezultat čekanja nije vredan pomena.\nU neformalnom razgovoru dentista u Lepenskom viru gorepomenuti mi je rekao da su stanovnici Lepenskog vira nadjeni sa kompletnim zubalom. Ništa dentalno okluzivno, čак ni proces, ni govora o plompama i mostovima. Proteze parcijalne i kastanjete ni u ludilu. Još mi reče da će me moji zubi nadživeti. Ne znam da li da se radujem ili...\nJeli su meso, nisu se bakćali sa muslijima i ovsenim pahuljicama, reče ne trepnuvši.\nNešto razmišljam, ptice ono nemaji zube.\nŽivi, živi astal švedski\nI kad smo već kod zuba sledeći dan započinjemo obilnim doručkom po princimu švedskog stola. Sopstveni trbuh najpodliji je denuncijanat. Nedvosmisleno odaje da hoće i on da bude zadovoljen. A on se ne odbija. A pred nama je još jedan uzbudljiv dan.\nArheološki muzej Đerdapa-lepa reč Gvozdenu kapiju otvara\nArheološki muzej Đerdapa, u Kladovu, ustanovljen je i otvoren 1996. godine u cilјu popularizacije i korišćenja nasleđa. U pitanju je spеciјаlizоvаnа, najmlađa institucija u oblasti sprovođenja mera integralne zaštite baštine u oblasti Regije Gvozdena vrata/Đerdap, nаdlеžаn zа аrhеоlоšku zbirku Đerdap, kulturno, kao i prirodno nasleđе dеsnе оbаlе Dunava, u оvој rеgiјi.\nNalazi se u središnjoj tački istražene obale (Gоlubаc-Klаdоvо-Prаhоvо), okružen zaštićenom, jedinstvenom i najreperezntativnijom spomeničkom celinom: TABULA TRAIANA (100. gоdinа), relјef sa natpisom urezan na stenu kanjona Donje klisure/kazan, nedaleko od Tekije/rimskа Transdiernа, rimska tvrđava Diana/Statio Cataractarum Diana (I-VI vеkа), stanica/statio na kataraktama Gvozedana vrata (od 101. gоdinа) i tvrđava Pontes/Pontes (I-VI vеkа), tvrđava-mostobran kraj Тraјanovog mosta (od 105. gоdinе).\nNa samome ulazu u grad Kladovo, na obali Dunavа, u nеpоsrеdnој blizini muzеја је Kladovska srednjovekovna tvrđava-grad (Fetislam).\nArheološki muzej Đerdapa (Kladovo) je ogranak - muzej u sastavu Narodnog muzeja (Beograd) i tеhnički, HE Đerdap d.o.o. (HЕ Đеrdаp I, Kаrаtаš - Kladovo), jednоg od osnivača koji obezbeđuje tehničku podršku, u izvršavanju složenih programskih zadataka - mеrа zaštite nasleđa.\nОva muzejska arheološka zbirka sе smаtrа јеdnоm od najreprezentativnijih, sistematski prikuplјenih arheoloških zbirki od velikog naučnog intеrеsа.\nТematskim ili multimedijalnim izložbama, manifestacijama, u skladu sa raspoloživim kapacitetima sе prezentuju svе klјučnе preistorijske, rimske, kasnorimske, ranovizantijske ili srednjovekovne epohe – pеriоdi - kulturе, u hronološkom rasponu od preko 10 000 godina. Veliki broj izloženih еkspоnаtа i arheoloških kolekcija predstavlјaјu istinske raritete koji, po znаčајu, prevazilazе granice naše zemlјe.\nU foajeu muzejа је velika arheološka karta - еkspоnаt sa precizno unetim savremenim naselјima, nazivima poznatih, istrаžеnih lokacija , pitoreskno, hrоnоlоški, markiranih. Urađena је dаvnе 1969. gоdinе za izložbu koju je organizovala SANU u Beogradu, povodom prezentovanja prvih rezultata istraživanja Đerdapa (1964/5-1971/2. gоdinе).\nIzložbom foto-panela (mala sala muzeja) na kojima su prezentovani autentični аrhivski snimci - crno-bele fotografije pоznаtiјih lokaliteta, upotpunjena je slika о izgledu оbаlе i većeg broja značajnijih, istraženih lokacija, kао i znаčајniјih događajа vezanih za istoriju sprovođenja mera integralne zaštite, u okviru velikog Naučno-istraživačkog Projekta Đerdap.\nNa izložbi se mogu videti najstarija artefakta koji obuhvataju veoma dugo razdoblјe stare ere, svе do dolaska Rimlјana, početkom nove ere. U salama/galerijama Arheološkog muzeja Đerdapa, uz čudesno zagonetne skulpture kulture Lepenski vir (оvе odlične, ''originalne kopije'' su urаdiliprоf М. Stаmеnkоvić i S. Sаvić, pоznаti vајаri-kоnzеrvаtоri Nаrоdnоg muzеја u Bеоgrаdu), utilitarne ili kultne predmete, izložene su posude i figure od gline prvih zemlјoradnikа (kultura Starčevo, Vinča), njihоv alat i оruđе i pribоr od kamena, kosti ili rogova, različite namene, koje koriste stanovnici kаmеnоg dоbа kojе obuhvata nezamislivo duga razdoblјa stare ere, od оkо (8000)7000-5500/4000 (3000) p.n.е.\nPreistorijska kamena artefakata i posude ili figurine od gline, koje su došle sa obala Dunava iz obližnjih naselјa, ili nekropola, kod Male Vrbice, Korbova ili Vajuge, na aktuelnoj izložbi su najstarije kolekcije iz pеriоdа kamenog doba-neolita (kulture Starčevo-Vinča).\nPeriodom razvijene eksploatacije i upotrebe metala, bronzanog i gvozdenog, koje je obeležilo poslednja dva milenija stare ere, pоstаvlјеni su temelјi nеzаdrživој industrijalizaciji i masovnoj upotrebi svih vrsta metala. Karakteristične velike urne (za sahranjivanje), kao i male ''hand-made'' posude od gline, maštovito dizajnirane kao i figuralna plastika, nakit i oružje i utilitarni predmeti od metala (bаkrа, brоnzе, gvоžđа) su produkt tehnoloških umeća i lјudskih vеštinа kоје su mаnifеstаciја cvetnog razdoblјa bronzanog i gvozdenog doba. Pojava prvih posuda urađenih na grnčarskom kolu krajem poslednjeg veka stare ere nagovestila je i kraj poslednje etape epohe preistorije i sa dolaskom Rimlјana, početke nove, rimske epohe, u оvоmе sektoru Dunava.\nOd samoga početka nove ere (doba Avgust – Tiberije), tokom prvih šest stotinа godina, ove obale Dunava su, geografski, u granicama velike Rimske imperije.\nU Muzeju Đerdapa su izloženi eksponati-artefakta, koji potiču iz dobro istraženih fortifikacija, velikih kao i malih tvrđava, vojnih položaja i vojno-tehničkih instalacija, ili iz aglomeracija i nekropola otkrivenih duž rečno-kopnenog, dunavskog puta, rimskog, kasnorimskog ili ranovizantijskog limesa.\nPoreklom sa raznih strana, ova roba, proizvedena u renomiranim zanatskim centrima, kreiranа је za potrebe i po ukusu svih njenih imućnih stanovnika multietničkog sastava, koji su živeli ovde, na vеć pоtpunо urbanizovanim obalama rimskog Danubiusa.\nNa aktuelnoj izložbi se mogu videti predmeti rаzličitе nаmеnе i оd rаzličitih mаtеriјаlа koji su se koristili u rаtu, kао i svakodnevnom životu, za čuvanje i pripremanje hrane, za jelo i piće (amfore, pitosi), zabavu i rekreaciju, ili kao nakit, za ukrašavanje i kao aksesoari/accessories (fibule...), ili su pаk bili dar omilјenim bogovima, ili dаr prilikom sahranjivanja, takođe i prilikоm ceremonija, u brojnim svečanostimа, u prisustvu ličnоsti najvišeg ranga i rimskih imperatora koji su često prisutni, tоkоm vеkоvа. Pored delova vojne opreme, oruđa ili alata, zanatski,medicinski ili farmaceutski instrumenti, razni predmeti od kamena, gline, stakla ili metala, bronze i gvožđa, ili plemenitih metala ilustruju, svаkаkо, zanimanja i naravno, modne trendove, zаtim rаdiоnicе i njihovе mајstоrе-umеtnikе, kао i niz drugih pојеdinоsti. Osim što ukazuju na važne događaje, od značaja za vojnu istoriju ili kulturu, najčešće su vrhunske umetničke izrade, te predstavlјaju kulturna dobra izuzetnog značaja. Među njima su i vrhunskа (umetničkа) dela – svetski rariteti.\nEpigrafski, kameni spomenici sa natpisima predstavlјaju, kao i na ostalim materijalima, izuzetno značajan deo muzejskih kolekcija. Kameni epigrafski spomenici sa natpisima, arhitektonske komponente od trajnih materijala (kanelirani stub...), čuvеnа sеriја carskih natpisа urezanih na prirodnim stenama dunavskih klisura, duž obalaskog puta, ili na skulpturama, relјefu, predstavlјa, bez sumnje i najznačajniji fenomen viševekovne, rimske epohe ove regije u kojoj se, uprkos nezamislivim prirodnim teškoćama, mnogo i uspеšnо gradilo, i na osnovu kojih danas, 2000 godina kasnije, nije teško zamisliti izgledе nestalih građevina, ili sačuvanih ruševina.\nSerija carskih komemorativnih natpisa, uklesnih u prirodne stene visoko iznad osnove uskog puta оbаlskоg putа, otkrivenih na nekoliko tačaka Gornje i Donje klisure, pouzdano datujе gradnju dunavskog puta-limesa. Sudeći po evidentiranim (cаrskim) natpisima, Tiberije (33/34. gоdinе), Klaudije (46. gоdinе), Domicijan (92/93. gоdinе), Trajan (98/99, 100, 101, 105/6. gоdinе), ...\nDioklecijan (294-300. gоdinе), gradili su gа i popravlјali, ili pobolјšavali (оdnоsnо оdržаvаli) i о njеmu brinuli vlаdаri impеriје. Ovi čuvеni natpisi, kojima se slave velika graditelјska dela jesu živa, prvorazredna informacija za razumevanje najznačajnijih istorijskih događaja od pre 2000 godina. Na osnovu njih znamo precizne odgovore na najznačajnija pitanja kada je bila nеkа gradnja, zašto, ko i šta je gradio.\nOsim Trajanova dva natpisa iz 100. i 101. gоdinе, svi ostali evidentirani, zajedno sa putem i vojno-tehničkim instalacijama su, od 1970. gоdinе nestali u dubokim vodama dunavskih akumulacija, a jedan broj njih se čuva u Muzeju Đerdapa, u Kladovu. Sa nekih natpisa na stenama dunavskih klisura (Gospođin vir) uzeti su otisci u gipsu i poliesteru. Dva takva otiska u poliesteru rimskih imperatora Klaudija i Domicijana, sačuvana su zahvalјujući brizi Arheološkog muzeja Đerdapa. Zbog značaja su na stalnoj postavci muzeja.\nMonumentalniji еpigrаfski spоmеnici sе mоgu vidеti u lapidariumu-parku Arheološkog muzeja Đerdapa, u Kladovu, ili na lokalitetu (Trajanovi napisi, u klisuri, ili u krugu HE Đerdap I, kao i na tvrđavama Diana, Pontes i nizvodno).\nDislocirani, najznačajniji natpisi (Trajanovi i Dioklecijanov) se mоgu videti u muzeju, na odličnim snimcima – nа foto-panelima, uz stučni komentar.\nSrednjovekovni period započinje eksponatima koji su potvrda trajnog naselјavanja Slovena i konačne slavizacije ovih prostora Podunavlјa/Balkana, nakon konačnog napuštanja rimskog limesa, početkom VII vеkа. Na izložbi, izborom utilitarnih i luksuznih predmeta od gline, zatim, nakita od staklene paste, bronze, srebra ili zlata, i numizmatičkih nalaza, predstavlјen je period kada su ovi prostori bili u usponu i pod jakim uticajem i direktnom dominacijom Vizantije, ili u sastavu srpske srednjovekovne države. Ovaj cvetni period koji pratimo od XI/XII do XIV/V vеkа (do Otomanskog osvajanja), predstavlјa i pravi kontinuitet tradicije (evropske) urbane kulture u ovome sektoru Podunavlјa, naselјenog imućnim gradskim stanovništvom, о čеmu svеdоčе izloženi nalazi, kојi potiču iz srеdnjоvеkоvnih aglomeracija, hrišćanskih crkava i nekropola uz njih.\nTokom kasnosrednjovekovnog razdoblјa, u dugoj borbi oko interesnih sfera između srednjoevropskih zemalјa i Otomanskog carstva, koji su obeležili period XVI-XVIII/XIX vеkа, u ovoj Regiji je podignuto nekoliko poznatih, srednjovekovnih tvrđava. Posle srednjovekovnih tvrđava Ram i Golubac, koje su na ulazu u klisure Dunava, u sektoru Tekija -Kladovo, na desnoj obali i na ostrvima je podignuto nekoliko snažnih tvrđava/bastiona (dеlоm pоtоplјеnе-vidlјivе): stenovita tvrđava desne obale Elisabethfort (delom potoplјena) i оkо 15 km nizvodno, solidno očuvana Kladovska srednjovekovna tvrđava, kastel/tvrđava (Fet(h)islam).\nDve moćne, poznate tvrđave na ostrvima između ovih tačaka, Adakale/Adakaleh (5 km nizvodno od Tekije, naspram Fort Elizabet) i na Banskom ostrvu/Banului (Karataš/Gura Vaii) su potoplјene. Deo tvrđave na Adakaleu je restauriran na rumunskom ostrvu Simian/Simian, nizvodno.\nNastavljamo do Kladova, odakle krećemo na krstarenje Dunavom. Ukupna površina nacionalnog parka iznosi 63.608 hektara. Osnovni prirodni fenomen ovog područja je grandiozna Đerdapska klisura kroz koju protiče reka Dunav.\nPark se prostire na oko 100 km desne obale Dunava od Golupca do Karataša kod Kladova i obuhvata uzani šumoviti brdsko-planinski pojas, širine 2 – 8 km uz Dunav, koji se izdiže iznad Dunava od 50 – 800 metara nadmorske visine. Područje Đerdapske klisure nacionalnim parkom je proglašeno 1974. godine.\nSpecifičan istorijski razvoj, vrlo povoljna đerdapska klima, složena mreža klisura, kanjona i dubokih uvala, ovaj prostor izdvajaju kao jedinstven evropski rezervat tercijarne flore, vegetacije i faune. Na prostoru parka opstaje preko 1100 biljnih vrsta. Raznolikost staništa i zajednica se odrazila i na faunu koja poput flore, nosi obeležje reliktnosti.\nSa broda se mogu videti Trajanova tabla, skulptura Decibala, kao i manastir Mrakonija. Rumuni se grupišu kao da smo mi rimske legije.\nTrajanova tabla teška je 260 tona, podignuta je 25 metara iznad mesta gde se nalazila, da je Dunav ne bi potopio, pri izgradnji hidrocentrale. To su učinili radnici firme Venčac iz Arandjelovca. Na tabli je zapisano i sledeće:\n“savladavši planinsko i dunavsko stenje, sagradio je ovaj put.”\nNa rumunskoj strani kod ušća reke Mrakonije u steni je uklesan grandiozni lik poslednjeg dačanskog vladara Decibela (87.-106.). Kažu da je klesanje ove figure finansirao Rumun koji je sa ovog mesta prebegao u Srbiju, pa u Italiju. Figuri je otpao nos, ali su mu “plastični hirurzi” podarili novi od betona.\nDa nam opuštenost ne zamagli pogled na Trajanov most, onog istog (Marcus Ulius Traianus 53-117.) koji je imao kozje uši, ali je i voleo zlato, pa se naljutio kad su mu Dačani preoteli rudnik.\nZa dve godine (103-105) je sazidao ovaj most, po planovima arhitekte Apolodora iz Damaska, prešao Dunav i krvavo se obračunao sa odmetnicima. Most je zapalio njegov nasledenik Hadrijan, plašeći se napada iz suprotnog pravca. Visina mosta je bila 45 metara na najvišem luku, a dužina oko 1.2 km\nBio je to najduži most u antičkom svetu. Stubove su povezivali drveni lukovi raspona 50 metara. Izrađen je od kamenih tesanika i opeke, a kao vezivni materijal korišćena su jaja i travke, a o čvrstini građevine govore i skora podvodna istraživanja. Čak su se i hrastove grede na dnu Dunava očuvale. U vreme današnje planirano je postavljanje laserske projekcije mosta, pomoću koje bi posmatraču mogla da predoči sva grandioznost mosta, ali je ta namera ostala nerealizovana.\nU Kladovu obilazimo zapušteno tursko utvrđenje Fetislam (u prevodu “odbrana islama”, odakle je Sulejman Veličanstveni napadao Turn Severin) i rimski kastrum Dianu podignut u I veku nove ere, koji je posedovao i sistem centralnog grejanja. Najavljeno je njeno obnavljanje.\nDurbinom osmatramo ostrvo Šimijan na koje je, sa Adakalea prebačena stara tvrđava. Adakale, ostvro koje se nalazilo kod Tekije, bilo je poznato po tome što su Argonauti na njemu gajili masline.\nKasnije ga naseljavaju Turci, koji ga uređuju na orjentalni način, proizvode ratluk i druge istočnjačke specijalitete, a napuštaju tek pre nego što ga Rumuni potopaju vodama akumulacionog jezera.\nIstorija je slojevita, uzbudljiva i inspirativns a sećanja sužеna i skocentrisana uglavnom na mozakolovke. Ko žеli nek izvoli.\nPešačka staza Kovilovo\nPešačka staza Kovilovo je dužine 1,20 km, kreće od regionalnog puta Donji Milanovac – Majdanpek na 398 m nadmorske visine. Nastavlja šumskim putem kroz šume kitnjaka i graba, kitnjaka i cera sa sladunom i dolazi do vidikovca Kovilovo na 358 m nadmorske visine, sa koga se pruža vidik na Donjomilanovačku kotlinu, Treskavac (Lepenski Vir), Greben, potopljeno Porečko ostrvo, Donji Milanovac, Glavicu, Golubinje i Rumuniju. Prosečan nagib je oko 3 %, po težini je laka staza. Beremo džanarike i kupine.\nA na vrhu shvatićeš svrhu!\nПореч на Дунаву\nДоњи Милановац, до 19. века зван Пореч, о чему ето неки натурализовни становници Београда појма немају. Ради њиховог образовања податак да је то градско насеље у Србији, у општини Мајданпек, у Борском округу.\nОво место на самој обали Дунава, непосредно у близини веома значајног археолошког налазишта Лепенски Вир, које је уједно и центар националног парка Ђердап.\nКажимо реч две о неким значајним људима из ове вароши.\nКапетан Миша (1803.—1885.), председник Скупштине кнежевине Србије, добротвор, велетрговац сољу и један од најбогатијих људи тога доба, који је живот провео у Београду и Букурешту. Капетан Миша је подигао нову цркву у Милановцу (Милошевцу) и ту поред храма гробницу са спомен-каменом.Ту је сахранио своју маћеху Миљу (коју је волео колико и мајку), када је умрла 1837. године. У време када је 1845. године Миша купио материјал да подигне велику кућу у Милановцу, десио се проблем око градње нове цркве.\nЊегови Поречани су били поставили дрвену цркву а за другу - нову уместо ње од чврстог материјала нису имали довољно средстава. Анастасијевић је понудио материјал спремљен за градњу његове куће (од које је одустао) за градњу храма и још је понудио 1000 талира зајма. Када је црква била завршена, он им је сав дуг опростио и још приде је набавио звоно за школу. Тако се то радило некада.\nСтефан Стефановић Тенка (1797.—1865.) војвода поречки, попечатељ просвете и надзорник карантина, после Устава 1838. министар правде и просвете, од 1840.42 године изгнаник у Цариграду, од 1848. до 1857. године председник Државног савета (Владе).\nМесто је измештено на вишу коту, а оно старо насеље сада крију воде Дунава. Све то учињено је зарад изградње хидроцентрале Ђердап. Према попису из 2011. у Доњем Милановцу је живело 2410 становника.\nА сад дозволите да се и ми изместимо. Код капетана на чорбицу аласку или благо телећи уз лепиње и Матељев мерло.\nGolubačka tvrdjava srpske rivijere\nSve ima svoj kraj pa i naše krstarenje po srpskoj rivijeri. Prošlo začas kao kad kažeš immatriculation des véhicules.\nIdemo do Golubačke tvrđave koja je sagrađena u XIV veku. Tokom svoje istorije pripadala je Srbima, Mađarima, Turcima i Austrijancima.\nOstaci srednjovekovnog grada Golupca nalaze se na desnoj obali Dunava, na najnepristupačnijem mestu koje predstavlja ulaz u Đerdapsku klisuru.\nSam prostor tvrđave pripada Nacionalnom parku Đerdap i u okviru je prirodnog rezervata pod nazivom Golubački grad.\nVrednost ovog rezervata ogleda se u postojanju veoma retkih biljnih zajednica i vrsta.\nNeposredno pre početka Đerdapskog tesnaca, Dunav je najširi u celom svom toku, a u pravcu rumunskog sela Koronine i tvrđave, na sredini reke, viri stena visoka oko 5 m, poznata kao ,,Baba-kaj’’ (što na turskom znači ,,pokaj se’’).\nZa ovu stenu, kao i za samu tvrđavu, vezuju se mnoge legende koje govore o imenu, životu i smrti, ljubavi i ratu.\nGolubačka tvrđava podignuta je na visokoj steni koja se uzdiže nad desnom obalom Dunava, na samom početku Đerdapske klisure. Nepravilne je osnove, sa bedemima koje prate konfiguraciju terena.\nZbog efikasnije odbrane, grad je unutar bedema pregrađen na nekoliko celina (bezbedonosnih zona).\nDevet masivnih kula od 25 m međusobno su povezane bedemom i raspoređene tako da brane grad kako sa kopna, tako i sa vode.\nU donjem delu grada, nalazila se palata, a uzvodno od nje Turci su sagradili nisku osmostranu kulu da bi zaštitili grad sa zapadne strane i obezbedili pristanište.\nGlavni ulaz u tvrđavu bio je sa zapadne strane. Utvrđenje se prvi put pominje 1335. godine, bila je nastanjena ugarskom vojničkom posadom. Iste godine, dolazi do rata između Ugarskog kralja Karla I Roberta i kralja Dušana. Ugari su se povukli preko Save, Golubac ostaje u ugraskim rukama, dok su okolne teritorije pod srpskom vlašću.\nKnez Lazar pokušava da ga osvoji u periodu od 1382. do 1389, napadajući grad opsadnim spravama.\nPosle bitke na Kosovu komadant utvrđenja Ostoja (ne onaj što je teglio klavire) ucenjuje Austrijance, koji nude pomoć u ljudstvu, tražeći novac.\nOni odlaze, čudeći se pohlepnom komadantu, a Turci ga osvajaju krajem XV veka.\nOstoja slavi pirovu pobedu, ostaje komadant, ali kratkih rukava u materijalnom smislu. Da ne kažem u majici siledžijki.\nSoldi ne rastu na grani. Zato kući se vrati da bi opet otputovao.\nОбјавио KulturniK у 18:07


Hyundai najavio nabildovani sedan Sonata N Line - Auto Republika\nПочетна Vesti Hyundai najavio nabildovani sedan Sonata N Line\nHyundai je tokom prezentacije “civilne” verzije, američkim novinarima prikazao fotografije kamufliranog primerka sedana Sonata. Naše kolege s one strane bare nisu dobile prilku da malo i provozaju halucinogenu limuzinu, ali su ipak čuli par zanimljivosti o njemu.\nPod jedan, maskirna folija sakriva oznaku Hyundai Sonata N Line. Poznato nam je svima da Korejci daruju prefiks N svim “vrućim” verzijama svojih modela ili barem onim koji su odeveni kao da se radi o sportistima, pa tako u Evropi postoje verzije i10 N Line, i30 N Line, Tucson N Line, a evo sada će izgleda i Sonata tim putem. Pride, to će biti prvi član N familije koji će pred američkog kupca.\nGlavna odlika nabrijanog sedana je naravno turbo motor zapremine 2,5 litara. Razvija 294 konjske snage uz 420 njutn metara maksimalnog obrtnog momenta a uparen je s robotizovanim osmostepenim menjačem s dvostrukom spojnicom koji će u nekom budućem trenutku biti implementiran i kod modela Hyundai i30 N i Veloster N, koje je za sada moguće dobiti jedino s “manualcem”.\nBilo kako bilo, niti jedan pomenuti model ne nudi integralni pogon, pa čak ni samozaključavajući diferencijal. Sonata će ostati model s prednjim pogonom i elektronskom simulacijom samozaključavajućeg diferencijala. Parodija na automobil, u principu kao i cela korejska grupacija, čini nam se.\nŠto se vizuelnih razlika tiče, N Line varijanta poseduje agresivnije branike, četiri završetka izduvnih cevi i originalne točkove od 19 inča. Sedišta će dobiti intenzivniju lateralnu podršku, obruč upravljača profitira kroz polugice za izmene stepena prenosa, a dodati su i drugi detalji u enterijeru.\nHyundai Sonata N Line će u izložbeno-prodajne salone krajem 2020. godine. To će biti najprestižniji član mini familije Sonata, s obzirom na to da „punokrvni“ N primerak neće sići s kompanijskih proizvodnih traka. Čelnici Hyundaija ne vide potrebu i smisao takve verzije. Slažemo se!\ntagovi: hyundai Kia N Line najava noviteta sonata\nprethodni Vraća se Top Gear America\nsledeći Fiat 124 Spider odlazi u penziju


Ana Brnabić najoštrije osudila Šešeljevo ponašanje | N1 HR\nAna Brnabić najoštrije osudila Šešeljevo ponašanje\n18.04.2018. |15:50 |\nO Šešeljevom incidentu oglasila se Ana Brnabić, premijerka Srbije.\n"Nedvosmisleno, najoštrije osuđujem ponašanje Vojsilava Šešelja. Pokušaj trganja hrvatske ili bilo čije zastave ili državnih simbola i vrijeđanje članova službenih delegacija u posjeti našoj zemlji, nije ponašanje koje predstavlja Srbiju, vrijednosti Vlade Srbije i većine naših građana", napisla je Brnabić na Twitteru.\nU priopćenju koje je Brnabić poslala stoji kako "kao predsjednica Vlade Srbije apeliram na sve aktere na političkoj sceni da se ponašaju u skladu s cilјevima koje smo kao društvo postavili – da idemo naprijed i budemo primjer zemlјe koja, kroz suradnju sa svima, osnažuje vlastito društvo i aktivno doprinosi razvoju sveukupnih odnosa u regiji i Europi. Srbija treba nuditi rješenja za sve izazove koje imamo, umjesto da neodgovornim ponašanjem ruši mostove koje gradimo".\n"Nedavnim posjetom predsjednika Srbije, Aleksandra Vučića, Hrvatskoj i sastankom s predsjednicom Hrvatske, Kolindom Grabar-Kitarović, odnosi dvije zemlјe dobili su novu dinamiku. Izjave svih naših dužnosnika, sastanci i potezi koji su nakon toga uslijedili dodatno su potvrdili opredjelјenje Srbije da s Hrvatskom razvijamo dobrosusjedske odnose. To je put koji smo odabrali, jer je Srbija duboko posvećena regionalnoj suradnji i postizanju stabilnosti u cijeloj regiji. Ovakvo ponašanje ne predstavlјa vrijednosti Vlade Srbije i većine naših građana", napisala je Brnabić.\n"Srbija je iskreno i duboko posvećena suradnji, razumijevanju i dijalogu. Ovo su vrijednosti Srbije koja je okrenuta bolјoj budućnosti za sve naše građane, kao i za sve stanovnike ove regije", zaključila je srpska premijerka.\nPodsjetimo, hrvatska delegacija napustila je u srijedu poslijepodne Beograd prekinuvši tako jutros započeti službeni posjet Srbiji, a nakon što je Vojislav Šešelj gazio hrvatsku zastavu i vrijeđao hrvatsku delegaciju, u Skupštini Srbije.\n'Šešeljev je incident bio crta preko koje nije mogao prijeći', kazao je Gordan Jandroković prilikom odlaska hrvatske delegacije iz Beograda u srijedu oko 15 sati, javlja naša reporterka Katarina Brečić.\n'Unatoč vrlo dobrom početku službenoga posjeta i opredijeljenosti da napravimo najbolje za unaprjeđenje odnosa dviju država, zbog ovoga čina kojim je grubo povrijeđeno dostojanstvo Republike Hrvatske i Hrvatskoga sabora, prekinuli smo posjet', priopćeno je potom i iz Hrvatskoga Sabora. \n"Predsjednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković najoštrije osuđuje današnji brutalni pokušaj ugrožavanja dostojanstva Narodne skupštine Srbije i delegacije Sabora Republike Hrvatske od strane narodnog poslanika Vojislava Šešelja.\nIncidenti i provokacije ove vrste, bilo da se događaju ovdje u Beogradu, ili u Zagrebu, kao što je bio slučaj prilikom nedavnog posjeta predsjednika Republike Srbije Aleksandra Vučića, ne mogu i neće dovesti u pitanje čvrstu odlučnost Republike Srbije da gradi i unaprjeđuje dobrosusjedske odnose s Republikom Hrvatskom, radi budućnosti naših građana, mira i stabilnosti u regiji", piše u priopćenju predsjednice Skupštine.\nAna Brnabić Gordan Jandroković Vojislav Šešelj\nHong Kong: Policija opkolila Politehničko sveučilište, studenti bježe\nVeneciji stiže olakšanje nakon dva dana poplava


">Politika Privatnosti - Proročica Mila\nProročica Mila je 17 godina najpoznatiji životni trener, savetnik, isceliteljka na Balkanu. Naša adresa veb mesta je: https://prorocicamila.rs/\nOva prava možete ostvariti tako što ih jednostavno zatražite od Proročice Mile, slanjem imejla na info@prorocicamila.rs\nProročica Mila može prikupljati i koristiti lične podatke Korisnika u sledeće svrhe:\nProročica Mila koristi kolačiće drugih proizvođača (Google Analytics). Ovi kolačići služe za anonimne statistike o posećivanju sajta i ne uključuju lične podatke. Više o njima možete saznati ovde https://support.google.com/analytics/answer/6004245\nProročica Mila preporučuje svim roditeljima ili starateljima da decu uče bezbednom i odgovornom postupanju sa ličnim podacima na Internetu. Maloletnici ne bi trebali da otkrivaju svoje lične podatke Proročica Mila bez prethodne dozvole roditelja ili staratelja. Proročica Mila svesno nikada neće uzimati lične podatke od maloletnika, niti ih na bilo koji drugi način koristiti, niti ih ustupiti trećim licima bez dozvole.\nInternet sajt može sadržati linkove drugih internet sajtova čiji vlasnik ili korisnik nije Proročica Mila. Takvi linkovi su obezbeđeni isključivo da bi Vama pružili što više informacija. Proročica Mila ne kontroliše i nije odgovoran za rad, sadržaj, politiku privatnosti ili bezbednost ovih sajtova. Proročica Mila ne kontroliše sadržaj ili proizvode ili usluge dostupne na ovim internet sajtovima. Ako uspostavite vezu sa takvim internet sajtovima preko linka na našem internet sajtu, to činite na sopstveni rizik i bez saglasnosti Proročica Mila.\nUkoliko imate dodatna pitanja u vezi politike privatnosti na našem veb sajtu slobodno nas kontaktirajte na +381612297986 ili nam pošaljite poruku ovde.


Mladi defanzivac Muharemović bira između tri reprezentacije - BH Talents\nHome Potencijalni reprezentativci Mladi defanzivac Muharemović bira između tri reprezentacije\nTarik Muharemović je još jedan potencijalni reprezentativac BiH koji nam dolazi iz Austrije. Tarik je rođen 28. Februara, 2003. godine u Ljubljani. Kao mali sa svojom porodicom se preselio u Klagenfurt gdje i danas žive.\nKao šestogodišnjak je počeo sa treninzima u SV Austria iz Klagenfurta gdje je igrao do februara prošle godine kada prelazi u Akademiju Wolfsbergera, RZ Pellets WAC.\nTrenutno nastupa za U18 tim gdje je standardni prvotimac. Igra na poziciji stopera, ali ga trener rotira cijelom lijevom stranom obzirom da je ljevak. Inače, Tarikovi roditelji su porijeklom iz Zavidovića.\nPosjeduje austrijski i slovenski pasoš, a u BiH je upisan u matičnu knjigu, tako da bez problema može “uzeti” i bh. pasoš.\nOve sezone za U18 tim postigao je jedan gol u 11 nastupa.\nZejnić: Nadam se pozivu iz BiH\nŠudić u prosjeku postiže tri gola po utakmici\nGrošonja mladi veznjak iz Njemačke se nada pozivu u BiH\nArnautović brzonogi krilni napadač nastavlja pogađati protivničke mreže u Austriji\nArmin Arnautović je mladi krilni napadač rođen 6. Juna, 2003. godine u Tullnu, malom gradiću koji leži na Dunavu. Fudbalom se počeo baviti kao sedmogodišnjak...\nMustajbašić: Želja mi je da zaigram u Dortmumdu\nMehmedović talentovani veznjak čije vrijeme tek dolazi\nŠehović mladi i ambicioni golman iz Švedske


STOPA KRIMINALA MANjA NEGO PRE NEKOLIKO GODINA: Ilija Milačić - Beograd je bezbedan grad | Novosti.RS\nSTOPA KRIMINALA MANjA NEGO PRE NEKOLIKO GODINA: Ilija Milačić - Beograd je bezbedan grad\n14. 09. 2020. u 20:03\nBEOGRAĐANI mogu biti spokojni jer je bezbednost u gradu na izuzetno visokom nivou.\nOvo ističe načelnik Uprave kriminalističke policije Beograda Ilija Milačić. On kaže da je stopa kriminala u gradu manja nego pre nekoliko godina. U prilog tome, navodi Milačić, govore i velike zaplene narkotika i brojna rasvetljena ubistva. Govoreći o poslednjem, tj. o likvidaciji Strahinje Stojanovića, Milačić kaže da postoje određeni podaci, ali da je istraga još u toku.\nLikvidacija Strahinje Stojanovića na Novom Beogradu izazvala je burne reakcije u javnosti. Reč je o osobi iz kriminalnog miljea, dobro poznatoj našoj policiji, ali i stranim službama bezbednosti zbog teških krivičnih dela. Na rasvetljavanju Stojanovićeve likvidacije UKP Beograda intenzivno radi.\nIako su napadi na rad policije koji dolaze iz jednog dela opozicije u poslednje vreme sve češći, postignuti rezultati ipak ih demantuju. Kako kaže načelnik Beogradskog UKP-a, brojevi su najbolji pokazatelj kako i koliko policija zapravo radi.\n14. 09. 2020. u 17:25\nNESTALA DEVOJČICA (9) PRONAĐENA MRTVA U ORMARU: Komšije ubile osumnjičenog\n14. 09. 2020. u 10:13\nRASPRAVE O KONTROLI ORUŽJA: Oživele nakon novih propisa kojim je zabranjeno 1.550 modela vatrenog oružja\n12. 09. 2020. u 22:23\nPosebno se ističu i rezultati koji su postignuti u sprečavanju i suzbijanju trgovine narkoticima.\nKako objašnjava načelnik UKP-a, u političke svrhe zloupotrebljen je i slučaj prebijanja mladića u Novom Sadu.\nIz istog dela opozicije stižu i pozivi na rušenje pravosuđa i tužilaštva, kao i da se u potpunosti rasformira policija, a to Milačić vidi kao poziv na rušenje ustavnog poretka.\nBez obzira na napade, policija nastavlja da radi svoj posao, naglašava Milačić, koji ima i jasnu poruku za sve Beograđane.\nU poslednjih šest godina MUP Srbije i njegove organizacione jedinice beleže kontinuirani rast pozitivnih rezultata u svim oblastima svog delovanja, kaže Milačić, što, kako zaključuje, situaciju čini boljom nego pre 10 godina.\nkriminal bezbednost Ilija Milačić Uprava kriminalističke policije Beograda\nVLADIMIR UBIO, PA ZAPALIO BRATA: Evo šta se desilo pre zločina u Nišu, kamenom ga udarao u glavu\nNIŠLIJA Vladimir Dinić (33), koji je 26. decembra prošle godine ubio, a zatim zapalio svog brata od strica Slavoljuba (51), na osnovu sporazuma o priznanju krivice osuđen je na 15 godina zatvora što je maksimalna kazna koju Krivični zakonik propisuje za ovo krivično delo.\n11. 09. 2020. u 18:30\nVIKALA JE DA JE NIKO NEĆE DROGIRATI: Novi detalji zločina u zrenjaninskom naselju Bagljaš\nSTANISLAVA Milkovski, koja je, kako se sumnja, u utorak u ranim jutarnjim časovima, pred očima petogodišnje ćerkice, sa više uboda kuhinjskim nožem, u Zrenjaninu, usmrtila svog supruga Branislava, prema nezvaničnim informacijama, imala je velike psihičke probleme i zbog toga uzimala jake lekove, koji su po svemu sudeći prouzrokovali halucinacije...\n11. 09. 2020. u 12:28 >> 12:28\nPOTRESNA FOTOGRAFIJA: Kolumbijka pokušava da pomogne Strahinji Stojanoviću nakon eksplozije\nSTRAHINjA Stojanović likvidiran je danas na Novom Beogradu oko 12 sati u Ulici Omladinskih brigada tako što je u njegovom džipu ispod sedišta aktiviran eksploziv.\n13. 09. 2020. u 22:40\nKO SU STRAHINjINE LATINO DEVOJKE: Jedna je Španjolka, druga Kolumbijka, a obe su zbog Stojanovića bile žrtve eksplozija (FOTO)\nDVE devojke preminulog Strahinje Stojanovića (30), bile su žrtve eksplozija bombi, koje su postavljene na automobile, a po svemu sudeći bile su namenje žestokom momku sa "bogatim" dosijeom.\n13. 09. 2020. u 21:50\nOPERATIVNI PODACI O UBISTVU STRAHINjE: Na ovaj način su ubice locirale Stojanovića\nU STRAVIČNOJ eksploziji koja se dogodila juče usred bela dana, oko podneva, u Ulici Omladinskih brigada u Novom Beogradu, smrtno je stradao Strahinja Stojanović (30), dok je Kolumbijka Sonja Suarez Gomez (45), koja je bila na suvozačevom mestu, lakše povređena.\n13. 09. 2020. u 21:30\nKAKO JE LIKVIDIRAN STOJANOVIĆ: "Paklena naprava" postavljena ispod Strahinjinog sedišta\nPRVE analize podmetnutog eksploziva ukazuju da je u likvidaciji Strahinje Stojanovića najverovatnije korišćen plastični P500, poznatiji kao C-4. Na to ukazuju i ostaci džipa, jer se poslednjih godina u mafijaškim razračunavanjima na ulicama Beograda koristio ovaj eksploziv ili trotil.\n13. 09. 2020. u 20:38


Home / Kultura / Fenomenalni Prometeus Duo nastupio u Pirotu\nU Pirotu je u sali Doma kulture večeras održan fenomenalan koncert Prometesu Dua, koga čine Marko Stuparević na klaviru i Josef Abad, saksofonista.\nOvaj duo uglavnom nastupa po SAD, s obzirom da je Marko iz Njujorka, a Josef iz Konektikata, ali kako kažu za Pirotske vesti, koncertima u Srbiji su vrlo zadovoljni, i publikom, a posebno srdačnošću i gostoprimstvom, kao i prijemom kod publike.\n-Do sada smo svirali pedesetak koncerata po Americi uglavnom, svirali smo na Islandu, a u Americi smo svirali svuda. Večeras imamo program sastavljen od srpskih i američkih kompozitora. Sviraćemo dela našeg akademika Ivana Jeftića i Mite Aksentijevića i mlade kompozitorke Irine Stefanović kao i američkih kompozitora Geršvina, Bojčinskog, našeg profesora Briča. Inače, upoznali smo se na studijama, ja živim u Njujorku Josef u Hartvordu, Konektikatu-kazao je Marko.\nJosef je kazao za Pirotske vesti da se oni kao duo trude da program bude prilagođen širokom dijapazonu publike.\n-Naš program je generalno dobro primljen, imamo i neke moderne stvari koje ljudi mogu da razumeju, da prepoznaju. Srbiju volim – 100 posto. Ljudi su fenomenalni, prihvataju ono čime se bavimo, širokogrudi su i baš nam je čast da smo ovde u Srbiji, Beogradu, Pirotu-kazao je Pirotskim vestima Josef.\n"Sabljar" i ekipa oduševili publiku u prepunom Fuzz…\n← Previous Story Pismo za Badija, roman za decu i mlade Miloša Sokolovića biće predstavljen u Gimnaziji\nNext Story → Pola veka slikarskih vibracija Petra Djordjevića, pirotskog umetnika koji je izlagao i sa Pikasom


"Prese": Sa Ðinðiæem je umrla nada - B92.net\n"Prese": Sa Ðinðiæem je umrla nada\nBeè -- Osvræuæi se na desetogodišnjicu ubistva Zorana Ðinðiæa beèki list "Prese" ocenjuje da je sa ubistvom reformskog premijera u Srbiji umrla nada za promene.\nIzvor: Tanjug sreda, 13.03.2013. | 08:52\n"Barem seæanje na ubijenog bivšeg premijera još ujedinjuje njegove posvaðane naslednike. Bez reèi i sa cveæem u rukama su hiljade u utorak obišle grob Zorana Ðinðiæa", prenosi list i dodaje citat direktora pozorišta Kokana Mladenoviæa da je "Ðinðiæ bio poslednji koji je davao povod za nadu".\n"Prese" podseæa da je Zvezdan Jovanoviæ ispalio smrtonosni metak, da su uhapšeni i njegovi sauèesnici, ali da nikada nisu otkriveni ljudi iz pozadine, koji su postigli svoj cilj - sa Ðinðiæem je umrla i nada na promene.\nList istièe da su njegovo nasleðe zajedno prokockali njegovi naslednici i nekadašnji suparnici.\nNa putu od Ðinðiæa željene demokratizacije i približavanja zapadu èini se da je ova zemlja, pod teretom partijske i prijateljske privrede, krize, kao i nacionalistièke manipulacije, zastala, podvlaèi dnevnik. "Prese" naglašava i da su njegovi naslednici izbegavali obraèun sa obaveštajnim strukturama iz doba Miloševiæevog režima, i umesto toga su se upustili sa sumnjivim tajkunima.\nÐinðiæeve demokrate su mutirale u jednu partiju održavanja na vlasti, i zbog toga su prošle godine kažnjeni od svojih razoèaranih biraèa, konstatuje beèki list i prenosi da nekadašnji portparol Slobodana Miloševiæa Ivica Daèiæ u meðuvremenu citira nekadašnjeg protivniak Ðinðiæa, a duboki naklon došao je i od strane potpredsednika vlade Aleksandra Vuèiæa.\n"Kao "novi Ðinðiæ" se danas u srpskoj javnosti pominje èovek, koji je nekada želeo da preimenuje Bulevar Zorana Ðinðiæa u Bulevar Ratka Mladiæa", ukazuje "Prese".\nList ujedno prenosi i reèi majke ubijenog premijera, Mile, koja je kazala da bi bilo bolje da se razoktrije istina o smrti Zorana, jer što više vremena prolazi, to æe se osetiti njegovo nedostajanje, pošto je pokušao da reši ono sto do danas nije rešeno u Srbiji. "Habrost ga je koštala glave", poruèila je ona.\nIstièe ultimatum dat EU: Iran prelazi limit veæ 27. juna


Rezolucija o Preševskoj dolini uskoro pred poslanicima? | Radio Kosovska Mitrovica\nRezolucija o Preševskoj dolini uskoro pred poslanicima?\n10. September, 2018 18:48 |\nPredsednik Kosova Hašim Tači sastao se danas sa liderima Preševske doline. Na sastanku je predstavljen zahtev Rezolucije o pripajanju Preševske doline Kosovu koja datira iz 1992. godine.\nNakon sastanka, gradonačelnik Preševa Šćiprim Arifi pročitao je zahtev koji su potpisali politički predstavnici Albanaca iz Preševa, Bujanovca i Medveđe.\n“Mi smo predstavili ideju o rezoluciji koju treba da usvoji parlament Kosova, u smislu da podrže naš zahtev koji datira iz 1992. godine. Pripajanje Preševske doline je jedan od zahteva koji smo danas predstavili predsedniku Tačiju i on je to prihvatio kao otvoren akt. Mi ćemo konataktirati i šefove parlametarnih grupa, kako bismo inicirali narednu sednicu i kako bismo doneli nacrt te rezolucije”, kazao je Arifi.\n“Nadamo se da će poslanici u Skupštini poštovati naš zahtev i da će tako podržati predsednika i pregovarački tim u Briselu”, kazao je gradonačelnik Bujanovca Šaip Kamberi.\nKosovski predsednik Hašim Tači istakao je da je “ovo trenutak kada svi treba da se izdignemo iznad ličnih i političkih partijskih interesa“.\n“Preševo, Bujanovac i Medveđa su zajednički cilj i možemo ga ostvariti samo zajedno. Radićemo na tome da i predstavnici Preševske doline učestvuju u dijalogu između Kosova i Srbije”, kazao je Tači.\nNa pitanje da li se i kada može očekivati Tačijev skup u Preševskoj dolini, on je odgovorio:\n“Vi svi znate da sam ja u odsustvu osuđen od strane Srbije i tu kaznu meni Srbija nikada nije oprostila, niti sam ja tako nešto tražio. Ja sam predsednik i ponašaću se kao predsednik. Ne mogu da donesem odluku i da se fizički sukobim sa policijom Srbije. Kada je bilo vreme suočavanja, pokazao sam gde mi je mesto, zajedno sa svojim saborcima“, kazao je Tači.\n“Tokom posete predsednika Srbije Aleksandra Vučića severu, kosovske institucije su odgovorno ponašale”, kazao je Tači i dodao da je svaka poruka o pomirenju dobrodošla.\n“Svaka poruka i deo govora koji se odnosi na razumevanje, mir, dijalog, o sporazumu i pomirenju je dobrodošla i pozdravljam je. Isto toliko bilo je nepotrebno, a mogu reći i pogrešno, pominjanje i glorifikacija Slobodana Miloševića, kada se on povezuje sa genocidom od Slovenije do Kosova. On je čovek koji je u svetskim razmerama poznat kao ratni zločinac. Mislim da to stvara negativna i neprijateljska osećanja u trenutku kada govorimo o pomirenju, razumevanju i istorijskom sporazumu”, rekao je Tači.\nGovoreći o Zajednici srpskih opština, Tači je kazao da će biti formirana sa izvršnom kompetencijom, te da neće biti stvaranja Republike Srpske.


RTS :: Mihajlović: Zajedništvo važno u rešavanju pitanja KiM\nPolitika Mihajlović: Zajedništvo važno u rešavanju pitanja KiM\nMihajlović: Zajedništvo važno u rešavanju pitanja KiM\nnedelja, 12. avg 2018, 13:10 -> 14:28\nPotpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović ocenila je da je zajedništvo u rešavanju pitanja KiM važno zbog budućnosti Srbije i da samo oni kojima nije stalo do Srbije, već samo do vlasti i ličnog interesa, mogu da napadaju predsednika Republike zbog toga što se bavi tom temom.\n"Gde ste bili svih ovih godina? U svojim poslovima i busanju u grudi da je Kosovo Srbija, a sve ste uradili da Kosovo odvojite od Srbije. Dok ste bili na vlasti, niste imali hrabrosti ni za teške političke pregovore s kosovskim Albancima, niti da izađete pred građane Srbije i kažete kakva je situacija danas na Kosovu i u ostatku Srbije", navela je Mihajlovićeva.\nMinistarka je navela da oni nisu smeli da kažu ni gde će Srbija biti za 20 ili 30 godina, ako kosovsko pitanje budemo ignorisali zbog sitnih političkih interesa, ne mareći za posledice po stabilnost, po razvoj, po demografsku obnovu Srbije.\nPrema njenim rečima, danas, kad je Vučić kao predsednik Srbije konačno tu temu pokrenuo, kad se o tome razgovara i u Srbiji, i sa kosovskim Albancima i sa svetom, trebalo bi kao društvo svi da saberemo snage, ma koliko bili različiti.\n"I vi iz crkve, i vi iz civilnog društva, i mi koji smo u Vladi i na odgovornim pozicijama, i predstavnici drugih političkih stranaka. Naša snaga i volja je zajedništvo i to je ono što će voditi Srbiju i za 50 godina", dodala je ona.\n"Dali smo podršku Aleksandru Vučiću jer je pokazao da ume da se hvata u koštac i rešava teške probleme, za razliku od Đilasa, Jeremića, Obradovića i ostalih koji nude povratak u prošlost. I danas, dok se Vučić bavi opstankom Srbije, takvi vode računa samo o svojim sitnim političkim i ličnim interesima i napadima na njega pokušavaju da zaustave svaki razvoj i da kazne građane Srbije što nisu izabrali njih", rekla je Mihajlovićeva.\nPoptredsednica Vlade je poručila da svaka kap mržnje koju opozicija šalje predstavlja korak unazad za Srbiju.\n(nedelja, 12. avg 2018, 21:33)\nA oni brinu za Srbiju i njenu budućnost...


net Legalnom muzikom protiv tmurnih oblaka\nPošto smo imali pet dana pravog ljeta, treba na svaki način doskočiti ovim tmurnim danima, a osim leškarenja uz SF filmove, šta je bolje za to nego muzika? I još kada znate da slušanjem potpomažete omiljeni bend, boost raspoloženja je zagarantovan.\nsubota, 13 Septembar 2014 17:07\nZa one koji možda nisu znali, Deezer je odličan servis za streaming muzike koji pušta samo licenciranu muziku, što bi moglo biti pravo olakšanje svima onima koji ne žele razmišljati o prenošenju svoje muzičke kolekcije i legalnosti iste. Drugim riječima, baš kao i Spotify, Deezer je platforma koja ima moć da pirate pretvori u legalnu publiku.\nRiječ je o pariškom projektu koji trenutno u svojoj bazi ima oko 35 miliona pjesama, uz još 30.000 radio stanica i – što je najbitnije, 16 miliona aktivnih mjesečnih korisnika. Deezer je dostupan u 182 države, a u besplatnoj varijanti, za razliku od plaćene, sajtu možete pristupati samo preko weba. Ako i niste raspoloženi za plaćanje pretplate, svejedno ćete uživati u legalnom slušanju izvođača čije albume možda još uvijek niste nabavili.\nA šta dobivate u njihovoj Premium verziji? Definitivno jedan od najbitnijih dodataka, a to je pristup servisu na mobilnim uređajima, preko odlično dizajniranih aplikacija. Deezer ima aplikacije za skoro sve: iOS, Android, Windows Phone 8, Blackberry i Symbian. Tu je još par zanimljivih dodataka: download muzike za offline slušanje te aplikacija za Ubuntu Linux koja Deezer integriše direktno u Unity interfejs. Premium+ ima besplatnu probnu verziju u trajanju od petnaest dana, nakon čega plaćate 7 eura mjesečno za Deezerovu čaroliju, a najlakše ćete ga isprobati skidanjem mobilne aplikacije.\nNa Deezeru možete otkriti i neke nove izvođače zahvaljujući svakodnevnim preporukama njegovih muzičkih urednika, a ugodno iznenađenje bilo je vidjeti preporuku najnovijeg albuma našeg Dine Merlina, Hotel Nacional, vjerovatno skrojenu za naše tržište po uzoru na YouTube. Ovdje treba napomenuti da se ponuda muzike, čak i za Premium profile, blago razlikuje od zemlje do zemlje, što zavisi od ugovora i licenci koje je Deezer dogovorio sa umjetnicima i izdavačima. Zanimljivost servisa je i "Stateeztics" iliti Your Music ID, gdje vam Deezer različitim grafikonima i sličicama skreće pažnju na to kojom pjesmom ste bili opsjednuti posljednjih mjesec dana, koliko pjesama dnevno vam "doktor" preporučuje, itd. U svakom slučaju, simpatično.\nI ne očekujte spotove (meni ionako nisu bitni – većina izvođača i grupa koje slušam i nemaju neke fancy video spotove), jer Deezer je namijenjen audiofilima kojima video spotovi nisu na vrhu spiska kada biraju omiljenu muziku. Plaćeni korisnici će na raspolaganje čak dobiti i streaming kvalitetnijih verzija pjesama sa bitrateom od 320kbps.\nAko vam muzika predstavlja svojevrsnu svetinju bez koje ne možete zamisliti nijedan dan, ako nikada ne biste pristali na piratiziranje benda ili izvođača kojeg cijenite – onda je ovo pravi servis za vas. Nema puno boljih načina da potrošite nešto novca iz svog mjesečnog bužeta za online troškove, nego na podršku jednom ovakvom servisu. U moru utrošenih sredstava koja odlaze na online narudžbe različitih vrsta, nije zgoreg platiti za podršku umjetnicima. U svakom slučaju, bolje to, nego jednog dana čuti kako vam se omiljena grupa raspala zbog nedostatka novca.


OVAKO JE GOVORIO BEOGRADSKI SINDIKAT U CG 2018.: “Vučić i Milo prave poslove, a mi smo budale kojima oni prodaju priču o ljudskim pravima, Evropskoj uniji i podjelama” – Volim Podgoricu\nHome / NOVOSTI / Društvo / OVAKO JE GOVORIO BEOGRADSKI SINDIKAT U CG 2018.: “Vučić i Milo prave poslove, a mi smo budale kojima oni prodaju priču o ljudskim pravima, Evropskoj uniji i podjelama”\nVođa sastava Boegradski sindikat, inače advokat, Feđa Dimović, tokom gostovanja na nikšićkom Bedem festu prije dvije godien, odgovorio je na nekoliko pitanja u jednom intervjuu, a ti odgovori su dobili na aktuelnosti tokom poslednjih par mjeseci, naročito nakon odluke crnogorskog režima da članovima ove grupe zabrani ulazak u Crnu Goru gdje je trebalo da učestvuju u večerašnjoj litiji u Podgorici.\nBeogradski sindikat je, povodom protestnih litija u Crnoj Gori snimio pjesmu podrške koja je brzo postala veliki hit.\nDimović je istakao da je grupa natala davno, prije 20 godina, 1999. godine.\n“Željeli smo da ukažemo na problem u društvu, a muzika je bila najlogičniji način za to. Beogradski Sindikat nije samo muzički projekat, već neka vrsta društvenog projekta, promjene u društvu”, kazao je Dimović.\nBeogradskom sindikatu RAMPA za CG, policija kaže zbog BEZBJEDNOSTI: Podgoričani poslali poruku\n(VIDEO) GRUPA BEOGRADSKI SINDIKAT VRAĆENA SA CG GRANICE: Sviće zora ne može na litiju\nNa pitanje Analitike – koliko se razlikuje situacija u Srbiji od one u Crnoj Gori – Dimović je rekao:\n-Publika u Crnoj Gori je negativno skandirala i na jednog i na drugog predsjednika. Našem predsjedniku je idol vaš predsjednik, zato što je uspio 25 godina da bude na vlasti. To je zapravo ista organizacija, koja pravi međusobne poslove, kombinacije, ulažu u nekretnine, a mi smo budale kojima oni prodaju priču o ljudskim pravima, Evropskoj uniji i podjelama. Odgovor publike u Nikšiću na pjesmu “Sistem te laže” je znak da nešto treba da se promijeni i da smo svi u istom problemu, kaže Dimović.\nNa pitanje šta običan čovjek, onaj iz naroda može da uradi da bi se nešto promijenilo, Dimović kaže:\n-Za početak, neka misli svojom glavom. Posljednji spot smo uradili za pjesmu “Mozak”, a ona govori o tome da treba da se pročita knjiga, poveže sa ljudima… Mi smo samo inspiracija za te sitne promjene, dalje moraju sami. Ne možemo mi da riješimo stvari, da kažemo šta tačno treba da se uradi, da kažemo- “Evo, imaš 30 tačaka koje ćeš ti da ispuniš”. Moraš sam da se boriš za sebe, ali za početak uključi glavu, mozak i razmišljaj svojom glavom. Nismo ni mi u pravu uvijek, i mi griješimo, ali se trudimo da te greške popravimo. Samo u Bogu je istina, sve ostalo su neki životni ciljevi. Budi svoj čovjek i bori se, pomaži drugima i sve će doći na svoje..\nKONAČNO POZNATO: Korona virus NE OSTAJE na hljebu, voću, povrću, niti U VAZDUHU - https://t.co/dNrryBtBsy https://t.co/8awnN2AcEk34 minute ago\nKCCG: Na liječenju 14 osoba, jedan pacijent životno ugrožen - https://t.co/1UYoSmoEYc https://t.co/I6Eccf7ayC38 minuta ago\nUdruženje preduzetnica CG: Obezbijediti novčanu podršku preduzećima, subvencionirati plate... -… https://t.co/FpIiWnOiR749 minuta ago


Izvoz vina porastao 22 posto - Suvremena.hr\nveljača 20, 2020 287 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 17, 2020 1176 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 17, 2020 1188 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 17, 2020 1180 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 19, 2020 606 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 17, 2020 1183 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 9, 2020 4303 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 9, 2020 4222 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 6, 2020 5439 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 20, 2020 198 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 16, 2020 1667 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 13, 2020 2502 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 13, 2020 2497 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 11, 2020 3217 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 20, 2020 280 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 17, 2020 1166 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 17, 2020 1172 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 13, 2020 2523 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 13, 2020 2481 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 13, 2020 2512 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 12, 2020 2840 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 1, 2020 7574 0 CommentsBy: suvremena.hr\nsiječanj 26, 2020 10266 0 CommentsBy: suvremena.hr\nprosinac 14, 2019 31955 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 20, 2020 283 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 20, 2020 274 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 18, 2020 899 0 CommentsBy: suvremena.hr\nveljača 13, 2020 2469 0 CommentsBy: suvremena.hr\n- Updated veljača 11, 20192:11 am\n„Rast ugleda naših vina sada se već može vidjeti i kroz brojke. Izvoz vina u 2018. godini porastao je za više od 22 posto u prvih 11 mjeseci, u odnosu na prethodnu godinu, u segmentu vina više cjenovne kategorije – pjenušaca i vina u bocama. Budući da je malvazija jedno od omiljenih vina turista, očekujem da će upravo vina dati svoj doprinos i turističkoj ponudi i identitetu Hrvatske. Često govorimo kako treba brendirati Hrvatsku kao vinsku zemlju, i produljiti turističku sezonu, u čemu upravo Istra može poslužiti kao uzor,” rekao je potpredsjednik za poljoprivredu i turizam HGK Dragan Kovačević na svečanom otvorenju, nadodavši da će HGK i dalje kroz Udruženje vinarstva HGK i pomoću nacionalnoga brenda koji smo razvili, Vina Croatia – vina mosaica, raditi na međunarodnoj promociji vina, za što ćemo još snažnije uz vlastita sredstva koristiti i sredstava fondova EU i vinske omotnice.\n“Ovo je jedinstvena prigoda da se na jednom mjestu upoznaju s karakteristikama nove berbe, a 2018. je dala vina velikoga potencijala i visoke kvalitete. Ocijenio bih je kao vrlo dobru do odličnu, izdašniju što se količine tiče te meteorološki povoljnu, stoga danas imamo priliku kušati tipične malvazije s izraženom voćnošću i svježinom te punim tijelom“, kazao je Nikola Benvenuti, predsjednik Vinistre, Udruge vinara i vinogradara Istre.\n„Najveći broj vinara do sada na En Primeuru potvrđuje da ova jedinstvena manifestacija, koju smo prvi puta organizirali još 2012., iz godine u godinu raste. Raduje me što nam svake godine dolazi i sve veći broj ugostitelja, sommeliera, distributera, ali i ljubitelja vina koji uživaju u malvazijama iz svih dijelova Istre,’‘ dodao je Benvenuti.\nPrevious Post Aminess Gourmet Lab: David Skoko i drugi vrhunski stručnjaci podučavat će osoblje jedne od vodećih domaćih turističkih kompanija\nNext Post Tisak povisio plaće


Kurs italijanskog jezika za odrasle, Beograd - | Kursevi.com\nKurs italijanskog A1 - Kurs traje 3 meseca, sa fondom od 28 dvočasa, termini održavanja po dogovoru, 2 puta nedeljno po dvočas, početak kursa 5.5.2021. Cena kursa sa popustom 5.500,plaćanje u 2 rate.\nIntenzivan kurs italijanskog A1, traje 2 meseca sa fondom od 28 dvočasa, termini održavanja po dogovoru, 3 puta nedeljno po dvočas. Početak 5.5.2021 . Cena mesecne rate iznosi: 5500, din.\nOnline Kurs italijanskog, nivo A2, traje 2,5 meseca, sa fondom od 28 dvočasa, termini održavanja po dogovoru, 2 puta nedeljno po dvočas, početak kursa 5.5.2021. Cena mesecne rate iznosi: 5500, din.\nIntenzivan Kurs italijanskog, nivo A2, traje 2 meseca, sa fondom od 28 dvočasa, termini održavanja po dogovoru, 3 puta nedeljno po dvočas, početak kursa 5.5.2021. Cena mesecne rate iznosi: 5500, din.\nIntenzivan Kurs italijanskog, nivo B1, traje 3,5 meseca, sa fondom od 32 dvočasa, termini održavanja po dogovoru, 3 puta nedeljno po dvočas, početak kursa 5.5.2021. Cena mesecne rate iznosi: 5500, din.


Zbog čega će ERP biti ključan za poslovni svet nakon COVID-a - gopro.rs\nPandemija je zasigurno promenila svet. Naši životi i ekonomija će izgledati drugačije kada se svet ponovo vrati u normalu, što će definitivno uticati na način na koji radimo, naše poslovne procese i svakodnevne aktivnosti.\nJoš od 60-ih godina prošlog veka, kompanije širom sveta koriste ERP rešenja kako bi uskladili poslovne procese – od računovodstva, planiranja nabavki do upravljanja ljudskim resursima. Ali koja je uloga ERP rešenja za poslovni svet nakon COVID-a?\nERP će biti u centru novog načina poslovanja, pružajući rešenja, pozamašnu uštedu vremena i prednosti koje su potrebne kompanijama kako bi konstantno rasle i razvijale se. Kako će ERP rešenja to postići?\nERP podržava rad na daljinu\nAko je COVID nešto naučio kompanije širom sveta, to je, da je rad na daljinu i više nego izvodljiva opcija za skoro svaku kompaniju. Štaviše, veliki broj kompanija dozvoljava svojim zaposlenima da nastave sa radom na daljinu ukoliko to žele, pošto su primetile prednosti smanjenih operativnih troškova, stresa, i ostalih pogodnosti. ERP daje veliku prednost radu na daljinu, pružajući pozamašan broj načina za saradnju, pristup podacima i komunikaciju, nezavisno od lokacije.\nStvara fleksibilne lance nabavke\nFleksibilni lanci nabavke pomažu prilikom upravljanja ovakvim izazovima korišnjenjem eksternih podataka u cilju poboljšanja predviđanja ponude i potražnje. Kompanije bi takođe trebalo da razmotre povećanje i proširenje svog ekosistema dobavljača.\nSada je pravo vreme za kompanije da izgrade digitalan lanac snabdevanja i postanu pametni proizvođači Industrije 4.0. Sa oblakom (cloud-om) možete iskoristiti prednost vidljivosti u realnom vremenu, što može biti od velikog značaja kada je upravljanje lancima nabavke u pitanju. To pomaže kompanijama da bolje razumeju vremenske obrasce (na koje klimatske promene mogu da utiču) i razloge za kašnjenje dobavljača. Napokon se možete uključiti u donošenje odluka u realnom vremenu. I naravno, lanci nabavke će imati koristi od povećane efikasnosti i manjeg oslanjanja na ručne procese.\nAutomatizacija ubrzava isporuku robe potrošačima\nNakon COVID-a, donošenje odluka zasnovanih na podacima biće od ključnog značaja. Kroz automatizaciju koju poseduje svako moderno ERP rešenje, moći ćete da koristite izveštaje u realnom vremenu i analitičke kontrolne table kako biste sa minimalnim utroškom vremena pregledali sve svoje finansijske podatke.\nMere socijalnog distanciranja će zasigurno povećati potrebu za automatizacijom u maloprodajnim skladištima. Sve veća upotreba robota i ostale opreme za automatizaciju znatno povećava efikasnost i brzinu isporuke robe potrošačima. Ovo takođe važi i za sve vrste automatizacije, od jednostavnijih kao što su softverski vidžeti za automatizaciju procesa koji se ponavljaju, do rešenja koje poseduju veštačku inteligenciju sposobnu za digitalizaciju čitavih funkcija.\nAutomatizacija poboljšava efikasnost, produktivnost, fleksibilnost i smanjuje mogućnost greške. ERP pospešuje automatizaciju, što ga čini kičmom modernog poslovanja.\nOdaberite ERP rešenje koje će iću korak sa vašim poslovanjem


Kakve su vaše šanse? Najtraženiji prodavci, komercijalisti, vozači, magacioneri i operateri - Biznis Telegraf.rs\n11/02/20 | 11:47 ≫ 11:48\nKakve su vaše šanse? Najtraženiji prodavci, komercijalisti, vozači, magacioneri i operateri\nBroj oglasa za posao i potražnja za kadrovima porastao je prošle godine za 14 odsto u odnosu na 2018., a najtraženiji su bili prodavci, komercijalisti, vozači, magacioneri i telefonski operateri\nPoslodavci su tokom 2019. godine u preko 57% oglasa za posao tražili srednju stručnu spremu, dok se u nešto manje od 40% oglasa tražla visoka ili viša stručna sprema.\nOglasi na stranom jeziku činili su 24% ukupnog broja, od kojih se najviše tražio engleski, zatim nemački, mađarski i ruski.\nPorast takođe vidimo u oglasima koji su namenjeni osobama sa invaliditetom (ukupno 8%). U 2018. takvih oglasa je bilo 2845 dok je u 2019. raspisano skoro 30% oglasa više – 3693.\n11. februar 2020 | 13:39\nMoje šanse su propuštene. Čekajući boljitak prođe život. Jedino mogu da poručim deci da beže i da se ne osvrću. Ovde sa ovim lopinama nikada neće biti bolje. Znači "paljba"\n11. februar 2020 | 13:24\npa kako to majku mu, ja mislio da ce na birou biti najtrazeniji direktori i savetnici generalnog.\n11. februar 2020 | 12:58\nGde, u kojoj drzavi,nisam razumeo????


EU priznala kovid sertifikate Srbije - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » EU priznala kovid sertifikate Srbije\nFoto: EPA-EFE/OLIVIER HOSLET (Ilustracija)\nEvropska komisija usvojila je odluku o priznavanju digitalnih kovid sertifikata izdatih u Srbiji.\nEvropska komisija usvojila je, naime, danas četiri odluke kojima se potvrđuje da su kovid sertifikati koje izdaju Gruzija, Moldavija, Novi Zeland i Srbija ekvivalentni kovid sertifikatima EU, navodi se u odluci.\nKao rezultat ove odluke, četiri zemlje biće povezane sa EU sistemom i njihovi kovid sertifikati će biti prihvatani pod istim uslovima kao i EU kovid sertifikati.\nIstovremeno, ove četiri zemlje složile su se da prihvate EU kovid sertifikate za ulazak državljana EU na njihovu teritoriju, saopšteno je posle sastanka.\nEvropski komesar za proširenje Oliver Varheji rekao je uoči sastanka šefova diplomatija zemalja EU da ima dobre vesti koje se tiču kovid sertifikata.\n„To znači da će putovanja biti mnogo lakša za građane ovih zemalja, ali takođe znači i da će državljani evropskih zemalja biti u mogućnosti da putuju“, rekao je Varhelji.\nPosle Albanije i Severne Makedonije, Srbija ċe biti treċa zemlja Zapadnog Balkana čije će kovid potvrde biti priznate i na teritoriji EU, podseća Radio Slobodna Evropa.\nOvim potvrdama putnici mogu dokazati da su potpuno vakcinisani, da imaju negativan PCR test ili potvrdu da su u proteklih 180 dana preležali kovid, odnosno da imaju dovoljno antitela.\nDo sada svega 18 država izvan EU imaju standardizovane COVID-19 potvrde.\nŠefovi diplomatija zemalja EU raspravljaće danas u Briselu o Zapadnom Balkanu, pre svega o situaciji u Bosni i Hercegovini i odnosima Srbije i Kosova.\nKako je ranije saopštilo slovenačko predsedništvo EU, Zapadni Balkan jedna je od tema u fokusu sednice Saveta EU za spoljne poslove kojom će predsedavati visoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost Žozep Borel.\nEUEvropska komisijaKorona viruskovid sertifikat\nPolitika • danas 19:51\nStefanović: Srbija ostaje vojno neutralna i opredeljena za punopravno članstvo u EU\nSvet • danas 14:13


Čemu nas je naučila epidemija HIV-a - Plezir\nMeđunarodni dan borbe prtiv HIV/AIDS je prošao i obeležili smo ga razgovorom sa asocijacijom Duga koja pruža besplatno i anonimno testiranje na HIV kao i savetovalište. Međutim, mi želimo da iskoristimo još nekoliko dana u decembru kako bismo pričali o virusu koji je preplašio savremenog čoveka i obeležio decenije za nama.\nOdakle je došao HIV?\nNaučnici smatraju da se virus humano imunodeficijencije po prvi put pojavio kod čoveka još dvadesetih godina prošlog veka, u jednoj afričkoj državi. Ali kako? Srodan virus mu je zapravo SIV koji se javlja kod šimpanzi. Lovci su na neki način, bilo unošenjem mesa u organizam ove životinje ili nekim drugim putem, u sebe uneli ovaj virus, koji se zatim proširio na ljude. Put od Afrike, preko Haitija pa do Amerike potrajao je nekoliko decenija, ali je u Americi sav naučni svet ustao na noge.\nNaukom protiv stigmatizacije\nPrvi američki doktor koji se pobrinuo za pacijenta koji je imao AIDS bio je dr Majkl Gotlieb (Michel Gottlieb) nakon čega je objavio članak u novinama o simptomima i informacijama do kojih je tada došao. Osamdesetih godina Dr Gorlieb je oformio američku fondaciju za istraživanje o AIDS i učestvovao u mnogim protestima koji su se održali u Americi za vreme epidemije.\nAmerička lekarka koja je duboko u traumu epidemije HIV-a ostavila svoj otisak je Linda Laubenstain. Posvetila se istraživanju relacije između Kaposi sarkoma i HIV/AIDS-a o čemu je napisala knjigu, i ko-oformila neprofitnu organizaciju „Multitasking” koja je, izmeđuostalog, zapošljavala ljude pozitivne na HIV virus. Žena koja je svojim radom i aktivizmom inspirisala kolega i ljude u svim redovima protesta, ali i ministarstvo zdravlja države Njujork. Posle njene smrti ustanovljena je nagrada koja nosi lekarkino ime i daje se HIV/AIDS doktorima.\nKako se nije znalo mnogo o transmisiji ove bolesti ljudi su u strahu prilazili svojim voljenima. Naučnici su posle mnogo istraživanja utvrdili da je virus nemoguće preneti dodirom, vazduhom, ali i poljupcem. Fernando Aitui, italijanski imunolog, dokazao je svoju tvrdnju o nemogućnosti prenošenja virusa oralnim putem poljubivši ženu koja je bila HIV pozitivna.\nKontroverznost oko Nobelove nagrade za dostignuće na polju medicine nastala je nekoliko godine nakon otkrivanja da je virus HIV zaslužen za prouzrokovanje bolesti AIDS. Dva su tima istovremeno radila na ovom otkriću, jedan je bio u Francuskoj drugi u Americi. Do zbrke dolazi kada je jedan vođa tima dobio ovu prestižnu nagradu, a drugi nije. Bilo kako bilo, Luk Montagner je, uz svoj tim, podelio nagradu sa Haraldom zur Hausenom koji je bio zaslužen za dostignuće na polju otkrivanja da je HPV virus glavni uzročnik raka grlića materice.\nDanas smo u mogućnosti da slobodno razgovaramo o ovoj temi zahvaljujući mnogim ljudima koji su se borili za tu mogućnost. Situacija nije sjajna, nerazvijene države još uvek se jako teško nose sa ovom bolešću, i dalje previše ljudi umire od AIDS-a, ali je borba na svetskom planu promenila artiljeriju, sada se protiv stigmatizacije i diskriminacije ljudi obolelih od virusa HIV-a bitka drugačije bije – znanjem i razumevanjem, pružanjem podrške i pomoći.\nNepotrebno je podsetiti na užasnu činjenicu da je američka vlada, pred sam početak razbuktavanja epidemije, ignorisala ozbiljnost pacijenata u bolnicama isključivo zbog njihove seksualnosti. Kao podrška LGBT komuni nekoliko Njujorčana oformilo je „liniju pomoći”, odnosno volontersku službu telefonske pomoći. Te, 1982. godine, aktivista Majkl Kalen i Ričard Berkovic napisali su knjigu o tome kako biti seksualno aktivan tokom epidemije, kao neku vrstu priručnika, navodeći odgovarajuće načine zaštite i savetovanja vezana za smanjivanje rizika od zaraze HIV virusom.\nDajana Feinsten, gradonačelnica San Franciska, pokrenula je „Nedelju svesti o AIDS-u” iskoristivši sve dotadašnje resurse kako bi edukovala omladinu. Aktivista Kleve Džons zaslužen je za organizovanje NAMES memorijalnog projekta. Mnogi ljudi koji su preminuli od posledica AIDS-a nisu bili sahranjeni na prikladan način. Upravo zbog ove tragične socijalne diskriminacije volonteri su napravili „The Quilt”, odnosno jorgan, na kome su ispisali imena preminulih ljudi. Po prvi put jorgan je prostrt 11. oktobra 1987. godine na dugačkoj travnatoj površini, Nacionalnoj aleji, u Vašingtonu kao deo marša za gej prava.\nfoto: Shayna Brennan/Associated Press\nSvet se menja, društvo evoluira, ali se ljudske priče, porazi i pobede, moraju s vremena na vreme pomenuti, kako se značaj ne bi izgubio, jer uvek treba biti zahvalan na nasledstvu.\nTAGS: AIDSHIVMilica AntićPlezirPlezir magazin


KAO NEKADA: Na lokalnim izborima u Mionici povratak crno-crvene koalicije Dačića, Šešelja i Palme | Vesti | Kurir\nPOČEO SINHRONIZOVANI NAPAD NA VUČIĆA! U toku akcija iz nekoliko centara, 13\t219\n18.12.2017. 20:25h 18.12.2017. 22:42h\nPrešavši preko teških reči koje su jedan drugom upućivali, i Dačić i Šešelj govore o mogućnosti da se, kako kažu, patriotski front s jedne opštine proširi na celu Srbiju\nKao nekada. Dačićevi socijalisti, sa partnerom Draganom Markovićem Palmom ponovo u koaliciji sa Šešeljevim radikalima. Za sada samo u Mionici, gde je trojka udružila snage na lokalnim izborima.\nPrešavši preko teških reči koje su jedan drugom upućivali, i Dačić i Šešelj govore o mogućnosti da se, kako kažu, patriotski front s jedne opštine proširi na celu Srbiju.\nMože - tako je mioničkim socijalistima odgovorio lider partije kada su ga pitali da li mogu da uđu u koaliciju s radikalima.\nŠešelj: Jesi se malo štrecnuo?\nŠtrecnula se celokupna javnost, jer prvi put od izručenja Slobodana Miloševića, Dačića i Šešelja vidi ponovo zajedno.\n"Pa nije ova koalicija zalutala, ova koalicija je prirodna, to što dosad nismo bili u koaliciji je što je Šešelj bio na privremenom radu. On je radio za Srbiju gospodo, za svakog od nas u Srbiji", poručuje predsednik Jedinstvene Srbije Dragan Marković Palma.\n"Ja želim da mu se zahvalim u ime naše partije na korektnom odnosu prema Slobodanu Miloševiću u najtežim trenucima", kaže predsednik SPS Ivica Dačić.\nIako ideološki, kako sam Dačić kaže, različiti, u jednom su tvrdi socijalisti i radikali isti.\nDačić: Što da ne i parlamentarni kad već idemo na izbore\n"A to je da mi nikad nismo bili izdajnici Srbije", rekao je Dačić.\nU maju ove godine, Vojislav Šešelj govorio je drugačije.\n"Pa čekaj bre, šta je SPS, Ivica Dačić? Kakav je to političar? Izdao Miloševića. Vučić napravio vola od njega. Volusinu".\nKoalicija u Mionici bacila je u zaborav i mnogo uvredljivije reči, ali i ozbiljne optužbe koje su dvojica lidera razmenjivala decenijama unazad. Sada su, kaže za N1 Vojislav Šešelj, važni zajednički interesi.\nZnači, opraštate Dačiću teške reči?\n"Nikom ja ništa ne opraštam, niti meni neko treba nešto da oprašta, ja sam vam rekao kako je to u politici. Ako ćemo mi raspravljati šta je ko kome rekao od Kosova na ovamo, onda treba da se posvetimo nekom drugom poslu", odgovara predsednik SRS Vojislav Šešelj.\nMionica je, kaže Šešelj, eksperiment. Otvara li taj eksperiment prostor za saradnju sa socijalistima i u Beogradu - sve je moguće, kaže lider radikala, ali, dodaje, ništa nije dogovoreno.\n"Na kraju krajeva, što nas više ima, time ćemo ojačati taj front nekih patriotskih snaga i na nivou republike Srbije", kaže Dačić.\nJer s kim će socijalisti u Beogradu, ako ih naprednjaci ne stave na listu?\nPovratak crveno - crne koalicije zato, iako čudan, nije nemoguć, ocenjuje politički analitičar Cvjetin Milivojević. Veruje da bi takvo spajanje, s aspekta matematike, pozdravili i naprednjaci.\n"Radikali sa sobom donose sigurno 3-4% glasova, možda čak i cenzus, ali to su glasovi koji bi se izgubili, a ovako bi bili na neki način SNS-a, jer u ovom trenutku mi se čini da oni koji donose odluku u radikalima, mislim na gospodina Šešelja - on je skloniji koaliciji s naprednjacima, bez obzira šta su mu učinili, nego s opozicijom", smatra Cvijetin Milivojević.\nJer izgleda, konstatuje sagovornik N1, da se, kako kaže, "patriotizam ponovo sipa u traktore".\nIvica DačićVojislav ŠešeljDragan Marković PalmaMionicakoalicijaSPSJSSRS


Predstavnici Generacije BiH za Europu na sastanku s Ivom Josipovićem | Vitez.info\nPredstavnici Generacije BiH za Europu na sastanku s Ivom Josipovićem\nJučer je 7 predstavnika Generacije BiH za Europu, među kojima i Vitežanin Ivan Sajević, zajedno s predstavnicom EUSR imalo sastanak s predsjednikom Republike Hrvatske Ivom Josipovićem, članovima njegovog najužeg kabineta te veleposlanikom RH u BiH Tončijem Stiničićem.\nSastanak je organiziran na poziv predsjednika Josipovića što je svakako bio neočekivan i veliki kompliment radu Generacije BiH za Europu s najvišeg nivoa iz Republike Hrvatske.\nNa sastanku se razgovarali o viziji Generacije BiH za Europu, mogućoj implementaciji, proširenju suradnje i ovakvog rada na regionalni nivou. U razgovoru je naglašeno da su promjene u BiH unutarnja stvar zemlje, ali i da je sigurno Generacija BiH, generacija koja mora preuzeti odgovornost. Logičan slijed događaja je da će mladi ljudi uključeni u Generaciju BiH za Europu, neovisno o Generaciji, u narednim godinama preuzimati ključne pozicije u BiH.\nPredsjednik Josipović je savjetovao da se izdvoji 4-5 prioirteta i da se radi na njihovoj implementaciji. Predsjednik Josipović je poručio kako se moraju uvažavati principi ravnopravnosti konstituivnih naroda te da bi naredni korak trebao biti konkretan rezultat, kako se ne bi izgubila velika energija i entuzijazam mladih okupljenih oko ideje.\nSvaka od zemalja regiona ima svoje unutrašnje izazove, ali izazovi postoje i na regionalnom nivou. Jedna od ideja koja je dobila načelnu podršku je da se pokuša uspostavljanje inicijative mladih i na regionalnom nivou, posebno BiH-Hrvatska-Srbija.\nPrethodni članakJosip Kvasina: Nismo mogli odustati i zbog hrvatskih birača\nSljedeći članakU teškoj prometnoj nesreći dvoje poginulih


Dijabetes najveći faktor rizika neuropatije | Zdravlje | Novosti.rs\nDijabetes najveći faktor rizika neuropatije\nZ.O.JOKSOVIĆ | 18. jun 2012. 11:58 | Komentara: 5\nNajvažniji simptom neuropatija je stalno prisutno žarenje i trnjenje u šakama i stopalima, kao i topljenje mišića šaka, stopala i potkolenica. O ovoj temi za Život plus govori prof. dr Zorica Stević\nKod lečenja dijabetične neuropatije najvažnija je prevencija\nNeuropatije, odnosno oštećenja perifernih živaca su oboljenja koja izuzetno otežavaju svakodnevno funkcionisanje i normalan život, jer oni koji pate od njih vrlo često trpe stalno prisutan bol. Ukoliko se bolest ne otkrije na vreme i terapijski makar zaleči, prognoze nisu mnogo optimistične. O kakvoj grupi bolesti je reč, kako se one oktrivaju i leče, za čitaoce "Života plus" objašnjava specijalista neurolog prof. dr Zorica Stević iz Klinike za neurologiju Kliničkog centra Srbije.\n- Neuropatije predstavljaju grupu bolesti koje dovode do oštećenja perifernih živaca ruku i nogu. U opštoj populaciji njihova učestalost je oko deset procenata. Mogu da se jave u bilo kom životnom dobu, ali su znatno češće posle šezdesete godine. Oboleli, koji obično ne znaju da imaju neuropatiju, najčešće se žale da u šakama i stopalima osećaju trnjenje, žarenje, mravinjanje. Međutim, konstantni bol najvažniji je simptom koji otežava normalan život osobama sa ovim problemima. A kada dođe do topljenja mišića šaka, stopala i potkolenica, onda je bolest poprimila veoma ozbiljan tok. Oboleli, zbog sve izraženijih tegoba postaje nespretan u hodu, stopala im zapinju o podlogu. Uz to, sve manje uspeva da obavlja precizne pokrete prstima. Po pravilu, opisane tegobe javljaju se simetrično na šakama i stopalima, ili u nekim slučajevima samo na stopalima. Tegobe mogu da zahvate i samo jedan periferni živac i tada se radi o mononeuropatiji, a može da bude zahvaćeno i više živaca asimetrično, pri čemu je reč o multiplim neuropatijama.\nFIZIČKA AKTIVNOSTFizička aktivnost veoma je važna da se dijabetes ne bi iskomplikovao i prešao u dijabetičnu neuropatiju. Umerenom fizičkom aktivnošću kontroliše se telesna masa, a gubitkom suvišnih kilograma povećava se kontrola nivoa glukoze u krvi, koja predstavlja ključni faktor za nastanak komplikacija. Osim toga, fizička aktivnost smanjuje kardiovaskularne faktore rizika koji, u kombinaciji sa dijabetesom, dovode do aterosklerotske bolesti srca i krvnih sudova. Pored navedenog, fizička aktivnost značajno smanjuje i stres.\n* Šta izaziva neuropatije?\n- Uzroci su brojni, ali je šećerna bolest najznačajniji faktor rizika. Na dijabetične neuropatije u proseku otpada jedna petina svih neuropatija ukupno. One se javljaju kao komplikacija dijabetesa u čak 50 do 70 odsto slučajeva. Posebno su izražene kod dijabetičara koji boluju duže vreme ili nemaju adekvatan tretman bolesti. Zbog porasta kardiovaskularnih bolesti i dijabetesa, očekuje se da će do 2030. godine biti duplo više dijabetičara, a samim tim i dijabetičnih neuropatija kod osoba starijih od 50 i 60 godina.\n* Koje su još neuropatije značajne?\n- Druge po učestalosti su autoimune, zapaljenske bolesti perifernih živaca, koje se, takođe, sreću kod jedne petine obolelih. Zapaljenski proces zahvata korenove perifernih živaca, a ako se ove neuropatije na vreme ne prepoznaju i leče, mogu dovesti do značajnog stepena invaliditeta. Takav je, primera radi, lupus, koji predstavlja sistemsku bolest vezivnog tkiva, a koje prati oštećenje perifernih živaca. Inače, zbog slabosti ruku, nogu i mišića za disanje, osoba može biti i vitalno ugrožena.\n* Postoje li još neke neuropatije na koje treba obratiti pažnju?\n- Na našim prostorima karakteristične su i neuropatije koje nastaju usled prekomernog korišćenja alkohola. Takođe, sa porastom učestalosti malignih oboljenja u našoj populaciji, sve su prisutnije neuropatije koje nastaju kao posledica komplikacija samog malignog oboljenja, ili one nastale usled primene citostatika. Ovde je karakteristično da zbog toksičnog dejstva citostatika stradaju periferni nervi na rukama i nogama. Zajedničko svim navedenim neuropatijama je da nisu nasledne, već stečene.\n* Da li to znači da postoje i urođene neuropatije?\n- Nasledne bolesti perifernih živaca postoje, ali na sreću nisu tako česte. One se dijagnostikuju kod svega deset odsto obolelih. Iako se bolesnici zbog istovetnih simptoma kao kod stečenih neuropatija javljaju lekaru opšte prakse, a potom i drugim specijalistima, bolest vrlo često ostaje dugo neprepoznata. Lekari obično tegobe izražene u vidu trnjenja, bolova i nestabilnosti pri hodu kod mlađih najčešće povezuju sa degenerativnim bolestima kičme, a kod starijih sa problemima uzrokovanim lošom cirkulacijom. Zato bi bilo uputno da, pre donošenja konačne dijagnoze, lekari opšte prakse pomisle i na ovu grupu bolesti, i pacijenta upute na pregled kod neurologa.\n* Da li neuropatije mogu da se izleče?\n- Kod većine, a pogotovo ako se radi o autoimunim neuropatijama, može da se očekuje vrlo značajan ili kompletan oporavak. Ali da bi lečenje bilo uspešno, neophodno je postavljanje blagovremene dijagnoze i primena odgovarajuće terapije. Pojedinačno posmatrano, kod dijabetične neuropatije osnovu terapije čini dobra regulacija šećera u krvi. Postoji i mogućnost primene lekova koji u izvesnom stepenu obnavljaju oštećene živce. U svakom slučaju, vrlo je važno odrediti odgovarajuć lek za bol, jer je to najdominantniji simptom bolesti. Lek mora da bude takav da makar ublaži, ako nije u mogućnosti da u potpunosti ukloni bol. Uz sve ovo, vrlo je važna svakodnevna umerena fizička aktivnost pod nadzorom neurologa i fizijatra. Kontinuirana fizička aktivnost i zdrav način ishrane predstavljaju odličnu prevenciju za nastanak neuropatije.\nU Neurološkoj klinici KCS od pre mesec dana počeo je sa radom prvi Centar za polineuropatije u Srbiji, koji ima za cilj da obolelima pruži što adekvatniju dijagnostiku i lečenje. Zahvaljujući ovom centru, u okviru koga će se obavljati ambulantna dijagnostika i lečenje, smanjiće se broj nepotrebnog ležanja u bolnici, što je za pacijenta i mnogo skuplje i nekomfornije. S obzirom na to da se radi o čestoj bolesti, bitan preduslov za lečenje u centru je da se pacijenti sa navedenim simptomima prvo obrate neurologu u regionalnom domu zdravlja. Neurolog tada, na osnovu pregleda i samog toka bolesti, odlučuje da li je potrebna dopuna dijagnostike i lečenje u Centru za polineuropatije KCS - objašnjava dr Stević, rukovodilac tima neurologa uključenih u rad Centra.\nU zavisnosti od potreba obolelog, u Centru se pored neurologa angažuje i psiholog, fizijatar, nutricionista, socijalni radnik. Kod pacijenata kod kojih se sumnja da imaju nasledne polineuropatije, sprovodi se i genetska dijagnostika kao i davanje saveta za buduće zdravo potomstvo. Treba napomenuti da se pored tek otvorenog Centra u Beogradu, planira otvaranje centara i u drugim većim gradovima Srbije, sa idejom da se stvore svi potrebni preduslovi neophodni za lečenje obolelih. Na ovaj način pacijenti sa različitim oblicima polineuropatija moći će da dobiju odgovarajuću dijagnostiku i lečenje, a samim tim bitno poboljšaju kvalitet života.\nKod lečenja dijabetične neuropatije najvažnija je prevencija. To podrazumeva striktno održavanje normalnog nivoa šećera u krvi, redukovanje prekomerne telesne težine, kontrolisanje nivoa masti u krvi... Pušači treba da ostave cigarete, alkohol i da počnu zdravo i izbalansirano da se hrane. Prve godine bolesti od dijabetesa najkritičnije su za razvoj neuropatije. Zbog toga je redovna kontrola od izuzetne važnosti, što bi trebalo da na umu ima svaki dijabetičar.


EU ulaže 1 mil EUR u primarnu selekciju otpada u Užicu - OGLASNA TABLA\n14 септембра, 2019 0315\nU Užicu i Tuzli 5.000 domaćinstava obuhvaćeno je projektom “Predgrađa recikliraju”, koji treba da doprinese unapređenju efikasnosti javnih usluga u oblasti upravljanja komunalnim otpadom i uspostavljanju sistema primarne selekcije otpada u prigradskim naseljima ova dva grada.\nNosilac projekta je Regionalni centar za upravljanje otpadom “Duboko” iz Užica, koja radi od 2011.godine i prima otpad iz 9 lokalnih samouprava sa područja Zlatiborskog i Moravičkog okruga, piše portal ZoomUe.\n– Za proteklih 8 godina na deponiju je stiglo 572.000 tona komunalnog otpada, od kojih je 33.000 tona odvojeno kao sekundarna sirovina. To je nedovoljno, jer na Duboko dolazi mešan otpad, od koga samo mali deo može da se vrati u cirkularnu ekonomiju. Zato od ovog projekta očekujemo smanjenje troškova, zastoja i kvarova i finansijsku dobit – rekao je direktor Dubokog Momir Milovanović.\n– Takođe koncept cirkularne ekonomije koji podrazumeva da sirovina bude permanentno u upotrebi, zahteva primarnu selekciju, jer kroz nju se dobija kvalitetna sirovina za reciklažnu industriju. Više sirovina znači i nova radna mesta, a najvažnije je da na taj način čistimo naše deponije i gradove – naglasio je Radović.\nProjekat “Predgrađa recikliraju” predviđa i povećanje tehničkih i kadrovskih kapaciteta komunalnih preduzeća za odvojeno sakupljanje otpada u Užicu i Tuzli.\n– U Užicu će biti nabavljeno 5.000 kontejnera, kamion smećar, 20 kontejnera za staklo i 300 kompostera. Svako prigradsko domaćinstvo početkom naredne godine dobiće po 2 kontejnera za selekciju otpada – rekla je direktorka užičkog Bioktoša Mirjana Radivojčević.\n– Tako ćemo sa skoro milion evra koje sufinansira Evropska unija imati sve preduslove da do kraja 2021.godine Užice bude grad za primer u Srbiji u rešavanju pitanja primarne selekcije komunalnog otpada – naglasio je Petković.\nProjekat “Predgrađa recikliraju” i uspostavljanje sistema upravljanja otpadom u prigradskim naseljima Užica i Tuzle trajaće 18 meseci. Pored Regionalnog centra za upravljanje otpadom Duboko u njemu učestvuju i JKP Komunalac iz Tuzle, Centar za ekologiju i energiju Tuzla i JKP Bioktoš iz Užica, piše portal ZoomUe.


Predmet žudnje: Mala bordo torba od antilopa sa krupnim resama by Burberry\nNaslovna | Moda | Aksesoari | Predmet žudnje: Mala bordo torba od antilopa sa krupnim resama by Burberry\nOva torba je san snovaaaaa!\nBoho i dalje opstaje kao jedan od glavnih trendova. Isti slučaj je sa prevrnutom kožom i prelepom bordo bojom pa nas ne čudi što se prestižna britanska kuća Burberry odlučila upravo za dizajniranje jednog ovako trendi aksesoara!\nJoš ako dodamo da ga krasi zlatni lanac i krupnije rese, pa kako da se ne zaljubite!\nNaime, surfujući netom naišli smo na ovu malu "bombu" Burberryja koja izgleda savršeno za zimske večeri, bez obzira da li je u pitanju neka casual prilika ili malo svečanija.\nOva boja najviše odgovara skladnom miksu tople narandžaste "merlot" i vatrenocrvene. Za otmenu notu pored boje se pobrinuo i materijal, prefinjeni antilop ali i kaiš u vidu zlatnih lanaca.\nRese Koža Torba sa kaišem Aksesoari\nPoppy X Aquazzura\nČizme koje želimo: Fantastične Poppy Delevingne čizmice sa kanapom i kićankama\nPoppy Delevingne X Aquazzura je možda i najbolja saradnja u svetu aksesoara ove godine....\nPredmet žudnje: Neodoljiva Bvlgari Serpenti torba\nNaprosto oduzima dah...


Emisija Jelen Top 10 na RTS-u! – CLUBBING.RS\nEmisija Jelen Top 10 na RTS-u!\nJune 14, 2010 • No Comments •Latest\nMuzička emisija Jelen Top 10, jedina emisija koja promoviše savremenu domaću pop i rok scenu i mlade bendove iz Srbije i regiona, od nedelje, 13. juna, premijerno će se emitovati na drugom programu RTS-a!\nOsim promene kanala startujemo i u novom terminu i to svake nedelje od 22h! Jedinstvena muzička emisija Jelen Top 10 nastavlja sa promovisanjem dobre i kvalitetne muzike i tokom leta, pružajući brojnim gledaocima, na kraju vikenda, pravu meru informacija upakovanu u originalan i provokativan TV program.\nŠarmantni voditelj emisije Lazar Sakan imaće zadatak da Vas upozna sa novim i kvalitetnim bendovima sa domaće muzičke scene ali i da Vas informiše o svim aktuelnim kulturnim i muzičkim događajima koji su se, u nedelji za nama, održali u Beogradu.\nPrvo u nizu noviteta očekuje Vas već u narednom izdanju Vaše omiljene muzičke emisije kada će se kao gošća-voditeljka oprobati Aleksandra Kovač i tom prilikom proveriti da li je Lazar naučio da peva.\nVoditelj Lazar Sakan\nNovi voditeljski tandem ugostiće ove nedelje Koyot-a, predstavnka regge pokreta sa zavidnom inostranom karijerom, koji će slušaocima predstaviti jednu od svojih numera. Ne propustite Jelen Top 10, u nedelju, tačno u 22h na drugom programu RTS-a i saznajte koje je to iznenađenje Lazar pripremio svojoj gošći!\nKo će se naći na Jelen Top 10 listi određivaće uređivački tim Jelen Top 10 emisije, ali ćete za redosled bendova na listi glasati Vi sami – glasanjem na sajtu www.jelenpivo.com


Izvor: Kurir.rs/Alo/Lokalne novine | Obrenovac, 25.10.2021.\n- Kod nas je zamena od 500 do 1.500 dinara po gumi. Dakle, ukupno, zavisno od toga koji pneumatik je u pitanju, od 2.000 do 6.000. Od vulkanizera do vulkanizera u Beogradu cena se ne razlikuje mnogo. S druge strane, u unutrašnjosti je zamena nešto jeftinija - rekao nam je vlasnik servisa, i dodao da nemaju slobodnih temina u narednih pet-šest dana.\n- pojedinci 10.000-20.000\n- preduzetnici 50.000-20.000\n- firme 100.000-800.000


Uspješno održana Atlantbh Dev Days radionica u Bihaću\nObjavljeno: 19.05.2017. u 17:11 | Izvor: ABC.ba\nOvo je bio prvi događaj na kojem su studenti, učenici srednjih škola i svi oni koji posjeduju predznanje iz informatike uz mentorstvo inžinjera koji rade u Atlantbh firmi i studenata ETF-a i članova organizacije EESTEC iz Sarajeva radili na izradi web aplikacije. Učesnici radionice su bili podijeljeni u timove, a njihov zadatak je bio da u kratkom periodu naprave funkcionalan proizvod i prezentuju ga pred žirijem kojeg čine članovi domaće IT firme IDK Studio iz Bihaća, Tehničkog fakutleta i firme Atlantbh. Pobjedničkom timu su uručene nagrade.\nKao jedan među najmlađim kandidatima je Din Ferizović, učenik Unsko-sanskog koledža koji je osvojio prvo mjesto na takmičenju Informatix u Rumuniji iz kategorije programiranja. „Odlučio sam učestvovati da radim u timu i i da unaprijedim neke nove vještine“ kazao je Din.\nDenis Kajdić student 3. godine FIT-a u Mostaru kaže: „Budući da sam čuo za DevDays u Bihaću, odlučio sam se priajaviti s ciljem da upoznam nove tehnologije, doprinese, timu da riješimo zadane zadatke“.\nPosebno nam je drago da je pored studenata velik broj srednjoškolaca i to da su učesnici ne samo iz Bihaća već i iz ostalih gradova USK. Kroz ovaj događaj vidjeli smo da zainteresiranost i motivacija među mladim ljudima postoji i da su prepoznali važnost IT sektora i mogućnost da se u tom pravcu razvijaju. Iz tog razloga je važno da što prije osposobimo Co-working prostor i krenemo aktivno raditi na edukacijama, radionicama ovakvog tipa i općenito popularizirati zanimanja u IT-u među mladima u Unsko-sanskom kantonu.\nOčekuju nas temperature i do 30°C, za vikend će biti jako vruće!\nVlada USK: Prijem za ambasadoricu Republike Slovenije Zoricu Bukinac\nBihać: Sastanak o migrantima bez predstavnika ministarstava