Pušten u rad Centar za prikupljanje i obradu podataka i punjač za električne automobile | Energetski portal Srbije\n25.02. 2021 Vesti | Srbija\nCentar za prikupljanje i obradu podataka o saobraćaju na autoputevima u Srbiji otvoren je danas na naplatnoj stanici „Beograd“ u Vrčinu. Predsednica Vlade Ana Brnabić, obišla je ovaj Centar i ujedno je proverila kako radi punjač za električne automobile.\nOna je navela da će Centar povećati bezbednost učesnika u saobraćaju i doprineti zaštiti životne sredine. Ujedno je čestitala JP „Putevi Srbije“ na modernizaciji i digitalizaciji praćenja saobraćaja, objasnivši da taj centar obrađuje sve podatke sa nadzornih kamera na auto-putu i naplatnih stanica i da se iz njega upravlja svom signalizacijom na auto-putevima u Srbiji.\n“Centar za prikupljanje i obradu podataka o saobraćaju na auto-putevima omogućiće i da se proverava brzina vozila i dobiju podaci o njihovim registarskim tablicama i prosečnoj brzini kojom su se kretali na auto-putu. Ceo ovaj projekat uradio je Institut „Mihajlo Pupin“, a država će i ubuduće podržavati domaću pamet i inovacije kako bi naša privreda bila konkurentnija, što će se raditi kroz Fond za inovacionu delatnost, Fond za nauku, ali i mnoge druge fondove”, istakla je premijerka.\nOna je iskoristila priliku da proveri kako radi punjač za električne automobile, koji se nalazi nakon naplatne rampe u Vrčinu, iz pravca Niš-Beograd. Ovaj punjač predstavlja najavu razvoja elektromobilnosti koja bi trebalo da doprinese značajnom smanjenju aerozagađenja u zemlji. Kako je premijerka precizirala, trenutno imamo osam punjača na auto-putevima u Srbiji, budžetom za ovu godinu predviđeno je još 10, a po gradovima i opštinama u Srbiji još ih ima oko 90, navodi se na sajtu Vlade.\nPunjač ABB HP 175 koji se nalazi kod naplatne rampe u Vrčinu nedavno je ugradila kompanija MT-KOMEX i integrisala ga u prvu regionalnu platformu charge&GO. Ovaj sistem za naplatu korišćenja mesta za punjenje omogućava brzo i lako punjenje električnih vozila a vozačima je na raspolaganju i mobilna aplikacija charge&GO za Android i iOS telefone.\n“Biće izmenjen zakon kako bi počelo da se naplaćuje punjenje vozila na struju na elektropunjačima, “Putevi Srbije” pokrenuli su inicijativu da se za 13 odsto smanji putarina za električna i hibridna vozila”, rekla je Ana Brnabić.\nMinistarka zaštite životne sredine Irena Vujović, rekla je da davanjem subvencija za kupovinu električnih i hibridnih vozila, kao i izgradnjom neophodne prateće infrastrukture, građani se podstiču na kupovinu ekološki čistijih vozila.\nKako je navela saobraćaj svuda u svetu, posebno u velikim gradovima, značajan je uzročnik aerozagađenja, sa prosečnom emisijom ugljen-dioksida od 22 odsto, a partikularnih čestica 12 odsto. Prema nekim predviđanjima, u Evropi će narednih godina svako treće vozilo biti na ekološki prihvatljiviji pogon, što je standard kojem i Srbija teži.\nCentar za prikupljanje i obradu podataka o saobraćaju na autoputevima u Srbiji


Siberie Mon Amour Eliksir Za Kupanje Za Oporavak Kože, 250ml\nKremasta tekstura i senzualni miris ovog proizvoda pretvaraju kupanje u nevjerovatno zadovoljstvo. ..\nSiberie Mon Amour Glamurozna esencija za lice, vrat i dekolte ''Ruža sa Dalekog istoka'' 30ml\nInspisana ritualima ljepote istočnog Sibira ova lagana esencija osvježava kožu i aktivira interne r..\nSiberie Mon Amour Krema Za Predio Oko Očiju "Sjaj Bajkala", 30ml\nLagana tekstura kreme brine o koži predjela oko očiju. Ruža Grasa i ekstrakt bajkalske skutelar..\nSiberie Mon Amour Maska Za Kosu - Savršena Njega "Ruža Zmaja" - Za Sve Tipove Kose, 200ml\nDubinski hrani i regeneriše strukturu dlake, maska pruži idealan izgled. Hidrolat ruže Grasa obna..\nSiberie Mon Amour Nježni balzam za tijelo ''Ruža carice'' 200ml\nOvaj zasićeni balzam predstavlja pravo zadovoljstvo za tijelo. Njegova formula na bazi hidrolata ..\nSiberie Mon Amour Noćna krema za lice dubinska regeneracija ''Suton u tundri'' 50ml\nHranljiva krema za lice zahvaljujući svojoj bogatoj teksturi stimuliše proces regeneracije kože u t..\nSiberie Mon Amour Šampon Za Svakodnevnu Njegu Kose "Ruža Hakasije", 250ml\nDelikatna formula šampona nježno čisti kosu, u isto vrijeme pruža sjaj i mekoću. Hidrolat ruže Gr..\nSiberie Mon Amour Serum Za Oblikovanje Tijela "Nanajska Ruža", 200ml\nZahvaljujući formuli na bazi bioaktivnih polisaharida ovaj serum učvršćuje kožu i doprinosi efekat ..\nSiberie Mon Amour Sprej - Sjaj Za Kosu I Tijelo "Misteriozna Ruža Sjevera", 125ml\nOvaj lagani sprej idealno osvježava, hidrira i hrani kožu tijela i kosu. Njegova nježna tekstur..\nSiberie Mon Amour Univerzalno ulje - Za lice, tijelo i kosu " Kraljevska ruža" 30ml\nZahvaljujući svojoj teksturi, ulje hrani i oživljava dehidriranu i suvu kožu, čineći je mekanom. Ta..\nSiberie Mon Amour Zaštitna dnevna krema za lice ''Zora Amura'' 50ml\nLagana tekstura kreme pruža udobnost, zaštitu i dubinski hrani kožu lica. Hidrolat ruže Grasa stimu..


MITAR IGRAČ GODINE U ČEMPIONŠIPU: Ovo su svi golovi nezaboravne sezone srpskog asa! (FOTO, VIDEO) | Serbiantimes.info\nMITAR IGRAČ GODINE U ČEMPIONŠIPU: Ovo su svi golovi nezaboravne sezone srpskog asa! (FOTO, VIDEO)\nNapadač Fulama Aleksandar Mitrović igrač je sezone u Čempionšipu, saopšteno je sinoć na EFL ceremoniji.\nNajbolji napadač lige postigao je 41 pogodak u sezoni, a još uvek može da popravi učinak, s obzirom da do kraja sezone ima još tri kola. Uz njega su u uži izbor ušli Hari Vilson i fudbaler Bornmuta Dominik Solank.\nSrpski fudbaler je bio neprikosnoven ove sezone, oborio je rekord za najviše postignutih golova u ligi koji datira još iz 2004. godine.\n-Za mene je na ličnom nivou ovo neverovatna sezona. Kao napadač trudiš se da postigneš što više golova. Uvek želiš da pomeraš granicu. Ima još nekoliko utakmica, videćemo hoću li u tome uspeti, počeo je Mitrović.\nOn je potom pohvalio menadžera kluba.\n-Od dolaska Marka Silve u klub, napravili smo svoj stil igre. Lično, meni je odgovarao, kao i svim igračima u našem timu. Silva izvlači najbolje iz svakoga od nas.\nKlub se nakon godinu dana pauze vraća u Premijer ligu.\n-Nakon prošlogodišnjeg ispadanja malo smo pali psihički. Teško je bilo, ali smo pokazali da možemo da se uzdignemo i vratimo se u elitu. Želeli smo da vrh tabele od prve utakmice i u tome smo uspeli, rekao je Mitrović.\nAko bi u preostala tri meča postigao još dva pogotka, postao bi apsolutni rekorder po broju datih golova u jednoj sezoni Čempionšipa.\nU nastavku teksta vam donosimo poslasticu – sve golove Aleksandra Mitrovića u Fulamu ove sezone.\nU prvom videu nalazi se 34 pogotka Mitrovića.\nU duelu protiv Svonsija (5:1 za Fulam) dva puta se najbolji napadač lige upisao u strelce.\nNakon reprezentativne pauze, postigao oba gola u pobedi nad KPR-om u gostima.\nNakon toga u narednomkolu je Fulam gostovao, i ponovo je čovek odluke bio Mitrović- savladan je Midlsbro sa 1:0.\nDva puta je zatresao mrežu protiv Prestona, u pobedi koja je obezbedila plasman u Premijer ligu.\nA close call. 👀\nMitro is still chasing records! 🔥#FFC pic.twitter.com/MVUprzWuU4\n— Fulham Football Club: Promoted (@FulhamFC) April 24, 2022\nPoslednji (za sada) u ovoj sezoni, Mitrović je postigao protiv Bornmuta, u remiju 1:1.\nRelated Topics:SrbijaFudbalVelika BritanijasportAleksandar Mitrovićigrač godineČempionšip\nČEKA GA DUG OPORAVAK: Otkriveno koja bolest muči Noleta, navijači zabrinuti!\nBalkan34 mins ago


Zakintos Apartmani Laganas | TipoTravel\nFit & Healthy Leto\nLeto > GRČKA APARTMANI > Zakintos\nZAKINTOS ( Zante ) predstavlja jedan on najblistavijih bisera Jonskog arhipelaga. Ovo prelepo ostrvo je najjužnije i treće po veličini od sedam Jonskih ostrva. Njegove prirodne lepote; dugačke peščane plaže, tirkizno plavo more, blaga klima, morske uvale i pećine svrstavaju ga među najlepša ostrva Grčke. Zakintos je poznat po svojim divnim peščanim plažama : ( Navaggio – sa čuvenom olupinom broda, Laganas, Vasilikos, Tsilivi... ), najvećem prirodnom rezervatu ugrožene vrste morskih kornjača Caretta-caretta, ali i veoma živom i bogatom noćnom provodu.\nVila Sorento (klikni na ime)\n4990 din. odrasli / 2990 din. deca od 2 do 12 god + devizni deo iz tabele\nPaket aranžman / autobuski prevoz i smeštaj 10 noćenja / najam studija ili apartmana\nVILA SORRENTO – Laganas SA BAZENOM!\n•\tStudio – jedna prostorija (broj predstavlja broj kreveta) •\t* – kod smena obeleženih zvezdicom ne postoji mogućnost umanjenja cene za sopstveni prevoz, umanjenje cene za polaske iz Niša, kao ni za spajanje smena\nVila Stratos (klikni na ime)\nVILA STRATOS - Laganas 100M OD MORA!


Spremni za skolu - Knjizara Dambo Herceg Novi\nKnjizara Dambo Herceg Novi > Blog > Zanimljivosti > Spremni za skolu\nOve godine za vas smo pripremili i kolekciju Ars Una skolskih torbi i ranceva. Odlika ovih torbi je izuzetna funkcionalnost, torbe su dizajnirane sa anatomskim ledjima od kvalitetnih materijala, izdrzljive su i otporne na vodu a opet veoma lagane. Pogledajte neke od modela u nasoj galeriji slika.\nIzdvajamo i nove jako prakticne torbe za blok za likovno. Torbice su napravljene od platna i imaju dvije rucke i rajfeslus. Mogu se koristiti za nosenje pribora za slikanje ali i za dodatne casove muzickog, engleskog i slicnih aktivnosti.


POHVALE – RAMUŠ HARADINAJ: Kurti je dobar prevarant – Balkanekspresrb.rs\nČestitke: Kurti i Ramuš\n„Pošto sam ga video sa zastavom Kosova na stadionu, imam dileme da verujem izjavi da neće da prizna Specijalni sud. Radio sam jedno vreme sa njim, dobar je prevarant. Primer zastave nešto govori. Dakle to je prevara“, izjavio je Haradinaj u emisiji “Debata Plus” na RTV Dukađini.\nPokret “Samoopredeljenje” čiji je Kurti predsednik, u svom programu ima formiranje velike Albanije, a zastava Albanije u crveno-crnoj boji, jedina je u Kurtijevom stranačkom kabinetu.\nHaradinaj je izrazio nadu da Kurti neće ukinuti takse od 100 odsto uvedene Srbiji jer bi to, prema njegovom mišljenju bila nepopravljiva graška.\n„Samo se nadam da, Aljbin Kurti, koji je prevrtao srpske kamione sada neće dozvoliti tim kamionima da uđu“ rekao je on i naglasio da da će ostati u opoziciji i da nije zainteresovan da bude deo nove vlade.\nHaradinajeva koalicija Alijanse za budućnost i Socilademokratske partije su na vanrednim izborima održanim 6. oktobra zauzeli četvrto mesto po broju osvojenih glasova.♦\nTagsAljbin Kurti Ramuš Haradinaj


Koja će reforma njih da boli?\nAko Aleksandar Vučić stvarno namerava da reformiše Srbiju, moraće najpre da reformiše – sebe.\nKad krene od sebe, moraće da se razvlasti. Pa kad nekoga važnog hapse, o tome da da nas obavesti policija. Kad nekome sude, o tome da odlučuje – sud. Kad se uzimaju krediti, o tome da odlučuju – direktori. Strane investitore da dovodi – tržišni ambijent. Ukratko, da jednom institucije prorade, makar i pogrešno!\nŠta je bolje nego na televiziji da slušamo onu Vučićevu omiljenu rečenicu: „Ja sam pogrešio i grešiću i ubuduće” – nemojte, budući predsedniče vlade, pustite ljude da greše i da snose posledice svojih grešaka. I vaš omiljeni mislilac Maks Veber govorio je: „Racionalna vlast je bezlična, poslovi se obavljaju bez ličnih strasti, ljubavi ili mržnje, potpuno nezavisno od subjekta.” Ili, još gore: „Poslušnost se ne duguje drugoj osobi, već bezličnom pravilu.”\nKoliko je moguća Vučićeva, sopstvena reforma, toliko su moguće i sve ostale, razmišljam.\nAli pretpostavimo, zabave radi – da je to moguće izvesti. I onda, kad se okrene oko sebe, ovaj reformisani vladar prvi put će jasno videti Srbiju kojom upravljaju botovi, burazeri i burazerke, a sposoban svet sedi po zapećcima. I videće da je jedini izlaz i za njega i za Srbiju – da uvede javne konkurse za sve stručne funkcije u zemlji – za direktore, upravnike, načelnike, sekretare, dodajte sad sami šta još fali. Ali da se to (za promenu) radi javno, pred TV kamerama. Da se, dakle, napravi TV kanal na kome će kandidati javno dokazivati svoju stručnost, a ispitivaće ih, recimo – Nemci. Petočlana komisija, naravno. To bi se dopalo i Merkelovoj – i čitavoj stručnoj srpskoj javnosti, pa kud ćeš bolje od toga?\nSad, ovaj TV kanal verovatno ne bi imao neku gledanost, jer se najveći broj botova, burazera i burazerki na te konkurse ne bi ni javio. Ali bi se sav stručni svet koji se nekim čudom i sad nalazi na funkciji – sigurno javio. Evo, recimo, sadašnja guvernerka Narodne banke dobila bi šansu da dokaže da nije burazerka, nego – vrhunski srpski ekspert za monetarnu politiku i bankarstvo. Svaki ekspert bi se takvoj šansi radovao, razmišljam, i nekako se unapred radujem da se i našoj guvernerki ukaže ovakva šansa – a radujem se i toj TV emisiji, da budem sasvim iskrena…\nNakon toga bi naš reformisani vladar sigurno izdao zakon prema kome se poslanička plata izjednačava sa prosečnom platom u Srbiji. To bi se moralo uraditi, kako zbog štednje, a još više zbog pravde, one kosmičke! Zaista, predstavljaju li ti poslanici – Šveđane, pa da imaju prosečnu švedsku platu (uz ostale prinadležnosti, šofere, besplatnu hranu, fraj putarine i sve ostalo); jeste li ikad razmišljali o tome?\nSamo, te (bolne) reforme bi zabolele na nepredviđenom mestu – u vrhu partijske centrale SNS-a. Koliko bi botova, burazera i burazerki tada ostalo u najvećoj srpskoj političkoj partiji? Nula, to jest niko? Neee, nemojmo preterivati. Evo, na primer, ministarska mesta ne zahtevaju stručnost, nego baš to – partijsku knjižicu sa malim brojem. A i to je plen, kakav-takav… Uz to, kako im samo ime kaže, ti botovi i burazeri ipak nisu toliko pametni pa da sami odmah odu. Njih bi tek vreme iz vladareve senke oteralo, i to tek kad nanjuše neko bolje političko uverenje…\nI onda vladaru ostaje da vidi šta će da radi sa našom sirotom državnom privredom. Hoće li odlučiti da je privatizuje, kao onomad što je privatizovao Zvezdu i Partizan, recimo? Pa – ne mora, hoću da kažem, to uopšte nije neophodno – mada je blagotvorno ukoliko ima verodostojnih kupaca. Umesto privatizacije, koja je spora i neizvesna, a često bude i pljačkaška – mogu se odmah definisati upravljački ugovori za direktore koji bi bili izabrani na javnom konkursu (to jest na onom TV kanalu na kome će se birati i guvernerka). Ti ugovori bi predvideli obavezu da direktor vodi firmu tri ili pet godina, svejedno, i da svaku godinu završi bez gubitaka – ili mu sledi – otkaz i vraćanje dugova. Ništa više se od njih ne bi tražilo, sve bi se stvari, same od sebe, jedna po jedna, dovele u red. Upravo to se desilo sa NIS-om, našim gubitašem, nakon što smo ga prodali Rusima. Zadali Rusi direktoru profitni cilj – i NIS postao najprofitabilnija srpska firma! Znači – može!\nNe znam samo koji bi Bajatović u takvom ambijentu dobio da vodi „Srbijagas”, a još manje znam koji bi vlasnik pečenjare „Fantazija” pobedio na konkursu za direktora „Kolubare”. Niti bi tada naš reformisani vladar, kao onomad, ljutito pravdao ovakav izbor time što su pre njega zemlju vodili lopovi i radili još gore stvari nego on što radi.\nSamo, ne biva to da reforme počinju od vrha, da se riba čisti od glave – to boli gde ne treba, pa se neće ni desiti. A kad se to ne desi – bolne reforme mogu da počnu.


Upleteni u Kosu ljubavi – Srednja škola Ambroza Haračića\nUpleteni u Kosu ljubavi\nNaša škola je dala svoj doprinos u prikupljanju sredstava kao znak podrške radu udruge Kosa ljubavi koju na našem otoku promoviraju Alen Bičević i njegova majka, vlasnica frizerskog salona, kroz aktivnosti prikupljanja kose i organizaciji humanitarnog koncerta.\nOsim poziva učenicima da dođu na koncert i pritom daju dobrovoljni prilog, osmislili smo i aktivnost pletenja pletenica koju su provodili Vršnjaci pomagači u utorak, 15.ožujka za vrijeme velikog odmora. Za tu uslugu učenici kojima je ispletena pletenica, ili u muškoj verziji „palmica“, odužili su se davanjem dobrovoljnog priloga za ovu hvalevrijednu akciju.\nU ovoj akciji te skupljanjem donacija po razrednim odjelima prikupljeno je 833,50 kn koje su uplaćene na račun Udruge Kosa ljubavi.\nJoš jednom, pozivamo sve zainteresirane da dođu na humanitarni koncert u nedjelju 20. ožujka u 19. sati gdje će biti nova prilika za davanje dobrovoljnog priloga za one koji to još nisu učinili.\n← Kviz povodom Dana broja π\nNatjecanje Crvenog križa →


Bez poreza na električna i hibridna vozila - od 1. januara\nKorak napred ka realizaciji politike smanjenja zagađenja\nHibridna i električna vozila biće oslobođena poreza, a definisan je i pojam registrovanog oružja kao predmeta oporezivanja, predviđaju nove izmene i dopune Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara, koji će početi da se primenjuje od 1. januara 2020.\nPoreza su oslobođena hibridna vozila, odnosno ona kojima je jedan od pogona električni, koja osim hibridnih i električnih putničkih automobila predstavljaju i sve vrste vozila kao što su motocikli, tricikli i njima slična sprave. Poreskim oslobođenjem obuhvaćena su i plovila za koja je obveznik poreza ministarstvo nadležno za unutrašnje poslove.\n"Mišljenja smo da je ova olakšica svakako korak napred ka realizaciji politike smanjenja zagađenja u našoj zemlji. Kako je broj registrovanih hibridnih vozila nešto veći od 200 vozila, a cena ovih vozila za ekonomsko stanje našeg društva jako visoka, predviđene olakšice svakako nisu dovoljne da bi se ostvario rast učešća ovih vozila u ukupnom broju vozila", kažu za "eKapiju" stručnjaci iz jedne beogradske računovodstvene agencije.\nDefinisan je i pojam registrovanog oružja kao predmeta oporezivanja, kao i koje vrste oružja spadaju u tu grupu. Istovremeno je istaknuto da poreska obaveza nastaje danom registracije oružja, a ne danom izdavanja kolekcionarske dozvole za oružje koje nije nabavljeno i registrovano.\n"Ukoliko pojedinac poseduje više komada registrovanog oružja za ličnu bezbednost i izdata mu je isprava za njihovo nošenje, od 2020. godine ostvaruje pravo na poresko oslobođenje. Porez na oružje će plaćati u godišnjem iznosu, koji se dobija sabiranjem iznosa poreza za nošenje i držanje samo za jedan komad oružja na koji se porez plaća, dok za svaki naredni komad registrovanog oružja na koji se porez plaća, on će plaćati samo porez na držanje i na taj način se značajno smanjuje poreska obaveza", navode u agenciji.\nTakođe, ukoliko registrovano oružje nestane, bitno je da se to prijavi nadležnom organu kao i da postoji osnova nestanka, pri čemu u periodu od prijave nestanka do njegovog eventualnog pronalaženja, porez na to oružje se neće plaćati, a ukoliko ga poreski obveznik plati smatraće se više plaćenim porezom.\nizvor: ekapija, 021.rs, agencije, foto: Marilyn Murphy, Pixabay\nap vojvodina ekologija električni automobili Novi Sad srbija tehnologija


Robben: Osvajanjem Lige prvaka "peremo" sramotu iz Kupa - Klix.ba\nPopravni protiv Chelseaja\nRobben: Osvajanjem Lige prvaka "peremo" sramotu iz Kupa\n13.5.2012. u 15:22\nSubotnji debakl u finalu DFB-Pokala od Borussije Dortmund, koja je Bayerna "isprašila" s 5-2, nogometaši bavarskog kluba pokušat će popraviti u finalu Lige prvaka.\nNizozemac Arjen Robben priznaje da je ponižavajući bio način na koji su izgubili finale državnog Kupa, pa smatra da se taj poraz može ispraviti jedino osvajanjem Lige prvaka u minhenskom meču s Chelseajem.\n"Moramo osvojiti naslov evropskog prvaka iduće sedmice kako bi zaboravili ovaj poraz od Borussije. Izgubiti 5-2 boli i teško je objasniti naš tako loš nastup. Frustrirani smo, ali već od ponedjeljka biti ćemo potpuno usredotočeni na finale Lige prvaka", poručio je Robben s kojim se složio i trener Bayerna Juup Heynckes.\nOn smatra da se "katastrofalna igra u odbrani" ne može ponoviti i protiv Chelseaja.\n"Utakmica protiv Chelseaja biti će potpuno drugačija od ove s Borussijom. Moji su igrači očito uzdrmani i razočarani. Moramo se brzo oporaviti od ovog šoka kako se greške ne bi ponovile u finalu Lige prvaka", izjavio je Heynckes.\nBh. karatisti osvojili bronzu na Evropskom prvenstvu u Španiji\n13.05.2012. u 15:45\nSpiker u Gabeli: Ko će otići poderanih gaća\n13.05.2012. u 14:23


FoNet | 15. feb 2020.\nPored toga, SINOS traži da se za kandidate koje su predložila medijska udruženja i asocijacije navedu imena i nazivi tih udruženja, odnosno asocijacija, navodi se u saopštenju SINOS.\nMinistarstvo kulture imenovalo je 45 članova u devet komisija. Oni će raspodeliti 274 miliona dinara, koliko je Ministarstvo kulture i informisanja ove godine opredelilo za sufinansiranje projekata u oblasti javnog informisanja.\nKonkursne komisije Ministarstvo kulture i informisanja Projektno sufinansiranje medija SINOS\n← Jutjub, od snimka slonova, do mašine za pare\nSlučaj male Monike možda preloman za medije (VIDEO) →


ZA SAVRŠEN DAN: Kako da "izvučete" najbolje iz prve jutarnje kafe! - Informer\nEvo kako da napravite savršenu šolju omiljenog napitka...\nVećina ljudi kad kuva kafu vodu greje do ključanja, a zatim odmah dodaje kašičicu, dve kafe.\nIako svi tako pravimo kafu, to nije baš najsrećnija tehnika, jer takav postupak značajno menja ukus kafe koji počinje da "vuče" na pregorelo.\nVoda, naravno, treba da proključa, ali je pre dodavanja kafe treba ostaviti minut, dva, da se malo ohladi.\n"Zlatna mera" kafe koju bi trebalo da dodate u vodu temperature između 85 i 96 stepeni je jedna do dve kašičice na šolju srednje veličine.\nUz to, sveže mlevena kafa ima bolji ukus od instant kafe, pa ako imate vremena i živaca, potražite onaj mlin za kafu koji je koristila vaša baba, a vuče vam se negde po kuhinjskim fiokama i probajte. Možda vam se "osladi", pa od mlevenja kafe napravite mali jutarnji ritual.\nI još jedna stvar, nemojte kuvati kafu u kojoj su i dalje ostaci soca od prethodne "ture", tako će kafa biti kiselkasta, piše "Dejli mejl".\nKafa priprema dan dobro jutro kašičica Voda\nDAN PO SATIMA Kafa nikad pre sedam, ručak do 13 sati!


MILAN MARINKOVIĆ CILE gleda naš svet pogledom punim zebnje to živi. Medjutim, njegovo ponašanje je prosto srdačno, puno pažnje, simpatično i šarmantno. On je pravi primer istinite dvostruke ličnosti koju predstavlja umetnik.(...) Slikar javno potvrđuje pozorište svoje dvojnosti.Tako Ciletova platna stavljaju na scenu sto ličnosti,koje dolaze iz Raja ili iz Čistilista, čak možda iz Pakla, a koje blješte od života ili poroka, koje nam se obraćaju ili nam odgovaraju, koje nas izazivaju ili zabavljaju. Sve nam govore o nekom mističnom «drugom», van Vremena i Prostora, stavljajući na videlo lude želje, aspiracije iz snova, htenja, situacije, ponašanja, oblike i boje van norme, koje sačinjavaju dimenziju koja bi mogla da bude onirizam ali koja je u svakom slučaju snažno iskazivanje velikog likovnog talenta.\nAndré PARINAUD Pariz, 8. maja 1996\nPariz, 16. juli 2000,\nSlikar Milan Marinkovic Cile\nCile Marinković živi u Francuskoj od 1992. godine. Prvi put je u ovoj zemlji izlagao 1976. godine. Delo ovog umetnika pripada nasleđu značajnih pravaca XX. veka, prvenstveno ekspresionizma, pravaca koji su obeležili evropsku umetnost i Parizu dali pečat međunarodne slikarske scene prvorazrednog značaja.\nBernard Goy, Direktor FRAC Ile de France\nCILE ILI SLOVENSKI EKSPRESIONIZAM\nOd svih evropskih zemalja, Francuska je zasigurno najsvojeglavija, najzatvorenija prema ekspresionizmu, antipodama svog estetskog senzibiliteta, svoje slikarske tradicije zasnovane na umerenosti, ravnoteži, harmoniji. Tako su i slikari koji se pozivaju na tu estetiku uvek primećeni i priznati sa zakašnjenjem. Tako je bilo nemačkih, austrijskih, flamanskih ekspresionista, ali takođe i umetnika nastanjenih u Francuskoj, poput Sutina. Slovenski ekspresionizam je ovde i dalje „terra incognita“. Razlog više da se obrati pažnja na Cileta, srpskog slikara, koji je nakon svog prvog boravka u Parizu 1977. odlučio da se tamo nastani 1992.\nAko je njegovo delo i pretrpelo nagle promene i bilo osetljivo na promene duha vremena, ono poseduje izvanrednu koherentnost zahvaljujući svojoj ekspresivnosti, snazi i samoj silini.\nSedamdesetih godina, po završetku Akademije Lepih umetnosti u Beogradu, Cile se poput mnogih umetnika svoje generacije inspiriše pop artom. Primenjuje čisto slikarstvo kiselkastih boja koje podseća na Hoknija ili Kitaja, a koje za motiv ima scene iz svakodnevnog života. Scene sa plaže, iz kafea, motocikliste, koketne žene sa vetrom u kosi. On slika poznati univerzum beogradske boeme. Optimizam mladosti, klimu bezbrižnosti nošenu vetrom modernog vremena. U frenetičnom stvaranju, ponekad se služi materijalima pri ruci: platnom ležaljke ili izbusenim drvenim plocama.\nTokom osamdesetih godina, vesela i saučesnička satira jedne mladosti u modi prepustiće mesto sve mrzovoljnijem i zabrinutijem ekspresionizmu. Likovi teških oblika, grubo istesani: nekad jednostavno nagovešteni, naslikani širokim potezima, u zanosu, u bunilu. Zatvorenih lica, fiksiranog pogleda, često skamenjenog u cerenju. Deformisana bića poput iskrivljenih pajaca, dece ozbiljnog izraza koja su izgubila svu svoju bezazlenost, nepokretna poput lutaka.\nPaleta će potamneti, boje će se istopiti, čak ugušiti. Setićemo se Sutina. Da li je to za umetnika prelaz ka zrelosti ili predosećaj građanskog rata koji će uskoro podeliti Jugoslaviju, sa svojom povorkom strahova i patnji?\nPosle seobe u Pariz 1992., njegovo slikarstvo neće dobiti na optimizmu, već na dinamizmu. Biće pokretnije, nervoznije, neformalnije takođe. Cile konstruiše scene sa više likova, ponekad demonskog erotizma pri čemu se prezrivo podsmeva igrama privida, okrutno oslikava pozorište društva gde se svaki glumacrezmeće u svojoj grotesknoj samoći. Tu i tamo Cile se koristi transavangardom. Pa ipak kod njega ne nalazimo ni tu eleganciju površine, ni tu naklonjenost igri svojstvenu italijanskim slikarima. Ostaje samo ruganje puno gluve melanholije. Groteskno se neprestano poigrava sa tragičnim.\nPoneki put smo Ciletovom slikarstvu zamerali nemački ekspresionizam zbog njegove siline i njegove oštre društvene kritike. Ako i ima preterivanja i osećanja ogorčenosti, kod njega ne nalazimo lirizam svojstven nemačkim umetnicima. Nasuprot tome, duboku ljudskost, osećajnost ogoljenu do srži koja se skriva pod maskom burlesknog i podsmeha, jednu pomalo ludu životnost gde se entuzijazam smenjuje sa očajem, smeh sa suzama.\nSvojim tradicionalnim temama kao što su: kafe, prostitutka, biciklista, klovn, Ciletovo slikarstvo podseća na ekspresionističko slikarstvo početkom dvadesetog veka. Ono je duboko ukorenjeno u „Staru Evropu“, onu pre pojave potrošačkog društva i tehnološke mutacije, ali se izražava jezikom postmoderne sa jakim slovenskim akcentom.\nGledajući Ciletovo delo\n«Ðavo kao što vam je poznato, veliki je kolorist» Balzak\nBoja nam u Ciletovom delu dere kožu. Za tu operaciju su potrebni umeće i pravila. Žrtveni zanos i skrnaviteljski bes zahtevaju znalačko nanošenje udaraca. Na podu i na zidu gomilaju se crteži i krokiji, dokazi neprekidne igre ukroćenog poteza u potrazi za oblicima. Treba posmatrati izbliza umetnika dok za veoma kratko vreme, olovkom ovlaš iscrtava površine iz kojih izranjaju svakojake povorke i slažu se tela, lica, i maske. I tako, nošena strujanjem crteža i gotovo automatskim preplitanjem pripremnih poteza, boja dostiže svoj vrhunac, dovedena do granice destruktivnosti koja osuđuje na propast isuviše čvrste i besprekorne oblike...\nLicno imam utisak da Cile gradi svoje delo na temelju uvek moguće pretnje od uništenja, propadanja i regresije. Videti u delu obuzetost izlomljenom, pokidanom, naprslom slikarskom materijom kao i zjapeču iskeženost, crna usta i okrugline, raširene otvore ...Znak je pobune protiv tragičnog osećanja života, i gotesknosti sitnjičavih pouka moralista...Paradira čitavo jedno pozorište, nafrakanih drolja, jednookih lutaka i bezizražajnih maski. Pozdravljaju nas i prilike neizvesnog pola, podnaduta lica koja nose tragove loših navika i kao pripadnici polusveta s’pogledima divljih zveri.\nUmetnik nas ocigledno vodi do onog poznatog plavičastog trenutka uskovitlane i iscrpljujuće noći, kada se privode kraju zabave, otmene terevenke na kojima vlada sveopšta razočaranost i na kojima se sastaju proburažene maske, izgubljena lica i aveti jednog sumnjivog sveta.\nCiletovo delo je haos preinačen u tvar i melanholija pretvorena u boju. Da li ste primetili da nas ta priviđenja koja su nesavršeno otrgnuta od noći i koja su se zaputila u svet slikarstva, prezrivo merkaju?\nUmetnost ne izbavlja ni iz čega, ali svoju moć koristi da nas upozori na sve što u sebi nosi nasu propast.\nJean Rodolphe Loth, Pariz, 2002\nO slikarstvu uprkos svim preprekama\nUmetnost Cileta Marinkovića integrisana je u veliku evropsku tradiciju ekspresionizma i direktno se nadovezuje na prve godine XX veka, na stvaralaštvo grupe Die Brucke (Most), koja je osnovana 1905. u Drezdenu u vreme nastanka ovog umetničkog pravca. Potekli iz srednje Evrope, najistaknutiji predstavnici ovog pokreta su Kirhner, Hekel, Smit-Rotluf ili Nolde; njihov stil nastaje u plodnom okruženju čiji se začeci mogu naći i na istoku, u susedstvu te Mittel Europe (Srednje Evrope), u prostranom Austrougarskom carstvu koje je stvorilo i oplodilo srećne mešavine. Treba podsetiti da je njihov slikarski postupak u neospornoj vezi sa Istorijom, velikom Istorijom, sa Prvim svetskim ratom, s tragičnim kontekstom čije će vizije užasa kulminirati nekoliko decenija kasnije. A Ciletova umetnost će se manifestovati nekoliko decenija potom, na zalasku tog veka užasa. Njegovo slikarstvo, dakle, nije moglo da bude pošteđeno teških muka i svireposti koje su njegovi činili, poput jezivog ponavljanja reči „nikada više”.\nKako slikati u spokojstvu koga nema? I Cile se, kao Sutin, opire svakom uticaju i njegova umetnost će se manifestovati samo kao svedočanstvo patetičnog haosa koji za sobom ostavlja život.\nCile je, doista, kao pod opsesijom deklarativnog slikarstva, u kome dominiraju boja i materija. Crtežu, toj „prvoj misli”, koji u inicijalnom ispitivanju predstavlja etapu, pripremnu fazu, kod Cileta nema mesta: crtež je bukvalno progutan od bujnog, gustog, nametljivog namaza boje, koji ukida bilo kakvu konturu. Cile nije u stanju da ne slika. U svojoj preteranosti, ili tačnije, neredu, on ne zna za umerenost – umetnost malog (du peu). Uhvaćen u ralje slikarstva iz kojih ne ume da se iščupa, obuzet je neodložnom potrebom da slika, kao što je, na početku, bio obuzet potrebom da stupi na scenu bučnih performansa.\nKao kod crteža Tadeuša Kantora, koji nosi karakteristike tog dela Evrope osetljivog na viziju kafkijanskog sveta, napajanu nekom vrstom ekspresivnog ludila s pečatom ironičnog prezira, umetnik se postavlja kao gledalac nekog surovog pozorišta koje funkcioniše samo za sebe: defilei marioneta, karnevalskih maski, filmskih kreatura, kao u nekom svojevrsnom putovanju, uhvaćeni su očima slikara, povedeni njegovom rukom i njegovim umetničkim oruđem. Ulovljene, skamenjene, ove ekstremne i burleskne figure zadržale su čudne izraze lica, naročito izraz prestrašenosti, verovatno zato što već naslućuju manje-više dijabolične ili zlokobne namere, u svakom slučaju sramne: ima Sutina u tom slikarstvu! Ta ogromna freska, razbijena na bezbrojne slike, svedoči više o tragičnom nego o komičnom svetu. Oštra satira umetnika ne čini lakovernim, već zabrinutim i preosetljivim pred tim prizorom živahnog uznemirenog lutka ispijenog lica, podmlađenog kosom crvenkaste boje i intenzivnim i dubokim pogledom koji ne skriva želju za neobuzdanim životom izvan svake kontrole. Ta intenzivnost i snaga upadaju u oči na njegovim slikama i čitaju se kao kakav produžetak ili eho u pogledu njegovih likova (...). Cile, predstavljajući specifične teme, i sam igra svoju ulogu u tom nedogađanju i drži se uprkos svemu, po svaku cenu, iz slike u sliku, svog načina, ne obazirući se na vetrove i talase.\nClaire Stoullig, direktor muzeja likovne umetnosti i arheologije grada bezansona\nOna, negova inspiracija, njegova muza, njegova boginja, obnazena je, zagnjurena u imaginarni svet, neodgonetljiv, ali stvaran; verna sebi, ona zadržava svoju bit u svakom trenutku. Kod Cileta je ironija u tome što je ta žena istovremeno nežna, vesela, nevina, puna energoje i života.\nTehnika i univerzum\nCile gradi svoj svet, postavljajući tela, njihovu strukturu, koju će, malo-pomalo, bojom razarati, pa zatim rekonstruisati, konturama i nanosom boje. Balansiran odnos masa, kontura, sve pojačava, uokvirujući oblik i dovršavajući ga.\nIzrazito brz, brutalan, snažan pokret manifestuje silinu i energiju kojom Cile stvara – kičicom, elanom, egzaltacijom koji ga ponekad ponesu veoma daleko. Njegov univerzum je katkad nadrealan, reč je o postupku slikanja likova, tih boginja mracnog i nadmoćnog pogleda, baš kao što su i mesta na kome se one nalaze, koja od slike do slike variraju. Prostor raskida s tradicionalnom kompozicijom platna, baš kao i na većini Van Gogovih slika, što njegovim delima daje revolucionaran karakter, kao i dodir kičice kojom osvaja i organizuje prostor.\nRitam gestualnosti dodira kičicom, nanosom i hromatskom snagom, varira. Ciletovo delo postaje, po figurativnoj definiciji, obojeno polječ; abstraktno u svojoj sveukupnosti, ono, dakle, ne privlaci pogled na precizno odredjenu tačku. Naracija ustupa mesto akciji konstantnom pikturalnom relacijom.\nTelo i Zivot\nTelo je napadnuto kao platno koje ga ozivljava. Stvarajući na taj nacin, Cile ne traga za lepim već za onim pravim. Boja je život, hrana i vazduh koji umetnik udiše, to je ono što će ovladati nama kada uronimo u prostor njegovih izloženih slika.\nTakav poristup može ukazivati na oslobadjenje podsvesnih i potisnutih želja, na oslobadjenje slike zarobljene u njegovom duhu, što ju Cile izbacuje iz sebe uz podršku nje same.\nCiletovo delo jeste priča njegovog sopstvenog zivota, nacina razmišljanja i svakodnevnog bivanja. Kompletan Ciletov opus predstavqa eliksir života i energije, a melanholija je samo prividna. Prikaz života je zlokoban, ali nas Cile na suptilan nacin uvlači u tragikomediju veoma živih boja koja je u stvari klopka.\nXX vek je doba deformacije tela, kao i igre prostora u koji su smešteni likovi. Prve deformacije nastaju sa fovistima, zatim Pikasom, kubistima i futuristima koji telo zagnjuruju u prostor i od oblika i fona grade celinu, potpunu, kompaktnu. U okviru grupe Kobra, Apel ubacuje boju i konturu u deformisano iako dečje telo. Zatim De Kening, deformiše žene uvodeći silovite poteze kičice kojima se gubi granica između figuracije i abstrakcije. I Cile preuzima boju ovog slikarskog pravca.\nČovek i slika\nCile je posmatrač, a stupa na scenu preko simbolične figure muškarca koja je prisutna na brojnim platnima u vidu senke ili učesnika u akciji. On gleda, analizira i transponuje na platno svoju viziju o onome što ga okružuje.Ta bolest stvaranja daje život slikaru i što više živi, više slika.Jer, umetnik kao kretativac jeste Bog. Tako Cile stvara ženu, ne u prošlosti, ni u budućnosti već na platnu u potpunoj realnosti ternutka.


In Belgrade - Vodič kroz život u Beogradu - Beograd - Pariz promocija\nBeograd - Pariz promocija\nMađarska niskotarifna aviokompanija "Wizz Air" najavila je da će 1. juna 2013. uspostaviti novu liniju Beograd - Pariz, a promotivna cena karte u jednom pravcu biće od 2.570 dinara, uključujući sve takse i naknadu za izdavanje...\nNajveća niskotarifna aviokompanija centralne i istočne Evrope je u saopštenju dostavljenom Tanjugu najavila da će na toj liniji saobraćati tri puta nedeljno - utorkom, četvrtkom i subotom. Kompanija će iz Beograda leteti do aerodroma Pariz Bove.\nBroj karata koji se prodaje po promotivnoj ceni od 2.570 dinara je ograničen i putnici bi trebalo odmah da rezervišu mesta preko sajta."Wizz Airr" je ranije najavio da će 15. decembra uvesti let za Bazel Miluz koji će se obavljati utorkom, četvrtkom i subotom, let za Oslo uvešće 31. maja 2013. godine - ponedeljkom i petkom, za Rodos 15. juna - subotom i za Krf 20. juna - četvrtkom."Wizz Airr" ima flotu od 39 aviona tipa "Erbas A 320" koja obavlja saobraćaj iz svojih 16 evropskih baza, povezujući 81 destinaciju iz 29 zemalja sa ukupno 255 ruta.


Obrazovanje i mediji u zapećku - Bujanovačke\nPočetna PROJEKTI Obrazovanje i mediji u zapećku\nObrazovanje i mediji u zapećku\nBujanovačke5. dec 2017.PROJEKTI0\nBUJANOVAC, 5. decembar 2017. – Nedostatak udžbenika na albanskom jeziku, nepriznavanje fakultetskih diploma stečenih na Kosovu, stipendije koje dodeljuje Koordinaciono telo, otvaranje fakulteta u Bujanovcu, nesporazumi na relaciji Nacionalni savet Albanaca i lokalna samouprava, to su danas gorući problemi u oblasti obrazovanja na jugu Srbije. Na to se nadovezuje i situacija u medijima, koja se sa šireg, državnog plana, reflektuje i na jug Srbije.\nNa području tri opštine, Bujanovac, Preševo i Medveđa, radi ukupno 15 osnovnih škola, u kojima nastavu na albanskom jeziku pohađa 5.594 učenika, raspoređenih u 350 odeljenja. U ove tri opštine postoje četiri srednje škole sa 3.420 učenika raspoređenih u 128 odeljenja.\nGalip Bećiri, odlazeći predsednik Nacionalnog saveta Albanaca, taksativno nabraja udžbenike koji trenutno nedostaju: likovna kultura, fizičko vaspitanje i muzička kultura. Dalje, za osnovnu školu nedostaju udžbenici istorije od V do VIII razreda i biologije za VIII razred.\n– Što se tiče srednje škole – nastavlja Bećiri – mi smo spisak udžbenika koji nedostaju dostavili ministrima obrazovanja Srbije i Albanije. Dakle, za deset smerova svih srednjih škola nemamo ni jedan udžbenik odobren od strane ministarstva. To znači da 140 udžbenika nedostaje srednjoškolcima koji uče na maternjem albanskom jeziku. Želim takođe da kažem da sam, prilikom poslednjeg boravka u ministarstvu obrazovanja dobio podatak da u Srbiji, za srednjoškolce koji uče na srpskom jeziku, nedostaje čak 50 odsto udžbenika.\nArsić se osvrnuo i na visoko obrazovanje, pre svega na veliki problem otvaranja Odeljenja Ekonomskog fakulteta. Pregovaralo se sa Ekonomskim fakultetom u Nišu, pa sa Kragujevcem, pa sa Beogradom, i nije išlo. I nekako se stiglo do Ekonomskog fakulteta u Subotici, koji je deo Univerziteta u Novom Sadu.\n– Zahvaljujući državi – kaže Arsić – zatim Koordinacionom telu, koje je tu ponelo glavni teret i Nacionalnom savetu Albanaca, to je završeno. I, šta je sada problem? Sada gradimo Skadar na Bojani. Zapravo, ne možemo već dve godine da počnemo izgradnju zgrade zbog birokratskih procedura državnih organa. S jedne strane jedni organi to guraju, a s druge neki drugi tiho i elegantno to bojkotuju.\nE sada, da li je i tu politika, po svom „dobrom“ običaju umešala prste?\n– Kada je formiran Nacionalni savet Albanaca – nastavlja Bećiri – mi nismo imali ni jedan odobreni udžbenik. Sada ih imamo odobrenih negde oko 75. Da li smo mogli i zašto nismo uradili još više? Ja tvrdim da je glavni problem taj što nismo imali podršku lokalnih samouprava, nekih direktora škola i ljudi koji su mogli da prevedu određene knjige.\nStojanča Arsić, zamenik predsednika Opštine Bujanovac, je pak svojevremeno izjavio da „Albanci preteruju u svojim zahtevima“.\n– Mislim da su danas u opštini Bujanovac stvoreni uslovi da se sva deca obuhvate osnovnim obrazovanjem.Drugo, mi ovde već deset godina govorimo o udžbenicima na albanskom jeziku za osnovne i srednje škole. Jedno moramo da shvatimo: Srbija je ozbiljna država koja poštuje sva prava koja pripadaju nacionalnim manjinama. Taj proces naravno košta. Ali tome nisu kriva ni deca, ni albanska zajednica.\nProblem udžbenika, kažu Albanci, može se rešiti uvozom iz Tirane ili Prištine.\n– Ali – nastavlja Arsić – jasno je da se nastava u školama odvija po programima Ministarstva prosvete. Dakle, za bilo koji udžbenik, ne samo na albanskom jeziku, potrebna je saglasnost Ministarstva. Na tom planu se do sada dosta radilo. Moramo biti svesni da se preko noći ne može da obezbedi 180 udžbenika. Završiće se i preostali, a Nacionalni savet Albanaca mora da bude istrajan na ovom zadatku.\nNo, da li je moguće da se neke knjige, iz kojih se uči u Albaniji i na Kosovu, a odobri ih Ministarstvo, prevedu i da se iz njih uči?\nHidajet Hida, ispred Opštine Bujanovac zadužen za obrazovanje, smatra da je to pravo rešenje, ali da je to političko pitanje za koje nije nadležna lokalna samouprava.\nFAKULTET I DIPLOME\nUloga Koordinacionog tela u oblasti obrazovanja je velika. Gde su problemi gledano iz tog ugla? Zašto šest meseci ne može da počne izgradnja Ekonomskog fakulteta?\nBranko Delibašić iz Koordinacionog tela za jug Srbije, na to odgovara:\n– Što se fakulteta tiče, tačno je da se tu radi o nerešenim imovinsko-pravnim odnosima. Za izgradnju je obezbeđeno 120 miliona dinara preko Evropske unije i Programa PROGRES. Tender je raspisan, a ovih dana, po ubrzanom principu, trebalo bi da dođe na red otvaranje tenderske dokumentacije.\n– Drugo – nastavlja Delibašić – sada je već šesta godina od kada Koordinaciono telo, iz svog budžeta, na početku školske godine obezbeđuje onaj osnovni školski komplet. Ove godine ih je bilo 960. Takođe smo od 2009. godine obezbedili oko 1.200 stipendija za učenike srednjih škola u iznosu od 6.000 dinara mesečno. To su uglavnom učenici lošijeg materijalnog stanja ili porodica bez jednog roditelja. Takođe, već četvrtu godinu stipendiramo studente iz Bujanovca i Preševa na fakultetima u Novom Sadu. Tako trenutno da četvrtoj godini stipendiramo sedam studenata, na trećoj 13, na drugoj godini 12 i ove godine će stipendije Koordinacionog tela dobiti 14 brucoša na Novosadskom univerzitetu.\n– Sledeće, prema zvaničnim podacima kojima mi raspolažemo, Ministarstvo je odobrilo 88 udžbenika i radnih svezaka za nastavu na albanskom jeziku za osnovnu školu. Od toga je 16 uvezeno direktno iz Albanije, osam su napisali lokalni autori, a 64 su prevodi postojećih udžbenika sa srpskog jezika.\nHidajet Hida ističe i nepriznavanje diploma:\n– To je veliki problem koji će zagorčati odluka Ustavnog suda koji je Briselski sporazum proglasio neustavnim. Ako se to ne ispravi, ako se tu ne nađe rešenje, doći ćemo u katastrofalnu situaciju. Zamislite čoveka koji ima diplomu medicinsko g fakulteta, a onda mu tamo negde kažu da ona ne važi. Situacija u prosveti je krajnje ispolitizovana. To nije dobro i to moramo da menjamo svakoga dana, jer smo svakoga dana u sukobu sa zakonom.\n– Tim pitanjem treba da se bave Nacionalni savet i nadležne institucije. Kaže se da je na da je na planu obrazovanja mnogo učinjeno. Ako se priča o zgradama, onda je u redu. Ali ako se priča o udžbenicima, onda to nije tačno. Ja mislim da politička volja trenutno ne postoji i da je upravo to problem. Ja ne krivim ni Nacionalni savet, ni lokalnu samoupravu, jer status Albanaca po ovim pitanjima zavisi od pregovora Srbije i Kosova, odnosno Beograda i Prištine.\nNovica Manojlović, profesor i bivši direktor srednje škole „Sveti Sava“ u Bujanovcu, ističe da se udžbenici pišu prema programu koji donosi Ministarstvo prosvete države Srbije.\n– Zato će država da odobri bilo koji udžbenik, bilo koje zemlje, ukoliko je on u skladu sa programom. Mi smo ovaj problem ispolitizirali, pa sada pričamo samo o udžbenicima. Dakle, osim udžbenika, krivi su nam i oni koji realizuju programe. A kada je reč o diplomama, otvoreno pričam da smo se nekada smejali Albancima i njihovim tržištem diploma. Sada u Srbiji imate diplome na trafikama i na pijacama koliko hoćete. Ovim hoću da kažem da kod nas nema dobre volje da brže prevazilazimo probleme ne samo obrazovanja.\nNa medijskoj sceni Bujanovca nema toliko problema. Ali, samo na izgled.\n– Televizija Bujanovac – kaže Ajredin Ademi, direktor ovoj javnog preduzeća – zapošljava 41 radnika, i funkcioniše na multietničkom principu. Međusobna multinacionalna saradnja je na visokom nivou. Imamo pet sati dnevno našeg autentičnog programa, od toga četiri sata jutarnjeg programa, dva na albanskom jeziku, i dva na srpskom. Osim toga, informativni dnevnici na oba jezika, od 25 do 30 minuta. Imamo i program na romskom jeziku, svake subote po jedan sat, može i više, u zavisnosti koliko materijala ima.\nNo, „budžetske“ medije čeka privatizacija. Šta će sa time biti?\n– Ne znam – kaže Ademi – to mi liči na neku groznicu. Pretpostavljamo da će naši gledaoci doživeti medijski mrak, neće znati šta se zbiva u regionu. Naročito Albanci, jer neće imati ni minut programa ni na nacionalnim ni na regionalnim televizijama. Teško da nas neko kupi; a onda se TV Bujanovac gasi, a to je jedina multietnička TV u Srbiji.\nOliver Trajković, glavni urednik bujanovačkog radija EMA, još je pesimističniji.\n– Medijska slika je katastrofalna, naročito što se srpskih medija tiče. Ili zato što uopšte ne postoje, a i ovo malo što postoji, krpi kraj s krajem, jer od sopstvenih prihoda ne može da podmiri ni najosnovnije potrebe koje su neophodne za emitovanje programa.\nS druge strane, kaže Trajković, tu je državni medij TV Bujanovac, koji ima budžet od preko 35 miliona dinara.\n– A emituju program od po pet minuta na albanskom i na srpskom; to što oni pričaju, pa mogu oni da kažu i da su BBC, ali nisu. Taj jutarnji program je jedina njihova produkcija. Čitaju dnevnu štampu, i to samo albansku, vremensku prognozu, i je sve.\n– Mi – nastavlja Trajković – emitujemo program, ali bez sopstvene produkcije, jer za to nemamo sredstava. Jedina pomoć nam stiže od Ministarstva kulture, i to na godišnjem nivou sa projektnim finansiranjem, a od Opštine imamo samo mali deo sredstava. Što se tiče Koordinacionog tela, ono je izgleda zalutalo u ovom delu Srbije, pa se veliki deo Srba, pa i mi naravno, pitamo za svrhu njegovog postojanja. Nema ih nigde na terenu, a o nekakvoj finansijskoj pomoći da i ne govorimo.\nNezadovoljni su i u TV Spektri, mediju na albanskom jeziku.\n– U pitanju je – kaže direktor Jeton Ismailji – nelojalna konkurencija, zato što se TV Bujanovac finansira 100 posto iz budžeta. To u mnogome sprečava postojanje nezavisnog novinarastva u Bujanovcu, jer je na delu finansijska zavisnost.\nIsmailji ističe da TV Bujanovac sama prima sa budžeta 35 miliona dinara, svi ostali zajedno imaju oko pet miliona.\n– Osim toga – kaže Ismailji – oni učestvuju u deljenju marketinsškog kolača, i to po dvostruko nižoj ceni od ostalih emitera.\n– Nemamo programe na srpskom i romskom jeziku, jer nema sredstava za to, a ni dovoljno kadrova. Zbog ovakve medijske situacije, od nekadašnjih 30 radnika, sada imamo 13, i redukovane programske sadržaje.\nPrevious PostNacionalni saveti bez političara Next PostFabrici obećao veći priliv novca 2018.


Korak za zdravlje\nČlanovi udruženja LIPA, održali su javni čas tanga, u subotu 10. jula na platou kod sata na trgu Svetog Save, sa početkom u 10h, kako bi zajedno poslali poruku da je limfom maligna bolest koja se može pobediti.\nTango je magičan ples koji daje novi smisao životu, podiže duh,pretvara tugu u radost. Plešući tango dobijamo inspiraciju za nove pobede, za ostvarenje davnih ambicija i buđenje novih snova. Parovi u ovoj igri postaju kao jedno, objedinjuju se generacije i kulture.\nCilj nam je da se ukaže na značaj upravo takve jedinstvenosti u borbi protiv ove opake bolesti, u borbi za zdravlje. Takođe, želimo da poboljšamo informisanost javnosti o problemu limfoma, jer nepoznavanje ove bolesti, pa shodno tome i nepravovremeno prepoznavanje simptoma, su delom razlog što se u Srbiji kod dve trećine bolesnika dijagnoza veoma kasno uspostavi.\nLimfom je peti na listi najučestalijih maligniteta i preko milion ljudi u svetu trenutno živi sa limfomom.\nSamo pravovremeno otkrivena bolest zahvaljujući savremenoj terapiji se može pobediti.\nProfesionalni igrači tanga iz plesnog studia PRIMAVERA, nesebično su pomogli u održavanju ove akcije.


Fudbalski klub „Bačka“ u Hrvatsko– slovenačkoj ligi sezone 1939/1940. | GradSubotica\nLansky | 13. maja 2018.\nFudbalski klub „Bačka“ u Hrvatsko– slovenačkoj ligi sezone 1939/1940.\nDaleke 1900. godine, delegacija sportista iz Subotice podeljena u dva tima, odigrala je fudbalsku utakmicu na Topčideru i tako demonstrirala ovu, za Beograđane novu igru.\nProći će od tada devetnaest godina i subotički klubovi će se naći u zajedničoj državi i zajedničkom fudbalskom savezu sa beogradskim, zagrebačkim i ostalim timovima iz novog kraljevstva.\nU Zagrebu, u kavani „Medulić“, održana je 15.04.1919. godine osnivačka skupština na kojoj su opunomoćeni delegati sedam zagrebačkih i jednog kluba iz Siska, odlučili da se umesto užeg hrvatskog, osnuje savez za područje cele Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. Tako je osnovan Jugoslovenski nogometni savez sa središtem u Zagrebu.\nPo šemi ing.Boška Simonovića, formirane su lokalne lige u okviru oblasti oko glavnih gradova u kojima su organizovani fudbalski podsavezi.\nPrvo državno prvenstvo je odigrano 1922/1923. godine. Pored timova iz Beograda, Zagreba, Ljubljane, Sarajeva i Splita (Jugoslavija, Građanski, Ilirija, SAŠK i Hajduk),u njemu učestvuje i „Bačka“, prvak subotičkog podsaveza.\nPobednici podsaveza igrali su završnicu po duplom kup sistemu a kasnije su se primenjivali kombinovani sistem i ligaško takmičenje.\nBačkisti u Sarajevu\nDo podele unutar Jugoslovenskog nogometnog saveza (JNS) desile su se brojne promene sistema takmičenja i potresi unutar fudbalske organizacije. Premeštanje JNS iz Zagreba u Beograd 1930. godine, uzburkalo je fudbalske strasti koje se nisu smirile do početka rata 1941. godine i prestanka postojanja zemaljskog saveza.\nOd prvog državnog prvenstva, sve do tridesetih godina, povećavanje broja klubova otežavalo je put do plasmana među najbolje. Prvake podsaveza od ligaškog dela prvenstva, sada su delili kvalifikacioni susreti a s druge strane i oštra konkurencija koju je u subotičkom fudbalskom podsavezu „Bačka“ imala u rivalima ŽAK-u i SAND-u, udaljile su klub sa „Somborske kapije“ od završnice prvenstva u kojoj učestvuje fudbalska „elita“.\nU takvom položaju u „Bačkoj“ dočekuju 1939. godinu, kada su se priključili inicijativi za osnivanje druge lige, kroz koju bi stigli do atraktivnijih protivnika . Njihova želja, kao i ostalih većih klubova, jeste više prvenstvenih utakmica sa jačim jugoslovenskim timovima, koje bi donele veće interesovanje publike i veću finansijsku dobit.\nU predlogu osnivanja II lige iznose se ideje za stvaranje ovog ranga takmičenja te konstrukcija lige i način popunjavanja.\nParalelno sa ovom inicijativom, 28.04.1939. godine, „Bačkoj“ stiže pristupnica za upis u „Hrvatsku športsku slogu“. Svim hrvatskim sportskim klubovima u zemlji uputio ju je predsednik Zagrebačkog Nogometnog Podsaveza g. Dr Kraljević.\nVeć 14.05.1939. godine, hrvatski nogometni klubovi sakupljeni u „Hrvatsku športsku slogu“, donose REZOLUCIJU koja u sedam tačaka iznosi zaključke konferencije i skupštine. Upravni odbor HŠS je jedini punopravni predstavnik svih hrvatskih nogometnih klubova, zaštitnik njihovih interesa i organizator nogometnih takmičenja.\nU sedmoj tački, apostrofira se odluka skupštine da hrvatski klubovi više neće učestvovati u skupštini zemaljskog saveza u Beogradu „…pošto odlučujući faktori zemaljskog saveza nisu još došli do osvedočenja o potrebi prihvata zahtjeva hrvatskih klubova“.\n„Poznati stav onih, koji zemaljskim nogometnim savezom upravljaju i ne pokazuju nikakvog razumijevanja za prijeke potrebe i prava hrvatskih klubova, kao i događaji, koji su se odigrali na zadnjoj skupštini zemaljskog saveza, te zaključci, koji su stvoreni bez hrvatskih klubova, sve to jasno pokazuje, da bi hrvatski klubovi bez korijenite izmjene organizacije zemaljskog saveza i nadalje bili izrabljivani“.\nUbrzo posle toga (16. juna 1939. godine) iz Zagreba stiže dopis da je „Bačka“ uvrštena u Hrvatsku ligu.\n„Vrlo poštovana gospodo !\nČast nam je izvijestiti Vas, da su prema sugestijama i odobrenju danim na godišnjoj skupštini H.Š.S. od 14. svibnja o.g. na plenumu upravnog odbora, održanog sinoć, jednoglasno imenovani sledeći klubovi u HRVATSKU LIGU : 1/ BAČKA Subotica, 2/ CONCORDIA Zagreb, 3/ GRADJANSKI Zagreb, 4/ HAJDUK Split, 5/ HAŠK Zagreb, 6/ SAŠK Sarajevo, 7/ SLAVIJA Osijek, 8/ SLAVIJA Varaždin, 9/ SPLIT Split „\nNakon sednice Upravnog odbora subotičkog kluba 20. juna 1939. godine, „Bačka“ otpisuje „Hrvatskoj športskoj slozi“.\n„Upravni odbor „Bačke“ radošću prima na znanje „jednoglasno imenovanje“ za HRVATSKU LIGU, te smatra ovaj čin, kao krunisanje 20 godišnjeg napornog rada ove uprave, koja se nije dala ometati nikakvim prijetnjama. Budite uvjereni, da iza kluba stoji jednoglasno sva publika, koja čeka početak tih utakmica, a sveukupno članstvo je isto tako složno, kao i igrači. O nekakvom razilaženju u upravi, što su vam možebiti, neki šaputali – ni riječi !“\nIzdvajanje klubova u Hrvatsku ligu, koja je pristupanjem tima iz Ljubljane dobila ime „Hrvatsko – slovenska“, nije moglo ostati bez emotivnih reakcija ostatka sportske javnosti.\nBačka i Ilirija u Ljubljani 1925. godine\nJedno od pisama upućeno na adresu JAD (Jugoslovensko atletičko društvo) Bačka, potpisano od „Akcionog odbora Srba sportista koji traže da se u svim sportskim granama osnuju srpski savezi“, nosi naslov „Ne na Goleš planinu“.\nAutori pisma tvrde da se iznose neistine u cirkularnom dopisu koji je upućen iz Hrvatske svim fudbalskim klubovima u državi, u kojem se poziva na otkazivanje poslušnosti Jugoslovenskom nogometnom savezu. Između ostalog u pismu je rečeno:\n„…Mi Srbi smo poznati kao jedan krajnje tolerantan narod, koji mnogo može da otrpi. I u sportu smo trpeli i trpimo nestašluke naše braće Hrvata, a perfidiju naše braće Slovenaca. Ono prvo lakše, nego ovo drugo. Mi mnogo što šta možemo da razumemo ali ne možemo da razumemo da oni zabranjuju odigravanje utakmica igračima u državnoj reprezentaciji, da se služe nelegalnim sredstvima, da sportsku hegemoniju koju traže u sportu žele da rešavaju rešavajući nesportske probleme. Oni traže Krajinu, Hercegovinu, Boku Kotorsku. Za njih je Novi Sad „mešovito područje“ a Skopski savez „makedonski savez“.- Oni traže da nemaju u sportu nikakvu zajednicu sa Srbima, a ovamo se obraćaju na srpske klubove da ih zavedu na Goleš planinu i iskoriste u borbi za osvajanje vlasti u Savezu. – Oni traže da se sedište Saveza vrati u Zagreb /vidi Jutarnji list od 8 avgusta/. – i sve to traže jer da su oni oštećeni i proganjani…\n…A šta je još žalosnije nalaze se i usred Beograda ljudi, na žalost Srbi, koji igraju ulogu Vuka Brankovića. Jedan Kustudić u beogradskoj „Pravdi“ zastupa njihovu tezu i svim silama se zalaže za takav njihov program:“\nIz redova domaćih ljubitelja sporta, u klupskoj arhivi je sačuvano anonimno pismo potpisano sa „Zabrinuti bunjevac“, koje je stiglo na više adresa u gradu\n„Bunjevci športaši !\nDanas je svakom poznato kako su se športske prilike razvile a pogotovo u Subotici. U športu ljudi operišu sa nacionalizmom i politikom. Ako je već tako neka bude, ili tako triba da bude. Pitanje je da li Jugoslovenska Bačka ima pravo da se udara u grudi o svom sadašnjem velikom Hrvatstvu ! Nema! Zašto ? Zato što se uvik služila politikom raznih režima. Zar se ne sićate kako je cila Bačka, uprava i igrači prošle godine išla na partijsku večeru JRZ na Palić. Ali se prilike prominile pa se prominili i Jugosloveni iz Bačke, i sada bolji Mačekovci od Mačeka. Tako i triba, mi Bunjevci uvik se podelimo na dva tabora Srbe i Hrvate, i uvik naša dica sede na vlasti, a jedini razlog jeste, za služenje svim partijama samo je pitanje tko više dade. Tko daje položaje i subvencije i dok davanje traje, mi ćemo svakoga virno služiti. Kažite dali nije tako, i ako sramota za jedan narod ali šta možemo kada su nam takova gospoda !…\n…Bunjevci športaši ! Nemojte se zanositi lažnim obećanjima i dernjavi nedorasle dečurlije. Ne dajte se povlačiti javno i tajno iz partije po partiju i nedozvolite da trojka imaju u džepu karte svih partija jer se uvek deru mi smo bunjevci i ništa više, a čim ne dobiju traženi zalogaj odmah mi smo Hrvati. Neka bude svaki ko hoće Hrvat ali ipak u prvom redu da bude pošten čovik. Dolje sumnjivci i prevrtljivci i tajni nacionalisti !“\nIako je „Bačka“ u tom momentu istupila iz Subotičkog fudbalskog podsaveza i priključila se osječkom, veze sa ostalim subotičkim i jugoslovenskim klubovima su ostale dobre i srdačne. Ugovaraju se prijateljske i utakmice za Dunavski kup.\nSve su češći i kontakti sa vojnim vlastima koje povremeno zauzimaju igrališta radi vojnih vežbi i pozivaju igrače u rezervne jedinice, u vreme kada je sve jasnije da je novi svetski rat pred vratima. U klubu su uvideli da nije oportuno zamerati se vojsci pri takvom stanju stvari, već se vrlo taktično obraćaju komandi, kada je potrebno zatražiti neki ustupak.\nJedan od primera je pismo Komandantu 41. pešadijskog puka, pukovniku Ljubomiru Petroviću u kome se traži trodnevno odsustvo za fudbalera Gezu Bačliju koji služi u njegovom puku, u Osijeku.\nRazlog je važno gostovanje u Zagrebu ekipi HAŠK-a, 7.aprila 1940. godine.\nU drugom delu pisma pukovniku Petroviću se kaže:\n„Gospodine Pukovniče naš klub je jedini čisti slavenski klub u Subotici, a to svoje slavenstvo je iskazao još davno prije rata, kada su iz naših redova rekrutirali najveći i najsnažniji nacionalni borci za slavensku misao. To nas sada rukovodi da Vas zamolimo Gosp. Pukovniče za učinak, čime bi nam silno pomogli neiskazano zadužili …“\nPravdajući se subotičkoj javnosti, „Bačkistima“ ide na ruku sledeća okolnost: Prvak subotičkog podsaveza ŽAK, te sezone nije uspeo da se plasira u ligašku završnicu prvenstva pošto je u četvrtfinalu kvalifikacija eliminisan od novosadske Vojvodine (1:1 i 2:3 nakon produžetaka). Nakon reorganizacije, subotički ŽAK je ipak dobio mesto u ligi.\nSubotički „Športski list“ broj 175 od 5. rujna 1939. godine, u uvodnom članku „Subotički nogometni potsavez i reorganizacija“, između ostalog piše : „Ako je ikome koristila borba za reorganizaciju onda je koristila Subotici, jer je Subotica samo preko te borbe, koju je nosila na svojim leđima isključivo Bačka u cijelom Subotičkom nogometnom podsavezu, dobila dva ligaša, a inače ih ne bi imala ni jednoga.“\nDogađaji koji su sledili, vodili su donekle ka smirivanju strasti. Osnivanje Banovine Hrvatske 26. avgusta 1939. godine, bilo je na neki način prvi korak ka federalizaciji Kraljevine Jugoslavije, koja je malo pre toga započeta na sportskom polju. Do kraja prvenstva su dva saveza našla zajednički jezik i sa po tri prvoplasirana iz dve lige organizovala ligu za prvaka Jugoslavije.\nSačuvana arhivska građa i štampa iz tog vremena svedoče o isprepletenosti politike i fudbala, koliko god se formalno insistiralo na čistoti sportskog duha. Fudbalskim klubovima je od početka bila značajna naklonost političkih stranaka i pojedinaca koji su svojim uticajem i novcem podupirali sportska društva. S druge strane, u očima tadašnjih političkih činilaca, klubovi i njihovi navijači nemaju ništa manji značaj. Iako fudbal u to vreme gotovo da nije donosio materijalnu dobit , on je već tada „najvažnija sporedna stvar na svetu“. Sudeći po emocijama koje su pratile ovaj sport, fudbal je još tih dana bio više od igre.\nI učešće „Bačke“ u HSL 1939/40. neminovno izlazi iz sportskog konteksta i podgreva već postojeće podele u tadašnjem društvu. Iako se Subotica nije našla u okvirima novoosnovane hrvatske Banovine, ovo subotičko sportsko društvo je sebe definisalo kao predstavnika bačkih Hrvata. Time je, kao i sarajevski SAŠK, obezbedilo sebi ulaznicu u Hrvatsko- slovenačku ligu.\n„Bačka“ se u HSL našla među jakim timovima i sezonu 1939/40. je završila na pretposlednjem mestu, koje je ipak značilo opstanak. Ligu je napustila poslednjeplasirana Ljubljana. Sledeće prvenstvo za sezonu 1940/41. prekinuo je rat i okupacija.\n(Objavljeno i u časopisu Ex pannonia br. 17, 2013. godine, u izdanju Istorijskog arhiva Subotice)\n13. 05. 2018. u 11:26\nIzgleda da je Bačka sad u pravim rukama.To se vidi i po rezultatima. Šteta da se predsednik ne javlja po pitanju rezultata.\n13. 05. 2018. u 12:24\nDobar tekst! Namece se pitanje cija je Backa danas??? Da li prvi put u istoriji Backa nije SUBOTICKA??? Prica se da su vodja u zatvoru,a drugi pobego…???\n13. 05. 2018. u 17:57\nKrimosi preuzeli Bačku. Bačkisti ćute, samo dokle će izdržati.\n13. 05. 2018. u 20:28\nNi jedan od rukovodilaca današnje Bačke nije bez kriminalnog dosijea. Neki su u zatvoru od posle izbora na funkciju, neki su bili onomad, neki su sa nanogicama za praćenje…\nNi kriminalistički inspektor iz sastava uprave nije uspeo da ih spasi, a i u njegovo poštenje sumnjam, čim se javno odlučio uortačiti sa ovakvom bagrom. Uostalom ni za njega se ne čudim, jer u današnjoj policiji radi sam ološ (čast retkim izuzecima).\nTo je slika i prilika Srbije Aleksandra Vučića. Sve sam go kriminalac.\nKao što je neko pametan rekao: „Došlo je vreme kad pametan zaćuti, a fukara progovori“. Nažalost ima nas mnogo neukih i glupih, kad već trideset godina ne možemo da se izborimo sa fukarama.\n14. 05. 2018. u 11:13\nDogovor je bio da u Hrvatskoj ligi učestvuje Bačka, koja nije u Banovini Hrvatskoj, a zauzvrat, u tadašnjoj srpskoj ligi iz Banovine Hrvatske učestovao je jedan klub – SK Bata iz Borova.\nRavnoteža intersa i želja.


Topić: Iduće godine očekujemo radove na dionici Vukosavlje - Brčko - Televizija K3\nTopić: Iduće godine očekujemo radove na dionici Vukosavlje – Brčko\nDirektor Javnog preduzeća “Autoputevi Republike Srpske” Dušan Topić izjavio je da bi naredne godine mogli da počnu radovi na izgradnji dionice auto-puta Vukosavlje-Brčko, duge 33 kilometra.\n“Dionica je duga 33 kilometra, odnosno do granice distrikta. Prvi korak je raspisivanje javnog poziva za finansiranje i izgradnju. To je poseban način javne nabavke. Ukupna cifra je 600 miliona KM. Potrebno je naglasiti da ovo nije samo cijena izgradnje, već i troškovi finansiranja“, rekao je Topić za “Glas Srpske”.\n“Čim to bude, objavićemo tender i biće rok od nekih 30 dana za pretkvalifikaciju. Sam postupak se sastoji iz tri faze. Prva je pretkvalifikacija, druga je kompetitivni dijalog sa pretkvalifikovanim kompanijama, a treća dostavljanje konačnih ponuda. Očekujemo da ćemo do kraja godine doći do finalizacije, eventualno i do mogućnosti izbora i dodjele ugovora”, istakao je Topić.\n“Prije toga imamo i dio koridora Pet ce, koji je preostao da bude izgrađen u dužini od 35 kilometara od Tovire do Vukosavlja, i o tome pregovaramo. To su tri aktivnosti koje bi do kraja godine trebalo da definišu finansiranje ka Srbiji. Praktično, idemo u susret aktivnostima koje je Srbija već počela prošle godine, a to je izgradnja auto-puta Kuzmin-Rača i mosta preko Save u Rači”, rekao je Topić.\nLjubav ima cijenu, 02.08. – 22:00TikTok finansira kreatore sadržaja


COINvestigator - web aplikacija za analizu e-valuta | Repozitorij FER-a\nCOINvestigator - web aplikacija za analizu e-valuta\nRački, L. (2018). COINvestigator - web aplikacija za analizu e-valuta (Završni rad). Preuzeto s https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:819156\nRački, Luka. "COINvestigator - web aplikacija za analizu e-valuta." Završni rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet elektrotehnike i računarstva, 2018. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:819156\nRački, L. (2018). 'COINvestigator - web aplikacija za analizu e-valuta', Završni rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet elektrotehnike i računarstva, citirano: 20.10.2021., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:819156\nRački L. COINvestigator - web aplikacija za analizu e-valuta [Završni rad]. Zagreb: Sveučilište u Zagrebu, Fakultet elektrotehnike i računarstva; 2018 [pristupljeno 20.10.2021.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:819156\nL. Rački, "COINvestigator - web aplikacija za analizu e-valuta", Završni rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet elektrotehnike i računarstva, Zagreb, 2018. Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:819156\nZa citiranje koristite ovu mrežnu adresu: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:819156\nNaslov COINvestigator - web aplikacija za analizu e-valuta\nNaslov (engleski) COINvestigator - web application for e-currency analysis\nAutor Luka Rački\nDatum i vrijeme pohrane 2019-03-14 00:16:46


Muzička radionica | Tatjana Karajanov\nMuzikoterapeutska radionica: Muzika sfera\nTatjana Karajanov : vokal, Branko Isaković : gitare, Aleksandar Radojičić-Šojka : perkusije\nOvaj projekat je nastao prožimanjem muzičkog i terapeutskog iskustva sva tri izvodjača. Potraga za muzikom koja budi sećanje na izvorno stanje ljudskog bića spojila ih je u ovaj sastav.\nUz uživo izvodjenje muzike, „aktivnim slušanjem” posebno kreiranih harmonija, učesnici radionice imaju priliku da pokrenu kod sebe neke “uspavane” delove svoje “životne muzike”.\nMuzikoterapija, kao posebna terapeutska veština, danas sasvim jasno definiše uticaj muzike na čovekovu svest i podsvest. Poznato je da zvuk otključava informacije koje se nalaze u našim tkivima i kostima, odnosno da vibracija kao pokretač manifestacije podstiče i proces transformacije.\nUz odgovarajuće energetske vežbe, odnosno pokret, osnažujemo i hranimo sve nivoe svoga bića: fizički, emotivni, mentalni i energetski. Na ovaj način se process transformacije nekih podsvesnih sadržaja odigrava veoma prirodno i spontano. Vežbama aktivacije svih čula budimo svoje biće u celosti, kako bi živeli život sa radošću i punim potencijalom.\nTo stanje je zapravo prirodno stanje čoveka kome svi težimo, a sve što je potrebno je biti u potpunosti prisutan sada i ovde. Na taj način dolazimo u dublji kontakt sa svojom „unutrašnjom mudrošću“ koja nosi sve informacije o našem zdravlju i kreativnom postojanju na ovoj planeti. Pored klasičnih instrumenata , izvođači koriste i posebno ručno kreirane instrumente, samo za potrebe terapeutskih radionica.\nTatjana Karajanov se 11 godina bavi homeopatijom. Istražujući vibratorna polja i frekvencije, kao i dejstvo muzike na čovekovo bio polje, svoj celoživotni hobi (komponovanje i pevanje) uključuje u svoj terapeutski rad u vidu muzikoterapije. Od 2011. godine aktivno kreira terapeutsku muziku. Koristeći svoj glas kao instrument i komponujući, uradila je dva autorska albuma u saradnji sa dizajnerom zvuka i kompozitorom Branislavom Micićem: “Muzika sfera” i “Mudrost Šume”.\nBranko Isaković od 1977 godine kao bas gitarista svirao u poznatim pop i rock muzičkim sastavima (Idoli, Dejan Cukić, Kerber). Od 2000. godine pokrenuo nekoliko etno-muzičkih projekata. Neki od njih su Bilja Krstić & Bistrik i Teodulija. Poslednjih deset godina komponuje muziku za relaksaciju i isceljenje (CD Poredak Ljubavi ) Pored muzike aktivno se bavi floriterapijom i muzičkom produkcijom.\nAleksandar Radojičić Šojka je dugogodišnji profesionalni muzičar (perkusionista). Svoju karijeru je utvrđivao širom Evrope i Amerike sa bendovima Arhai, Kal, Gogoll Bordello, Amaro Del i drugi. Poslednjih godina fokus svog angažovanja u oblasti zvuka usmerio je na terapijski rad sa decom i odraslima, kao i proizvodnju sopstvenih instrumenata koji se koriste u terapijske svrhe.\nPrijatelj događaja: Kućna Radinost Kreativa www.kreativa.rs


LEP II – nove prilike, nova radna mjesta - Pravi Lider\nImate pitanje? Kontaktirajte nas [email protected]\nLEP II – nove prilike, nova radna mjesta\nPodrška biznisima, Savjeti za razvoj biznisa\nHibridni promotivni događaj LEP II – nove prilike, nova radna mjesta će se održati u srijedu, 20. aprila 2022. godine sa početkom u 13.00 sati u UNITIC Poslovnom Centru (Sarajevo, Fra Anđela Zvizdovića 1).Događaj se organizuje u okviru projekta „Podrška Evropske unije lokalnim partnerstvima za zapošljavanje – Faza II“ (LEP II) koji finansira Evropska unija u iznosu od 4 miliona eura, a realizuje Međunarodna organizacija rada u Bosni i Hercegovini.\nCilj projekta je da osigura kreiranje i sprovedbu programa aktivacije i integracije nezaposlenih osoba u lokalna tržišta rada od strane lokalnih partnerstava za zapošljavanje.Događaj će biti prilika i za predstavljanje 20 lokalnih partnerstava za zapošljavanje s kojima je Međunarodna organizacija rada potpisala ugovore, kao i razmjenu iskustava između korisnika prve faze projekta podrške Evropske unije lokalnim partnerstvima za zapošljavanje u BiH i onih partnerstava koja tek treba da realizuju svoje projektne ideje.\nOd novih 20 lokalnih partnerstava za zapošljavanje u BiH se očekuje da uspješno razviju lokalne inicijative za zapošljavanje, te omoguće obuku i prekvalifikaciju za najmanje 1600 nezaposlenih osoba.\nOčekuje se da će najmanje njih 600 biti zaposleno nakon obuke.\nAdresa: Turhanija 2, Sarajevo\nTelefon: 033 250 580\nRadno Vrijeme: Pon - Pet / 09:00 - 17:00\nThis website has been produced with the assistance of the European Union in the framework of the EU4Energy Initiative. The contents are the sole responsibility of Microcredit Foundation LIDER Sarajevo and can in no way be taken to reflect the views of the European Union. | © Copyright 2021 | Pravi Lider


Podgorica u izuzetno neefikasnom duelu slavila protiv Slobode\nU okviru 11. kola Druge ABA lige, Podgorica je pobijedila Slobodu rezultatom 63:51 (13:19, 15:10, 16:16, 19:6).\nMeč je bio izuzetno neefikasan s obje strane. Užičani su se nešto bolje snašli u prvoj četvrtini, koju su u svoju korist riješili sa 19:13, da bi se Podgorica vratila u nastavku, pa se na veliki odmor otišlo sa 29:28 za srpskog predstavnika.\nTreći kvartal je bio izjednačen, no u četvrtom se ekipa iz glavnog grada Crne Gore u potpunosti odvojila, prije svega odličnom igrom u odbrani. Dozvolili su protivniku da postigne samo šest poena, te u konačnici slavili sa 63:51.\nKod pobjednika, najefikasniji su bili Marko Kovačević i Pavle Titić sa po 13, dok se na drugoj strani istakao Aleksandar Ilkić sa 14 poena.\nPrethodni članakVišegrađanin izabrao reprezentaciju Srbije\nNaredni članakHarden izjednačio lični rekord karijere


Kako kupiti kriptovalute u Srbiji [Bitcoin | Dogecoin] - Novčići\nKako kupiti kriptovalute u Srbiji\nPozdrav svima posto vidim da se cesto pita za crypto odlucio sam da napravim jednu temu gde cu napisati svoja iskustva.\nPrva opcija koju imate vrv i najlaksa je ecd.rs, nasa menjacnica, nisu prevaranti.\nProcedura kod njih je veoma jednostavna unesete ime, prezime, email, broj telefona i kolicinu koju hocete da kupite i adresu na koju zelite da vam posalju bitcoin. Uplacujete novac uplatnicom bilo to ona u posti/menjacnici ili preko eBankinga bitno je da se podaci poklapaju sa onim sto ste upisali kad ste popunjavali formu na sajtu, takodje dobijate primer uplatnice tako da je skoro nemoguce pogresiti.\nvelika provizija od 5.5% + troskovi slanja novca ( zavisi kako saljete), provizija moze biti i manja 5% ali morate biti registrovan a da bi to bilo moguce moraju vas verifikovati licno a zbog korone to nije moguce uglavnom nemojte me drzati za rec istrazite i sami kako da smanjite proviziju.\ncekanje jer menjacnica nije automatizovana i necete dobiti vas novac odmah po uplati na racun takodje zavisi i u koje vreme saljete ako saljete uvece dobicete verovatno sutra itd.\npoprilicno visok prag za minimalnu uplatu doduse to zbog cena transakcija i zavisi od valute do valute ali u principu minimalna uplata je 5000 sto dosta visoko bar za ove nase prostore.\nTip: Uvek koristite LTC kad kupujete/prodajete na ECD-u, zbog brzine same mreže i niskih provizija iste, olakšavate sebi i čekanje je minimalno.\nZnatno bolja opcija koju koristi vecina nasih ljudi sto za kupovinu sto za prodaju.\nPlacanje se vrsi preko VISA/Master kartica sto znaci da vam treba racun u banci i provizija koju uzimaju je 3% sto je duplo manje od ECD-a.\nUplata je veoma jednostavna za nekog ko je vec kupovao stvari/usluge preko internet-a.\nU principu nista tesko ukucate koliko zelite da uplatite dobijete racunicu koliku proviziju placate pritisnete dugme i to je to. Uvim putem ste uplatili evre/dolare na menjacicu i za dalje imate trade karticu u kojoj menjate FIAT valutu za crypto.\nPodizanje radi za Srbiju a ovde je screenshot provizije koju placate kod njih na depozit i povlacenje. Takodje morate odraditi verifikaciju tj. slikati licnu kartu ili neki drugi dokument.\nnema bas pune valuta sa kojima mozete trejdovati tu su samo “osnovne” za ostale alt coine morate prebaciti crypto na neku drugu berzu tipa binance/bittrex.\nU vezi CEX-a, imao sam veoma loše iskustvo sa njima čim sam prešao cifru od nekih €15k u to vreme, zamrzli nalog i sklonili opciju povlačenja dok im nisam dostavio dokaz o izvoru kripta, tražili da im pokazujem balans sa mog ledgera i transakcije sa istog iz godina kad i nisam bio njihov korisnik. Na kraju nisam mogao da izvučem preostali balans, kao to je za njih standardna procedura AML. Sve u svemu ne preporučujem.\nDodao bih još da obavezno svoj crypto drzite u wallet-u, nikako da stoji na menjacnici kao sto je cex.io osim neke manje kolicine kojom planirate uskoro da trgujete. Moguce je da jednostavno zamrznu/ugase nalog, a i izloženiji ste napadu hakera. Drzanjem asseta na bilo kojoj menjacnici sami izazivate sopstvenu sudbinu, nema potrebe za tim.\nOvo je neka p2p opcija gde trgovci kace svoj kurs po kom prodaju/kupuju bitcoin generalno nije losa opcija jer mozete kupiti btc sa razlicitim payment methodama od paypal-a do bankovne uplate.\nTakodje je potrebna verifikacija na sajtu gde morate da slikate licnu kartu ili neki slican dokument tj. morate da imate 18 godina.\nU zavisnosti od valute u kojoj placate razlicite su metode za uplatu pa tako za RSD mozete platiti preko bankovnog racuna ili western uniona najcesce a neki prodavci nude i licno.\nOno sto treba da gledate je kurs koji vam daju za btc, feedback, i koliko je transakija obavio. Da ne duzim kad odete na opciju buy upisete koliko zelite bitcoina i toliko cete dobiti od prodavca ali ce vam sajt uzeti proviziju koju mozete videti kad odete na wallet > Send bitcoins pic sto je trenutno ~2$.\nne mozete kupiti nista drugo sem bitcoina i provizija..\n4. Telegram grupa – t.me/btc_bez_provizije\nIskreno nisam kupovao/prodavao ali je ok grupa i cuo sam da je drugi koriste, trenutno je dosta mali community ~500 ljudi ali ima ponuda s vremena na vreme.\nGrupa ima svoja pravila kupoprodaje tako da ih obavezno treba procitati.\nOpcija koju vam ova grupa nudi jeste sto kupujete direktno od ljudi bez ikakve provizije (osim provizije mreze tj valute koju kupujete). Pored toga vi se dogovarate oko cene i kolicine kao i nacina primopredaje. Ja bih izabrao licno jer bi tako bilo najjednostavnije ali birajte sami.\nOno sto jos hocu da odradim je neki ugrubo prikaz koliko cete dobiti novca u kriptu za 100 evra putem gore navedenih nacina.\nECD.rs CEX Localbitcoins\n94.42e 96.9e 88.9e\nNapomena: Ova racunica je radjena u momentu pisanja posta sto ne mora da znaci da ce u buducnosti biti isti brojevi. Posebno u slucaju localbitcoinsa na kojem dosta variraju cene u zavisnosti od prodavca kojeg izaberete i metode placanja.\nSrecno investiranje u kripto\npro tip: nemojte dej trejdovati pogotovo ne ako ste novi\nPreuzeto sa r/finansije od strane u/TheFish40


BRNABIĆ O ANTIVAKSERIMA: Vakcinacija je pitanje nacionalne bezbednosti | Novosti.RS\n- Ako je i jedna osoba koja je razmišljala da se vakciniše i čula laži pa od toga odustala i umrla, to je krivično delo. Moramo ozbiljno da se se bavimo ovom temom, ovo je pitanje nacionalne državne bezbednosti- rekla je Brnabić.\n- Vučić je zeleo da se vakciniše u trenutku kada znamo da imamo dovoljno vakcina. On sada otvara drugi krug masovne imunizacije. To će nam pomoći da dođemo do kolektivnog imuniteta- kaže Brnabić.\n- Nadam se da ćemo doći do toga do kraja juna i da ćemo moći da nastavimo normalan život- navela je predsednica Vlade Srbije.\n- Razumem da je ljudima svega dosta, ali uvek moramo da razmišljamo i o zdravstvenim radnicima u kovid zonama koji su pod ogromnim pritiskom. Moramo da im pomognemo da bi oni mogli da zaštite živote građana. Zato su važne mere- rekla je Brnabić.\nvirus korona korona virus Ana Brnabić antivakcinašica antivakseri\nSUTRA SEDNICA KRIZNOG ŠTABA: Brnabić danas sa medicinskim delom - nove mere u Srbiji?\nSASTANAK premijerke Srbije Ane Brnabić i medicinskog dela Kriznog štaba održava se danas, rečeno je Tanjugu u Vladi Srbije.\n21. 03. 2021. u 14:01


Stopića pećina « Turistička organizacija Srbije\nPočetna » Priroda » Pećine » Stopića pećina\nPećina se sastoji od pet celina: „Svetla dvorana“, „Tamna dvorana“, „Velika sala sa kadama“, „Kanal sa kadama“ i „Rečni kanal“. Turistički deo pećine nije bogat pećinskim ukrasima, ali ima nekoliko atraktivnih elemenata, kao što su: prostrani ulaz, dugure -otvori na tavanici, siparska kupa „Pseće groblje“, vodopad „Izvor života“ i, pre svih, niz bigrenih kada koje se ubrajaju u najveće i najdublje (preko 7 metara) od svih pećina u Srbiji. Kade su periodično poplavljene, a neke od njih su postale jezera.\nTelefoni: +381 (0) 31 841-646, +381 (0) 31 848-015, +381 (0) 31 848-415\nInfo centar: +381 31 845-103


Produžen Novogodišnji sajam u Bosanskoj Krupi | Krupljani.BA\nProdužen Novogodišnji sajam u Bosanskoj Krupi\nU Bosanskoj Krupi je protekle sedmice otvoren šesti po redu Novogodišnji sajam. Okupio je 32 izlagača iz Unsko-sanskog kantona, ali i nekih udaljenijih dijelova naše zemlje poput Sarajeva i Brčko Distrikta. Organizator sajma i ove je godine Centar za kulturu, obrazovanje i informisanje, a pokrovitelj Općina Bosanska Krupa s načelnikom Arminom Halitovićem.\nIako je sajam trebao biti zatvoren danas, na inicijativu izlagaća i sugrađana sajam će biti otvoren i sutra, u subotu 31. decembra do 13 sati. Ovom prilikom pozivamo i sve zainteresovane koji nisu do sad bili na sajmu da to iskoriste u ova 2 dana.


Audio : Telefunken 12.06.2019 - ID 79310688 - KupujemProdajem\nAudio > Neispravni uređaji > ID oglasa: #79310688 (postavljen: pre nedelju dana)\nNa prodaju dobro sačuvan gramofon telefunken u drvetu. Gramofon u neispravnom stanju\nTHORENS AT-410 Stereo Risiver\nKorektan i iskren član, lak dogovor i brza realizacija.\nPreporuka za Branka!\nMikseta bell mdx 400\nVeoma brzo i korektno dogovoreno i završeno. Dajem sve preporuke za saradnju sa članom.\nSanyo FMT 203 L\nSve pozitivno za dogovor spreman 10+


Počelo masovno organiziranje nestranačkih posmatrača za Opšte izbore 2014 | bedrudingusic\nPosted: 4. August 2014. in Intervjui\t0\nKoalicija ‘Pod lupom’ za slobodne i poštene izbore, Koalicija sedam nevladinih organizacija koja organizira masovno nestranačko posmatranje Opštih izbora 2014, danas je zvanično počela svoju medijsku kampanju. U prilogu ćete naći saopštenje za javnost kao i ostale materijale koji vam mogu biti od pomoći da se bolje informirate o našem radu.\nMolimo vas da podržite naše napore i objavite informacije o početku kampanje organiziranja nestranačkih posmatrača na cijeloj teritoriji BiH.\nStojim vam na raspolaganju za eventualne dodatne informacije.\nLinkovi na video spotove\nMob. 061 202 092\nBURLINGTONSKI BAJRAM KOJI ĆE SE PAMTITI\tPovodom informacije o bankrotu\tBlog na WordPress.com.\t%d bloggers like this:


PETROVARADIN: Obnova Gradića teče po planu | (Vesti - 27.06.2017) Novi Sad\n27.06.2017 u 19:08h\nIzvor: Dnevnik / Fotografija: ilustracija/Wikimedia.org\nPETROVARADIN: Obnova Gradića teče po planu\nMesec dana od početka obnove fasada u podgrađu Petrovaradinske tvrđave, radovi se odvijaju se prema predviđenoj dinamici.\nZa Dnevnik se oglasio direktor gradskog Zavoda za zaštitu spomenika kulture Siniša Jokić.\n- Radovi su u toku na objektima u Beogradskoj ulici 2, 4 i 8 i Vladike Nikolaja 1 i 3. Na objektu u Lisinskog 2 nalaze se gnezda lastavica koje su strogo zaštićena vrsta, tako da se prema rešenju Republičkog zavoda za zaštitu prirode radovi odlažu do trenutka kada će ornitolozi reći da je po laste bezbedno tu početi posao. Ovaj zanimljiv podatak ukazuje na složenost delatnosti zaštite kulturnog nasleđa koje se neumitno prepliće sa različitim aspektima života lokalne zajednice, a vrlo često i sa zaštitom prirode.\nKako kaže arhitekta - konzervator u Zavodu za zaštitu sapomenika kulture Novog Sada Slobodanka Babić, na pomenutim objektima u toku je obijanje maltera i čišćenje.\n- Restauratori - konzervatori koji će raditi konzervaciju dekorativne plastike pregledali su sve dekorativne elemente i napravili plan kako i kada će se ti specifični radovi izvoditi – napominje Slobodanka Babić.\nDodaje da su uzeti otisci za izradu kalupa i šabloni ornamentalne plastike. Uzeti su i uzorci malterskih i bojenih slojeva sa fasada koji su poslati na analizu slikarima konzervatorima u Galeriji Matice srpske.\nNa zgradi u Lisinskog 2 nalaze se gnezda lastavica koje su strogo zaštićena vrsta, tako da se prema rešenju Republičkog zavoda za zaštitu prirode radovi odlažu do trenutka kada će ornitolozi reći da je po laste bezbednopočeti posao na ovom objektu.\nSlobodanka Babić kaže da je u toku i čišćenje spojnice u sklopu priprema za nanošenje novog maltera. Malterisanje će se obavljati primenom konzervatorskog principa korišćenja tradicionalnih materijala. To znači da će biti upotrebljeni fabrički napravljeni malteri, čiji sastav je formiran po uzoru na nekada korišćene materijale.\nRok za završetak radova u prvoj fazi je kraj jula. Početak radova u drugoj fazi je planiran za prvu nedelju po završetku Exita. Tada će se raditi fasade objekata u Beogradskoj ulici od broja 1 do 9.\nArhitekte - konzervatori Zavoda za zaštitu spomenika kulture Novog Sada završili su projekte za 10 objekta koji su planirani u trećoj i četvrtoj fazi. Predviđeno je da se s obnovom tih objekata počne u septembu. Za ovu godinu planirana je obnova fasada 21 objekta u Podgrađu, za što je obezbeđeno 100 miliona dinara.\n02.02.2018. - Grad Novi Sad priprema obnovu zaštićenih zgrada u centru\nPovezane teme gradić gradić petrovaradin obnova Petrovaradin siniša jokić SLOBODANKA BABIĆ\npre 1298 dana i 1 sat\nShvatite vec jednom I pocnite pravilno da se izrazavate !NE POSTOJI GRADIC,TO JE "GRAD PETROVARADIN",uvek bio I bice!!!


Održana radionica o raspodjeli javnih prihoda u Federaciji BiH\nU organizaciji Udruženja poslodavaca Zenica u utorak je u Velikoj sali Grada Zenica održana radionica pod nazivom "Modeliranje horizontalne raspodjele javnih prihoda poštivanjem principa fiskalnog kapaciteta JLS i regionalnog razvoja".\nRadionica je održana u sklopu projekta AGILEd koji provodi Udruženje poslodavaca Zenice sa partnerima, a finansira Ambasada Sjedinjenih Američkih Država u BiH.\nCilj ovog projekta jeste zagovarati usvajanje izmjena Zakona o raspodjeli javnih prihoda FBiH kroz usvajanje predloženog modela raspodjele javnih prihoda, putem izabranih parlamentaraca Federacije BiH, koji predstavljaju različite kantone Federacije BiH, a kako bi se obezbijedila regionalna zastupljenost i izbjeglo centralizirano donošenje odluka uz preferiranje određenih dijelova Federacije BiH u odnosu na druge.\nTokom radionice prisutnima je prezentiran Nacrt Modela horizontalne raspodjele javnih prihoda poštivanjem principa izjednačavanja fiskalnog kapaciteta JLS.\nNa potpuno argumentovan način predstavljeni su očekivani fiskalni i svi drugi efekti u slučaju primjene predloženog modela raspodjele javnih prihoda. Također predložene su konkretne izmjene i dopune Zakona o raspodjeli javnih prihoda FBiH uz potrebna obrazloženja.\nPredsjednica Upravnog odbora Udruženja poslodavaca Zenica, Senaida Turkić je pojasnila kako je važeće rješenje neprihvatljivo iz dva razloga, jer trenutna raspodjela javnih prihoda ne obezbjeđuje jednaka prava zagarantovana Ustavom Federacije BiH te da je postojeći Zakon u suprotnosti sa svim strateškim dokumentima donesenim na nivou Federacije BiH koji zagovaraju ravnopravnost i ravnomjeran razvoj teritorija svih kantona.\nRadionici su prisustvovali gradonačelnik Zenice Fuad Kasumović, načelnici općina Jajce i Zavidovići, savjetnik potpredsjednice Federacije BiH, savjetnik premijera Vlade ZDK, savjetnica ministra privrede ZDK, zastupnici u Parlamentu Federacije BiH i Skupštini Zeničko-dobojskog kantona, predstavnik Saveza općina i gradova Federacije BiH, predstavnik Općine Olovo, privrednici te predstavnici Gradske uprave Zenica.\n"Kao ekspert OHR-a sam učestvovao u izradi Zakona o raspodjeli javnih prihoda FBiH. Tada je napravljen jedinstveni račun sa kojeg će se vršiti raspodjela prihoda. Međutim, vrijeme je pokazalo da glavni grad BiH, Sarajevo ima ponder 2. To znači da dobiva duplo više, zbog čega Kanton Sarajevo ima veći budžet od države Bosne i Hercegovine. Na ovaj način su gradovi poput Tuzle i Zenice izuzetno oštećeni, iako je Zenica jedan od najvećih izvoznika u našoj zemlji. Vrijeme je da se napravi novi sistem raspodjele koji će biti pravičniji i jednostavniji", kazao je u izjavi za medije Fuad Kasumović, gradonačelnik Zenice.\nZaključak radionice je da se u predstojećem periodu utvrdi da li je dobro određen ponder za Kanton Sarajevo uz obavezu da se izmjene Zakona paralelno rade kroz vertikalnu i horizontalnu raspodjelu javnih prihoda.\nPlanirano je održavanje radionica na ovu temu u Tuzli i Mostaru.


Ludo vrijeme: Pali grad i snijeg, prekinut Tur d' Frans! | Radio Televizija BN\nLudo vrijeme: Pali grad i snijeg, prekinut Tur d' Frans!\nNeverovatne slike iz Francuske - učesnici Tur d Fransa koliko juče vozili po paklenoj vrućini, a danas je trka prekinuta jer je jednu deonicu pogodilo veliko nevreme, sa gradom i snegom! To nije bila oluja, već kataklizma! Neverovatne scene viđene su tokom popodneva na 19. etapi Tur d'Fransa u Alpima.\nOstali sportovi 26.07.2019 | 21:42\nNevreme praćemo jakim gradom i pljuskovima zahvatilo je šire područje gde se održavala jedna od poslednjih etapa na čuvenoj trci, tako da trka nije mogla da se nastavi.\nSve je eskaliralo na 25 kilometara pre cilja kada je odlučeno da se trka prekine jer je postojala velika opasonost po sve učesnike.\nBiciklisti su morali da se sklone u jedan od obližnjih tunela dok sve ne prođe, a kakav problem je bio može da se vidi po fotografijama i video snimcima koji su stigli sa lica mesta.\nNa pojedinim delovima staze napadalo je toliko leda da se sve zabelelo, pa su bagerima morali da razgrću gomile leda i čiste put.\nNa drugim delovima staze, prodrla je voda sa okolnih brda, bujica je nosila sve pred sobom pa i delove asvalta!\nNajvažnija je bila sigurnost biciklista, pa su organizatori postupili jedino kako su mogli - da prekinu trku i priznaju rezultat koji je bio na poslednjem prolazu.\nNajviše je profitirao Bernal, koji je preuzeo žutu majicu od Žulijana Alafilipa, ali videćemo kako će biti sve u pretposlednjoj, 20. etapi od Albervila do Val Torena.


Hvala, naučnici: Čokolada slasna, ali ne i masna : Nadlanu.com\nHvala, naučnici: Čokolada slasna, ali ne i masna\nObjavljeno 15. avg 2012. / 14:56:00\nHemičari sa Univerziteta Vorvik izumeli su nemasnu čokoladu koja ima 50 posto manje masnoća, čime je znatno zdravija od obične. Kako oni tvrde, ova čokolada sa voćnim sokom neće izgubiti na finoći, jer je njen ukus usavršavan mesecima, piše "The Daily Mail".\nZANIMLJIVO: Čokolada sadrže kofein, teobromin i teofilin, koji deluje stimulativno na nervni sistem, slično kafi i čaju. Korisna je kod stanja zamora i neraspoloženja – deluje stimulativno i popravlja raspoloženje. Odavno se zna da tamna čokolada snižava krvni pritisak.\nZABORAVITE IH: Pet najčešćih mitova o mršavljenju\nJUTARNJA BANANA DIJETA: Za samo dve nedelje istopiće višak…\nGUSTA I SVILENKASTA KOSA SAN JE SVAKE ŽENE: Metode koje…\nPAŽLJIVO OSMIŠLJENI DETOKS PROGRAM: Očistite organizam za…\n- Svi vole čokoladu, ali, na žalost svih, ona je puna masnoća. Ipak, masnoće su te koje joj daju dobar ukus za kojim ljudi žude i zbog kojeg se tako neodoljivo topi u ustima. Našli smo način da zadržimo sve ono što čokoladu čini čokoladom - kaže autor ove studije Stefan Bon.\nStudija Univerziteta Vorvik samo je prvi korak u kreiranju zdrave čokolade. Kako autor ove studije kaže, "on se nada da će prehrambena industrija iskoristi ove nove metode i početi sa proizvodnjom ukusne, ali nemasne čokolade".\nKoja je tvoja omiljena vrsta čokolade?\nPOJAČANA HIGIJENA U DOBA VIRUSA: Koliko korona preživljava na odeći i da li će je…\nU PET KORAKA: Saznajte uzrok i smirite sindrom iritabilnog creva


0\tNovember 25, 2021 8:05 pm\nStari grad poznat po svom kriminalu, Čikago je prepun urbanih legendi. Razgovarajte sa lokalnim stanovništvom dovoljno dugo i priče o ovim čudnim pojavama će se verovatno pojaviti. Ipak, budite upozoreni, ove jezive glasine nisu za one sa slabim srcem.\nNerazjašnjena ubistva, uznemirujući klovnovi i još mnogo toga čine Čikago jednim od najstrašnijih mesta u državi. Ako vas ne muče noćne more, samo napred i nastavite da čitate…\n#1 Ukleta Hall kuća\nPriča se da je dobrotvorna dama kuće iz 1890tih, Jane Addams Hull, uzela dete koje je bilo ostavljeno do strane svoje majke. Mnogi su verovali da je dete Satanino, ali se Hall-ova brinula o njemu na tavanu dok nije preminulo. Posetioci su prijavili da su viđali lice đavola u kući, koja je sada muzej.\n#2 Ukleta Mary\nSa reputacijom da je poginula u saobraćajnoj nesreći sa svojim dečkom 1934.godine, Mary je mlada, plavokosa i plavooka devojka koja od muškaraca traži prevoz do kuće. Kada se zaustave u Aveniji Archer blizu groblja Vaskrsenja, ona nestaje.\n#3 Klovn Homey\nOvo je jedna od bezvremenih urganih legendi grada. 1991.godine, decu je u kombije namamio muškarac prerušen u klovna. Iako je čikaška policijska uprava ispitala stvar i zaključila da ovo nije ništa drugo nego legenda, meštani i dalje veruju da ovaj čovek luta gradom vrebajući decu.\n#4 Put nemačke crkve\n1956.godine, dve mlade sestre starosti 13 i 15 godina su pronađene mrtve na strani ovog puta nakon što su krenule kući nakon bioskopa. Meštani veruju da njihovi duhovi i dalje opsedaju ulicu – pokušavajući da se vrate kući.\n#5 Kuća Tillie Klimek\nMnogi ne znaju za čikaškog serijskog ubicu koji je ubio sva tri svoja muža. Muškarci bi se misteriozno razboleli i ubrzo potom umrli. Prijavljeno je da se za svog poslednjeg muža, čak i kada se osećao bolje, žena hvalila dobrim dogovorom koji je postigla za kupovinu njegovog kovčega. Klimek-ova je osuđena za svoje zločine, a njena kuća i danas stoji. Meštani kažu da se osećaju čudno kada su u blizini zgrade.\n#6 Opsednuće Teresite\nMlada žena je pronađena sa nožem u grudima u zapaljenom stanu u Lincoln parku 1977.godine. legenda kaže da je žena udata za kolegu premnule žene pala u trans i kanalisala Basu, otkrivajući svog ubicu i otkrivajući ukradeni nakit.\n#7 Tela ispod Lincoln Parka\nOno što je ranije bilo groblje postalo je javni park 1860.godine. Pošto su mnogi grobovi bili neobeleženi, nisu svi ni iskopani, pa je ostalo mnogo parcela koje je trebalo izgraditi na vrhu. Kada je izgrađen Muzej istorije Čikaga, kopanjem temelja otkrivene su gomile kostiju.\nNemate američko državljanstvo? Evo šta treba da znate o zapošljavanju radnika koji nisu državljani Amerike 0


Republika / PORAŽAVAJUĆE! Istraživanje pokazalo: Svaki deseti đak u Srbiji pušač!\nsreda, 29. 1. 2020.| 12:38\nU Srbiji čak 11 odsto učenika, odnosno svaki deseti đak starosti od 13 do 15 godina puši cigare, i to podjednako i dečaci i devojčice, dok 6 odsto njih koristi elektronsku cigaretu.\nRezultat istraživanja upotrebe duvana kod mladih u ovom uzrastu koje je sproveo Institut za javno zdravlje Srbije "Dr Milan Jovanović Batut", kažu da učenici puše i nargilu.\n- 70,4 odsto učenika koji sada puše cigarete dolazi do njih tako što ih kupuje u prodavnicama, samoposlugama ili na kioscima. Čak 82,6 odsto njih nije bilo sprečeno da ih kupi zbog svojih godina - navodi se u saopštenju Instituta "Batut" .\nViše puše srednjoškolci, nego osnovci viših razreda. Uzimajući u obzir rezultate istraživanja može se zaključiti da deca uglavnom počinju da puše u srednjoj školi, a i većina današnjih pušača prvu cigaretu je zapalila tokom adolescencije.\n- Procenat učenika petih i sedmih razreda osnovnih škola koji su bar jednom popušili cigaretu više od tri puta je manji (2,6% i 7,1% redom) u poređenju sa prvim razredima srednjih škola u kojima je cigarete probao skoro svaki treći učenik - 28,3 odsto. Sa druge strane, cigarete je probalo 2,6 odsto petaka, i 7,1 odsto sedmaka. Nargile je bar jednom tokom života pušila skoro jedna trećina učenika prvih razreda srednjih škola - 29,3 odsto - pokazuju rezultati "Batutovog" istraživanja.\nIshod ovog istraživanja kaže da je čak 61 odsto mladih izloženo duvanskom dimu na zatvorenim javnim mestima, a da čak 82,2 odsto učenika podržava zabranu pušenja na tim mestima.\n- Takođe, 6 od 10 sadašnjih pušača pokušalo je da prestane sa pušenjem u prethodnih 12 meseci.\nU Srbiji se u petak, 31. januara pod sloganom "Život bez duvana – za bolju budućnost novih generacija“ obeležava Nacionalni dan bez duvana, a ove godine se upravo naglašava značaj zaštite mladih od upotrebe duvana.\n(FOTO) Ostavio oproštajnu poruku na Fejsbuku i nestao! Porodica traga za Draganom Rankovićem iz Kragujevca\nDuvanski dim sadrži preko 7.000 različitih supstanci, među kojima je preko 250 jedinjenja opasnih po zdravlje i oko 70 materija za koje je utvrđeno da izazivaju maligna oboljenja. U Srbiji, najmanje 15.000 ljudi svake godine prevremeno umre zbog pušenja.\nNaime, upotreba duvana je povezana sa nastanom brojnih bolesti. Gotovo da nema organa u ljudskom telu na koji on nema štetan uticaj, a dokazi o bolestima izazvanim duvanom se povećavaju već decenijama.\nSrbija Društvo Pušač Pušenje Pušači Deca Cigareta Cigarete Cigare Deca pušači\nSmilja je mesečno davala 9.000 dinara na cigarete, a onda je prestala da puši: "Činilo mi se da neko stavlja novac u moj novčanik!"\nNEKI PUŠAČI DOŽIVE STOTU: Naučnici otkrili u čemu je caka!\n(FOTO) Može doći do eksplozije: Pušenje tokom vožnje nije dobra ideja, a fotografije to i dokazuju!\nSrbija uvodi potpunu zabranu pušenja u zatvorenom prostoru: Evo kada će to da startuje


RTS :: Tramp u Japanu "igrao oštro"\nSvet Tramp u Japanu "igrao oštro"\nnedelja, 26. maj 2019, 19:30 -> 19:43\nAmerički predsednik Donald Tramp nastavio je višednevnu posetu Japanu neformalnim druženjem sa japanskim premijerom na partiji golfa i na turniru u sumo rvanju. O važnim temama razgovaraće sutra kada će ga kao privog stranog lidera primiti novi car Naruhito.\nOd ulaska u Belu kuću, američki predsednik neguje prijateljske odnose s japanskim premijerom, a vezuje ih i strast prema golfu.\nTramp je i prvi američki predsednik koji je prisustvovao završnici turnira u sumo rvanju. Pobedniku, 25-ogodišnjem Asanojami uručio je prvi američki predsednički pehar, težak oko 30 kilograma i visok 137 centimetara.\nNakon takmičenja, usledila je večera u jednom od popularnih restorana u elitnom kvartu Tokija. Na meniju japanski krompir sa puterom, grilovana piletina, goveđi odresci sa brokolijem i šargarepom i sladoled od vanile za desert.\n"Sjajno smo proveli dan. Razgovarali smo o trgovini, vojnoj saradnji i drugim temama i želim da se zahvalim premijeru Abeu na ovoj neverovatnoj večeri i takmičenju u sumo rvanju. Doneli smo divan trofej koji će, nadam se, ostati ovde stotinama godina. Oduvek sam želeo da gledam sumo rvanje i imao sam šta i da vidim – sjajne sportiste jedne drevne discipline", rekao je Donald Tramp.\n"Predsednik Tramp i prva dama Melanija su naši prvi državni gosti u novoj carskoj eri i srećan sam zbog toga. Jutros smo igrali golf i mogu da kažem da je američki predsednik igrao oštro", naveo je japanski premijer Šinzo Abe.\nTramp se na tviteru osvrnuo i na nedavno lansiranje severnokorejskih projektila, navodeći da ga to ne uznemirava – uprkos oštrim reakcijama njegovih savetnika.\nS japanskim domaćinama očekuju ga teški razgovori o trgovini, jer je nezadovoljan velikim trgovinskim suficitom Japana.\nRazmatra uvođenje visoke carine na uvoz japanskih automobila, ako ne bude postignut bilateralni trgovinski sporazum.\n(ponedeljak, 27. maj 2019, 09:56) - anonymous [neregistrovani]\n"Ako Tramp uvede carinu na japanska vozila, Japanci ce svoja vozila prodavati Rusima po snizenoj ceni."!\nBolji vic odavno nisam cuo! :))))\n(ponedeljak, 27. maj 2019, 07:45) - Darko [neregistrovani]\nPazi, boga ti\nNiko sa Amerikom, izgleda, neće moći da ima suficit! Svi će morati da budu deficitarni u trgovini sa njima, ili će njihova roba da se nađe na udaru Američkih dodatnih taksi ili sankcija.\nPa zašto prvo u Americi ne analiziraju zašto američki građani kupuju više Japanska vozila nego američka ili neku drugu japansku robu i pored carine koja se plaća na istu!?\nOdnos cena/kvalitet uvozne i američke robe.\nNajlakše je ovako, uvedeš dodatne takse na neki uvozni proizvod, taj proizvod poskupi i dostigne cenu nekog američkog ekvavalenta i čekaš da američki građani počnu da kupuju više američke, skuplje, proizvode.\nOk, na ovaj način se štiti američka proizvodnja i proizvođači, ali naravno ni druga strana (Japan) neće sjediti skrštenih ruku, nego će uvoditi svoje dodatne takse na Američku robu.\nNajciničnije u svemu je to što posle Amerika vrši političke pritiske (naravno kao veća i moćnija sila) da suprotna strana NE primjenjuje svoje kontra mjere na američku robu, što je bio slučaj sa Kinom nedavno jer će se onda naći na udaru kojekakvih Američkih sankcija. I tako se konflikti dalje produbljuju...\n(ponedeljak, 27. maj 2019, 00:12) - anonymous [neregistrovani]\nAko Tramp uvede carinu na japanska vozila, Japanci ce svoja vozila prodavati Rusima po snizenoj ceni. Istocna Evropa jedva ceka da Tramp uvede carinu na japanska auta.\n(nedelja, 26. maj 2019, 22:14) - anonymous [neregistrovani]\nAko hoces da iznivelises deficit-suficit moras da ponudis kvalitetnu robu po pristupacnim cenama.\nA Japan uopste nije malo trziste.\n(nedelja, 26. maj 2019, 20:30) - anonymous [neregistrovani]\nImperije nemaju prijatelja....\nAmericki Predsjednik Ruzvelt je rekao:"Biti neprijatelj Americi je opasno a biti prijatelj Americi je fatalno".Predsjednik Tramp je dosao u Japan sa namjerom da,mimo svjetskog trzista i trzisnih zakona,uspostavi trgovinske odnose sa Japanom po kojima Japan nece imati trgovinski suficit u odnosu na SAD.\nA,Tramp ne vidi ili nece da vidi da su japanska auta Toyota,Honda,Nissan,Micubisi,mnogo bolja od Forda,GM i Krajslera i da zbog toga americke autofirme zaustavljaju fabrike jer im se auti ne prodaju.\nI sada Tramp hoce silom da izbalansira uvoz - izvoz sa Japanom sto je nemoguce.Bolje bi bilo da je Trampu otisao u fabrike americkih auta pa im nalozio da prave bolja i jeftinija auta od japanskih i evropskih,jer svjetsko trziste ne poznaje silu i politiku.