Hotel Myrtos Kefalonija 2021 Kefalonija 2021 / Kefalonija Leto 2021 / Letovanje Kefalonija 2021 / Leto 2021\nHotel Myrtos Kefalonija Leto 2021\nLetovanje 2021 / Grčka / Jonsko More / Kefalonija / Myrthos\nHotel Myrtos Kefalonija se nalazi u mestu Divarata na oko 4 kilometara udaljenosti od čuvene Myrtos plaže koja je više puta proglašavana za najlepšu plažu Grčke. Na oko 5 kilometara od hotela, u selu Asos, mogu se naći taverne na obali mora.\nSobe se čiste svakodnevno, a posteljina menja na dva dana.\nwi-fi internet (slab), parking\nMIRTOS KEFALONIJA 2021\nMirtos plaža 2019 / Kefalonija 2021 / Kefalonija Avionom 2021


ARTinfo - Poslodavac iz Nove Bile radniku poklonio automobil vrijedan 20.000 KM\nPoslodavac iz Nove Bile radniku poklonio automobil vrijedan 20.000 KM\nNedavna vijest da je Miroslav Biljaka, vlasnik prijevozničke tvrtke "Biljaka Trans", svom radniku Damiru Topaloviću darovao automobil vrijedan oko 20.000 konvertibilnih maraka odjeknula je Lašvanskom dolinom poput groma. Miroslav i njegova supruga, te djeca, nisu se nimalo dvoumili treba li Damiru pokloniti BMW, javlja Anadolu Agency (AA).\n"Moram reći da je Damir vijest dočekao sa nevjericom. Kada sam mu priopćio da mu darujemo BMW uhvatio se za glavu. Jedno vrijeme je šutio, a onda izašao vani. Počeo je i plakati. Nije vjerovao. Međutim Damir je kod nas radio oko 12 godina kao vozač, a zatim četiri godine radi kao disponent. Za sve to vrijeme nikada, ama baš nikada nismo imali ni najmanji nesporazum, a kamoli konflikt", rekao je Miroslav Biljaka, vlasnik prevozničke tvrtke koja radi međunarodni transport.\nOn je dodao da je Damir firmu prihvatio kao svoju i da je vrijedan radnik.\n"Zna posao i na njega možemo računati u bilo koje doba dana i noći. Dakle, nema tu velike filozofije. Dobrog radnika treba nagraditi i stimulirati da i dalje dobro radi i ostane u firmi. Mogu slobodno reći da je Damir taj automobil svojim samoprijegornim radom i zalaganjem i zaradio i zaslužio", rekao je Biljaka.\nPreduzeće Miroslava Biljake daje svojim radnicima koji rade duže od godine dana i regres za godišnji odmor, božićnicu, razne stimulacije, a radnici u najvećem broju slučajeva uzvraćaju korektnim i poslovnim odnosom prema svojim obavezama.\nTvrtka posluje od 2000. godine i svake godine ide uzlaznom putanjom.\nPonosni vlasnik automobila Topalović je ispričao kako i kada je počeo raditi u svojoj sadašnjoj tvrtki .\n"Nakon rata pokrenuo sam svoj biznis. Međutim nisam uspio. Javio sam se Miroslavu za posao i on me primio. Bio sam vozač teretnih kamiona. Kako su godine prolazile vidio sam da su me prihvatili kao člana svoje obitelji. Kako bih ja mogao nešto ružno uraditi prema firmi u kojoj zarađujem svoj kruh", rekao je Topalović.\nIskreno je priznao da nije mogao doći sebi kada je čuo vijest da je dobio automobil.\n"To je za mene bilo veliko iznenađenje koje nisam mogao ni sanjati. Trebalo mi je vremena da se smirim od uzbuđenja. Bio sam i do sada više puta nagrađivan za svoj rad, ali dobiti ovako vrijedan poklon zaista nisam očekivao. Mislim da je najveća sreća ako radite kod poštenog poslodavca koji cijeni vaš rad, znanje i zalaganje. Meni nikada za ovu tvrtku ništa nije teško uraditi, jer znam da to radim ne samo za vlasnika nego i za sebe", ispričao je Topalović za AA.


Hoće li direktiva EU o transparentnosti plaća konačno smanjiti razliku u plaćama? - Women in Adria\nHoće li direktiva EU o transparentnosti plaća konačno smanjiti razliku u plaćama?\nNajavljena vodeća politika prve žene na čelu izvršne vlasti EU, Ursule von der Leyen, konačno je krenula prema provođenju! Europska komisija, naime, želi ukinuti razlike u platnim listama zbog diskriminacije na temelju spola u EU i u tu svrhu planira predstaviti obvezujuća pravila koja će zapravo osnažiti i potaknuti zaposlenike da traže jednaku plaću. Evo koje bi promjene mogla donijeti direktiva o transparentnosti plaća!\nDirektiva EU o transparentnosti plaća\nPlan je zaposlenicima dati pristup o plaćama prema vrsti posla i spolu kako bi se osnažili i prisilili poslodavce da isprave neopravdane razlike u plaćama za jednake, odnosno usporedive pozicije.\nPročitajte više: Zašto su pregovori o plaći ženama neugodni i kako konačno prevladati razliku u plaćama!\nU nacrtu prijedloga, Komisija iznosi kako razlika u plaćama među spolovima u EU (definirana kao razlika u plaćama prema spolu za iste pozicije, i dalje visoka) iznosi u prosjeku 14,1% te da uvid u plaćanje omogućuje radnicima otkrivanje i dokazivanje moguće diskriminacije na temelju spola.\nTrenutno je samo 10 zemalja EU – Austrija, Belgija, Danska, Njemačka, Španjolska, Finska, Francuska, Italija, Portugal i Švedska – usvojilo zakonske okvire o transparentnosti plaća, a još dvije zemlje – Irska i Nizozemska, razmišljaju o usvajanju.\nPotrebno je 250 godina da se u potpunosti smanji jaz u plaćama\nUčinak provođenja ove politike još nije poznat, no jedan istraživački rad u Danskoj je pokazao da je zakon o transparentnosti plaća iz 2006. godine smanjio jaz u plaćama za 13 posto. Prema trenutnom tempu, procjenjuje se da će trebati više od 250 godina da se u potpunosti smanji jaz u plaćama između muškaraca i žena.\n“Još uvijek imamo vrlo veliku razliku u plaći među spolovima”, rekla je Mary Collins, viša koordinatorica za politiku i zagovaranje u Europskom ženskom lobiju, krovnoj organizaciji ženskih udruga. “To moramo riješiti. Transparentnost plaćanja jedan je od koraka naprijed.”\nTakvo zakonodavstvo ide u korist oba spola\nTome je dodala da, iako usmjereno na žene, takvo zakonodavstvo doprinosi široj radnoj snazi. “Sustav za određivanje plaće postat će vidljiviji i bit će alat za sve”, rekla je.\nNacrt prijedloga Komisije uključuje brojne obaveze za tvrtke. Svakom zaposleniku će dati pravo da od svog poslodavca zahtijeva informacije o tome kako se njihova plaća uspoređuje s prosječnom razinom plaće radnika drugog spola koji obavljaju isti ili usporediv posao. Osim toga, zabranit će se potencijalnim poslodavcima da pitaju kandidate o trenutnoj zaradi, a tražiteljima posla daje pravo da znaju koliku plaću očekivati od potencijalnog poslodavca.\nZemlje EU morat će uspostaviti alate koji klasificiraju vrijednost rada prema kriterijima kao što su vještine, obrazovanje, vrsta zadatka i učinak na poslu. Oni bi zauzvrat trebali pomoći poslodavcima u kreiranju rodno neutralnih sustava određivanja plaća.\nPoslodavci u tvrtkama s više od 250 zaposlenih trebat će pružiti detaljne godišnje izvještaje o razlici u plaći među spolovima. Međutim, vlade EU mogu odlučiti centralno prikupljati podatke od poslodavaca kako bi izbjegli preopterećenje izvještavanja o plaćama.\nPokaže li ovaj model razlike u plaćama među spolovima veće od 5% za zaposlenike koji obavljaju iste poslove, poslodavci moraju provesti zajedničku procjenu plaća u suradnji s predstavnicima radnika i ispraviti sve neopravdane razlike.\nPosumnjaju li zaposlenici da postoji razlika u plaćama među spolovima, prijedlog bi teret dokazivanja prebacio na poslodavce, a ojačala bi i prava na naknadu štete žrtvama diskriminacije na temelju spola.\nSindikati, koji već dugo pozivaju na obvezujuća pravila na ovom području, pozdravili su prijedlog Komisije, ali upozoravaju na moguće “rupe”. Ideja da zemlje EU centralno prikupljaju podatke o plaći, za razliku od poslodavaca koji to čine, s jedne strane daju pravo, a s druge uklanja, smatra Esther Lynch, zamjenica glavnog tajnika Europske unije Konfederacija. Oni također pozivaju na veće ovlasti sindikata da se pogađaju za jednaku plaću.\nPoslodavci odbacuju ideju\nS druge strane, poslodavci odbacuju ideju da će veća transparentnost riješiti jaz u plaćama među spolovima, za koji tvrde da je “posljedica velikog broja temeljnih uzroka, posebno rodnih stereotipa i segregacije na tržištima rada”, rekao je BusinessEurope, veliki poslovni lobi.\nPoslodavci smatraju da izvješće o plaćama mogao biti preveliki teret, a osim toga se opiru ideji prebacivanja tereta dokazivanja na poslodavce, strahujući da bi to moglo rezultirati mnoštvom tužbi.\nTakođer tvrde da diskriminacija na temelju spola nije česta zamjerka zaposlenika, argument koji ženske skupine i sindikati glatko odbacuju i koji smatraju začaranim krugom.\n“Rješenje je transparentnost plaćanja jer ženama daje pristup informacijama, mogućnost odlaska na sud… Iako je sve to iza kulisa, doista je teško to provesti”, rekla je Collins iz Europskog ženskog lobija, prenosi Politico.\nFoto: Flickr/Franz Johann Morgenbesser, Pexels/Sora Shimazaki


Bugarska prokockala povjerenje EU | Evropa | DW | 27.11.2008\nBugarska prokockala povjerenje EU\nPrvi put u historiji Evropske unije jednoj zemlji članici Unije zaustavljen je priliv novaca iz Evropskog fonda za podsticaj. Brisel optužuje Bugarsku za korupciju,a Sofija ostaje bez 220 miliona eura do kraja godine.\nSofija se pokazala neefikasnom u borbi protiv korupcije\nZa Bugarsku to konkretno znači da EU više ne priznaje dvije državne agencije koje su do sada radile na raspodjeli novca iz Brisela. Zamjenica bugarskog premijera, Megelena Plugtschieva, koja je inače nadležna za priliv novca iz EU, izrazila je svoje nezadovoljstvo:„Zaista sam razočarana pismom generalnog direktora. Pri tome se ne radi ni o kakvim emocijama, nego o činjenicama. Proteklih mjeseci smo kao vlada donijeli veliki broj strukturnih i personalnih promjena.“\nVeliki propusti – jasan odgovor Brisela\nTo je uistinu i tačno. No, Bugarska je u proteklom vremenu napravila velike propuste pri suzbijanju kriminala i time se prekomjerno igrala povjerenjem Brisela. Sve je počelo jednom novinarskom reportažom koja je uzrokovala pravu noćnu moru vladi u Sofiji. Novinar sedmičnog magazina, Ivan Michaelev, se prisjeća: „Sve je počelo u januaru, kada je naš magazin objavio informaciju da je državni građevinski fond dodijelio projekte privatnim firmama u visi od 60 miliona eura, čiji vlasnik je bio brat šefa građevinskog fonda.“\nBrisel je ustanovio niz prekršaja i prevara u Bugarskoj\nTo je bio jasan prekršaj evropskih pravila pri raspisivanju konkursa i odabiru izvršilaca radova. Nekoliko mjeseci kasnije su uhapšena dva zaposlena iz ovog fonda koja su primili mito u iznosu od 25.000 eura. Istovremeno su u istom fondu bila tri ministra vladajuće Socijalističke partije u nadzornom odboru. Iz Brisela je slijedio nezvaničan odgovor da je Bugarska prokockala povjerenje EU.\nEU izgubila 7 miliona eura\nSamo u proljeće ove godine je u Bugarsku stiglo oko 520 miliona eura za razne podsticajne projekte. Nezavisni finansijski kontrolori su objelodanili još niz korupcijskih slučajeva i pogrešnih administrativnih postupaka. No, sigurno najveći slučaj prevare je mreža okupljena oko biznismena Maria Nikolova (Mario Nikolov) i Ljudmila Stojkova (Ljudmil Stoykov). Oni se čak pojavljuju u izvještaju Antikorupcijskog tijela EU pod nazivom „kriminalna mreža oko 50 bugarskih, stranih i off-shore firmi“. Tako su bugarske firme kupovale zastarjele mašine za prehrambenu industriju, a obračunavali iste kao nove mašine. To je EU koštalo oko sedam miliona eura. Prema tome ne čudi činjenica, da se kriminalna grupa Nikolov-Stojkov nalazila na listi donatora vladajuće Socijalističke partije, predsjednika Georgija Parvanova, na prošlogodišnjim predsjedničkim izborima.\nGeorgy Parvanov - Na listi donatora njegovoj Socijalističkoj partiji na prošlim izborima bila je i kriminalna grupa Nikolov-Stojkov\nGorak poklon bugarskoj ekonomiji\nBriselski stop-novca Bugarskoj pogađa ovu zemlju u veoma nepovoljnom vremenu, kaže predsjednik Saveza poslodavaca Ivo Prokopiev. Zemlja je, naime, teško pogođena globalnom finansijskom krizom: „Ne mogu zamisliti gori poklon za bugarsku ekonomiju. Ovim su pogođena i domaćinstva, potrošači i obični porezni obveznici Bugarske. Odgovornost za ovo preuzimaju političari, ali ceh plaćaju građani.“\nDirektor bugarske banke „Bulbank“, Levon Hampartsumian, vidi daleko veće posljedice: „Smatram da je materijalni problem manje zlo. Mnogo gore će ova vijest uticati na ugled Bugarske u pogledu na očekivani podsticaj novca iz EU.“\nInače, ovaj zemlja je očekivala oko 7 milijardi eura za investicije namijenjene za poljoprivredu – ali sada i ovaj novac – koji se u Sofiji naziva „velikim novcem“ – nije sigurno da li će biti isplaćen.


Juce sam bio u kovid ambulanti… pola nas koji smo dosli na pregled je bilo vakcinisano. Ne verujem vakcinama\nMa evo trčim.\nПа то је сјајно. Једва чекамо!😂😂😂😂\nAstra zenika je dovoljna mozda ove od 21 dan su kriticne\nMože i o petoj da odlučite, sve jedno je\nA cena goriva, potrosacke korpe…?? Malverzacije, nepotizam…??\nNista vise nije nije vazno. Sve nam je jasno...\n"NIJEDNA VAKCINA JOŠ NIJE REGISTROVANA ZA TREĆU DOZU" Brnabić: Ne kasnimo sa odlukom\n"DOKTORI ZABRINUTI": Premijerka Brnabić najavila sednicu Kriznog štaba, uskoro odluka o trećoj dozi vakcine\nBrnabić otkrila kada će biti doneta ODLUKA ZA TREĆU DOZU: "Plašim se sledećeg talasa"


Diskusija “Evroatlantske integracije BiH” održana u Brčkom – Nova Srpska\n60% građana Republike Srpske je za pristupanje Evropskoj uniji, dok je 12% za pristupanje NATO savezu, pokazalo je istraživanje predstavljeno na javnim diskusijama u Brčkom , 24. oktobra, u organzaciji udruženja građana Nova ideja RS 2030.\nRezultati istraživanja „Stavovi građana Republike Srpske o evroatlantskim integracijama“, sprovedenog u septembru, 2018.godine, na uzorku od 1000 punoljetnih građana Republike Srpske, te tri fokus grupe sa studentima iz Banja Luke, Istočnog Sarajeva i sa članovima Boračke organizacije Republike Srpske, predstavljeni su na početku diskusije.\nU uvodnom izlaganju u oba grada učesnicima diskusije su se obratili Igor Davidović, Branimir Mandić, Dušan Šehovac i Denis Čarkadžić.\nTokom diskusije učesnici su se osvrnuli i na aktuelni sporazum Bosne i Hercegovine sa NATO savezom- IPAP ili Individualni akcioni plan partnerstva koji predstavlja najintenzivniji oblik bilateralne saradnje NATO-a sa zemljama koje nisu članice ovog saveza.\n“Smatram da je ova diskusija izuzetno potrebna i lijepo pripremljena. Veoma su dragocjeni svi statistički podaci koji su prezentovani iz istraživanja. Sva izlaganja o evroatlantskim integracijama su praćena statističkim podacima čime se otvara jedan novi metod i način pristupanja ovakvim temama”, kazao je Igor Davidović, program koordinator, Centar za primjenjene evropske studije u Beogradu i nekadašnji šef Pregovaračkog tima Bosne i Hercegovine za pregovore o Sporazumu, stabilizaciji i pridruživanju EU.\n“Problemi koji se tiču naše budućnosti u BiH, moguće je riješiti razgovorima, razgovorima, edukacijom i razgovorima. Mislim da je to jedini put i ovakvi događaji trebaju da se češće organizuju”, kazao je Denis Čarkadžić, magistar evropskih integracija.\nRepublika Srpska mora kreirati novi odnos prema NATO paktu. Do sad je odnos RS prema ovoj alijansi podrazumijevao čudnu mješavinu ignorisanja i protivljenja članstvu RS/BiH,...


Pješaci na Starčevici prelaze ispod pasarele i rizikuju živote - Glas Srpske\nPješaci na Starčevici prelaze ispod pasarele i rizikuju živote\nAleksandar Stojanović 03.05.2019 15:22\nBanjaluka - Pješaci na Starčevici svjesno zaobilaze pasarelu, čime rizikuju živote na veoma prometnom Bulevaru Desanke Maksimović, a smetnju im ne predstavlja ni to što se u krugu od 50 metara nalaze sjedišta Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske i saobraćajne policije.\n- Nastavnici na časovima razredne nastave upozore učenike i njihove roditelje da su, pored toga što je to značajno za njihovu bezbjednost, oni dužni da poštuju pravila i koriste pasarelu - rekla je Mićićeva.\n- Policija intenzivno sarađuje sa školom, a saradnja se ogleda kroz redovne obilaske i kontakte sa rukovodstvom škole, te realizovanjem edukacija iz raznih oblasti - rekla je portparol CJB Marija Markanović.\n- Potreban je veći broj akcija kontrole pješaka i časova edukacije učenika. Apelujemo na građane, ali ako sami ne poštuju znakove, mi ne možemo mnogo da učinimo - naglasio je Davidović.\n- Iskreno, meni je zbog problema sa srcem prenaporno da se popnem na pasarelu. Visoka je kao treći sprat zgrade. Ne opravdava me to što prelazim tranzit nedaleko od nje, ali ja ne mogu. Zato preporučujem djeci, od kojih većina prelazi bezbjedno preko pasarele, da ne rizikuju svoje živote pretrčavanjem preko ove široke ulice - nije krila samokritiku jedna od mještanki koja se predstavila samo imenom Stana.\n- Za održavanje i sanaciju mostova i propusta izdvojeno je 140.000 KM. Od toga, za redovno održavanje mostova 90.000 KM, a za investiciono održavanje mostova izdvojeno je 50.000 KM - rekli su iz Odjeljenja za saobraćaj i puteve.


U kom uzrastu najčešće dolazi do problema sa kičmom kod dece? - Zelena učionica\nPrimarijus dr Budimir Ješić\nDečaci i devojčice koji u periodu rasta najviše vremena provode sedeći, stvaraju nesklad između tela koje raste i mišića koji su slabi\nZAKRIVLJE ZA 100 STEPENI\n* Da li ste se u praksi susretali sa drastičnim primerima krivljenja kičme? – Na pregled su nam dolazila deca koja imaju skoliozu od 100 stepeni, što znači potpuno iskrivljnu kičmu. To se dešava jer roditelji ne žele da se suoče sa problemom, beže od istine ili traže rešenje na pogrešnim stranama. Takođe, imali smo jednu devojčicu kojoj je dijagnostikovana skolioza, zbog čega joj je rečeno da je dobro da pliva. Krenula je da trenira i postala prvak Srbije u plivanju, ali na kraju ipak nije mogla da izbegne operaciju. Nastavila je sa trenizmima i nakon operacije je sve bilo u redu.


Завод за заштиту природе Србије - Herbar spomenika prirode „Lisine“\nHerbar spomenika prirode „Lisine“\nPovodom obeležavanja Svetskog dana životne sredine, stručni saradnici Zavoda su 03. juna održali radionicu „Herbar spomenika prirode Lisine“, namenjenu učenicima petog razreda OŠ „Stevan Nemanja“ iz Stenjevca, a u cilju pokretanja inicijative za izradu botaničkog inventara ovog zaštićenog prirodonog dobra od nacionalnog značaja. Radionica je održana u organizaciji Javnog preduzeća „Resavska pećina“, koje je upravljač Spomenika prirode „Lisine“.\nProgram obeležavanja Svetskog dana zaštite životne sredine otvorila je Milica Petrović, direktorka JP „Resavska pećina“, zahvalivši se učenicima i njihovim nastavnicima što su se odazvali da zajedno sa stručnjacima Zavoda započnu izradu Herbara Lisina, a time i vrednovanje botaničkog značaja spomenika prirode koji je zaštićen kao izuzetan nacionalni hidrogeološki fenomen.\nZašto je značajno da prirodno dobro ima svoj herbar i koje su karakteristične biljne vrste područja Lisine, učenicima je objasnila botaničar mr Verica Stojanović, što je bio uvod u praktičnu obuku za izradu herbara. U okviru radionice deca su učila kako se pravilno prikuplja herbarski materijal, i kako se određuje, presuje i pravilno postavlja u herbar. Poznavanje biljaka koje rastu u prirodnom dobru deca su mogla da provere i u svojevrsnom kvizu koji je osmislila Verica Stojanović, kao pripremu za prepoznavanja vrsta sa prostora Lisina. Učesnicima akcije u indentifikaciji i pripremi biljaka za herbar, pomagala je biolog Jelena Štilić, voloter Zavoda, a da bi i samostalno mogli da prepoznaju određene vrste, Zavod je za ovu priliku pripremo Priručnik za prepoznavanje lekovitog bilja SP „Lisine“.\nKako bi učenicima, predstavili i raznovrsnost faune Lisina, o sisarima koji žive u okolini prirodnog dobra govorio je mamolog Vladan Bjedov, dok je svet gmizavaca predstavio herpetolog mr Rastko Ajtić. O vrstama ptica koje se mogu videti na širem prostoru Lisina, deci je govorio ornitolog Miloš Radaković. Radi sagledavanja ukupne vrednosti i lepote Spomenika prirode, decu su kroz prirodno dobro proveli vodiči JP „Resavska pećina“.\nZnačaj realizacije programa kroz koje deca iz škola u neposrednom okruženju zaštićenih područja mogu upoznati karakteristike i jedinstvenost ovih područja, potvrdili su nam nastavnici i učenici zahvalivši se na prilici da nauče nešto više o svom kraju, i da upoznaju načine rada u istraživanju prirode.\nSpomenik prirode „Lisine“, koji obuhvata izvor Veliko vrelo i vodopad Veliki buk u podnožju planine Beljanice, zaštićen je odlukom Vlade Republike Srbije iz 1955. godine, kao osobena znamenitost fonda geonasleđa Srbije.\nKako je protekla radionica „Herbar spomenika prirode Lisine“, možete pogledati u prilogu TV Rasinske novosti ovde.\nPriručnik za prepoznavanje lekovitog bilja Spomenika prirode „Lisine“ možete preuzeti ovde.


Dejan Stanković suvišan u Interu Vesti\nDejan Stanković suvišan u Interu 06.Jul.2012, 16:09, Izvor: NoviMagazin.rs\nDoskorašnji kapiten fudbalske reprezentacije Srbije Dejan Stanković najverovatnije će morati da napusti Inter, pošto trener Andrea Stramaćoni ne računa na njega na početku priprema.\nNastavak na NoviMagazin.rs... | Pročitaj ovu vest iz drugih izvora 0 0\n12:37: Igrač Counter Strikea oduševljen rezolucijom predstave u Narodn...12:37: Međunarodni sajam lova, ribolova i nautike u Kragujevcu12:36: Amnesti internešnel dao negativnu ocenu: Prinudno iseljeni Romi,...12:36: Crnogorska inspekcija kaznila Kusturicu sa 100 evra12:36: Bild: Hrvatska je sledeće groblje nemačkih milijardi12:36: "Srbija ostvarila uslov za dobijanje datuma"12:36: ZVEZDA: Čistka na treningu!12:35: 7 razloga da volite cveklu12:35: Kosovo:Pet osoba uhapšeno zbog ratnih zločina12:35: Policijsko zadržavanje bivšim čelnicima RBV12:34: Turčin uhapšen na Sarajevskom aerodromu12:34: NAJBRŽI WC NA SVETU: Juri skoro 100 na sat!12:34: Nedovršeni akva-park u Bloku 44 građevinsko ruglo12:34: Podolskom laska interesovanje Juvea12:34: Ups, drži ih: Pokušao je da zabavi goste, na kraju postao predm...12:34: 'Metal may fest' 31. maja i 1. juna u Apatinu12:33: DS: Svi znaju koje kriv za ATP12:32: Na hemijske udese motriće se samo iz Beograda i Ćuprije12:32: NBS zazire od budžetskog deficita12:32: MMF neće posvađati vladajuće stranke12:32: „Jutarnji”: Promene u vladi ili gubitak vlasti12:32: Barselonu žele da pretvore u vasionski brod12:32: Dva pristupa rešavanju krize12:32: Prosvetari protestuju zbog manjeg fonda časova12:32: Jeličke jagode za Rusiju12:32: Ne daj se kraljice: Seka Aleksić novi tekst posvetila ženama!12:32: Lebron Džejms, kralj Saut Biča12:32: „Kleopatra“ ponovo u bioskopima, ekskluzivno na letnjoj revij...12:31: PREMIJERA: Boban Rajović je “Baraba”!12:31: Akva-park iz snova građevinsko ruglo u Bloku 44 12:31: Pogledajte: Ovako se Beyonce pripremala za izlazak na binu Komban...12:31: Vučić: TV pretplata se ukida12:31: Džej Lo prodaje mobilne telefone12:31: Više od 4.000 Šiptara u K. Mitrovici zatražilo srpske penzije12:31: Nikolić u petak sa Putinom u Sočiju12:31: MMF: Pred Srbijom veliki ekonomski izazovi 12:30: Vučić i Šojgu za veću vojnu saradnju 12:30: Ekskluzivno: Saša Kapor došao po sina!12:30: Da nije bilo Sajma niko ne bi kupovao automobile12:30: WEST 65 : Druga faza kreće u julu12:30: Peugeot zatvara i prodaje Medoun fabriku u blizini Pariza12:29: URS: Neka Đilas oporezuje bogataše12:29: URS: Đilas neka oporezuje bogataše na Dedinju12:28: Maradona: "Iguain će biti najbolji strelac Serije A"12:28: Zvezdi više trofeja i pobeda u derbijima!12:28: Anćelotijeva promocija 3. juna12:27: Cisco Connect 2013: Budućnost je u cloud-u i mobilnom internetu12:27: Partizan nosilac u drugom i trećem kolu kvalifkacija za LŠ12:27: Keri ponovo u Izraelu, potom u Ramali 12:27: Poznata satnica za Calling, Green Day dovodi tim od 80 ljudi12:27: Britanija za dlaku izbjegla recesiju12:27: Ford gasi proizvodnju u Australiji posle 90 godina12:27: Tolimiru odobrena žalba na nalog za svjedočenje na suđenu Kara...12:27: Banjalučki Mekmilan utajio 436.000 KM poreza12:27: »Amnesti« kritikovao stanje u BiH12:27: Uhapšen načelnik krim policije u Prijedoru Draško Papak12:27: Dušanić kažnjen sa 400.000 maraka12:27: Na banjalučkom buvljaku odjeća za marku, TV za 25 KM12:27: Premijera predstave Izdaja u bioskopu Kolosej 27. maja12:26: Najveći diler u Timočkoj krajini osuđen na 6,5 godina zatvora\nKocijančić: Očekuje se akcioni plan za primenu sporazumaStres ih polako ali sigurno jede: Nakon žestoke svađe sa Vesnom Rivas, Memo završio u bolnici!NOVA TUČA NA FARMI: Saška Karan čašom gađala ŠaAmerički ekspert: Dve decenije toksične mešavine rata i diplomatije sledi doslednu politiku - Srbi uvek gubeIsplata penzija počinje u subotu\nPodolskom laska interesovanje Juvea\nLebron Džejms, kralj Saut Biča\nMaradona: "Iguain će biti najbolji strelac Serije A"\nBonera ostaje u Milanu do 2015. godine\nZavršen jubilarni "Danube Poker Masters" turnir\nRamadani: Jovetić ne želi iz Italije!\nAbiola Dauda pred odlaskom iz Zvezde!\n06.Jul.201206.Jul.2012: Sport06.Jul.2012: NoviMagazin.rsDan pre: 05.Jul.2012Dan pre: SportDan pre: NoviMagazin.rsDan posle: 07.Jul.2012Dan posle: SportDan posle: NoviMagazin.rs


[es] - Predmet koji na pritisak prica\n[es] :: Audio softver :: Predmet koji na pritisak prica\nMoj zlatni kupee\nČlan broj: 313786\nPredmet koji na pritisak prica 06.04.2013. u 12:53 - pre 90 meseci\nOvako ne znam da li je tema na dobrom mestu, ako nije molim administraciju da je premesti gde treba da bude.\nIzvinjavam se ako vec ovo negde ima ali ja nisam uspeo da nadjem.\nImam jedan plan, ali ne znam gde da nabavim ovo i kako da krenem sa ovim. Znaci zelim da ovaj neki čip, sta vec, ubacim u neku npr. igracku i sada pritiskom na mesto gde se taj čip nalazi da se čuje odredjeni zvuk. Znači kao one igračkice što imaju kada se pritisnu kažu nešto.\nZamima me takodje da li bi postojala mogućnost da u taj "čip" postavljam ja zvuk koji će čuti pritiskom?\nTražio sam ali nisam uspeo da nadjem ništa što bi mi pomoglo, pošto ne znam šta da ukucam.\nZivot je suvise kratak da bi dopustio\ntaj luksuz da ne zivim dobro...\nRe: Predmet koji na pritisak prica 07.04.2013. u 10:03 - pre 90 meseci\nEvo malo sam istrazivao o ovome i dosao sam do sledecih podataka, kupio sam cak i igracku koja "prica" i otvorio je i evo sta ima. Ima naravno mali zvucnik koji je povezan na taj neki cip preko koga se prenosi zvuk. A sada taj cip ima 2 male okrugle baterije (one sto najcesce idu u satove sto se nose na ruci).\nMoje pitanje da skratim ovo, kako se zove taj cip, gde ga nabaviti, kako programirati cip (zvuk u cip)?\nAko ima neko strucan, ili neko ko zna vise od mene neka napise nesto sto bi moglo da mi pomogne u daljem radu.\nNasao sam strani sajt koji radi to: www.soundchip.org\nAko ima neko ovde ko se bavi ovim stvarima neka me kontaktira.\n[Ovu poruku je menjao p4nis3r dana 07.04.2013. u 11:15 GMT+1]\nRe: Predmet koji na pritisak prica 11.04.2013. u 20:08 - pre 90 meseci\nNista od odgovora ;) Nasao sam gde da narucim mozete da zakljucate temu, jer ocigledno nema nikoko bi nesto znao.\n30.12.2010. Pumpa za grejanje, diferencijalni pritisak na 7 m..\n02.01.2012. maximalni pritisak u boci dezodoransa\nRegistrovani: 5 ( Sasa Maletaski, Kovacevic Vladimir, Diskriminanta, gilopile, mambo2 )


“Prozor u prošlost” Donžon kule - KruševacGrad\nU porti crkve Lazarice u nedelju je svečano otvoren „Prozor u prošlost“. „Prozor u prošlost“ je linearni prikaz nekadašnjeg izgleda Donžon kule i, kako navode autori, ima za cilj da sačuva sećanje na naše kulturnoistorijsko nasleđe\n– Želeli smo da ostavimo neki naš pečat u svom rodnom gradu i da podsetimo pre svega mlađe generacije, a i sve ostale koliko je važno da čuvamo i poštujemo naše kulturno istorijsko nasleđe. Ponosni smo na istorijsku baštinu koju ima nekadašnja prestonica Srbije, Kruševac, i želimo da je sačuvamo od zaborava – kažu autori ovog nesvakidašnjeg projekta.\nDodaju i da su tokom vekova, Donžon kula, kao i ostatak Lazarevog grada propali, da je ostao sačuvan samo mali deo ovog zdanja, te da oni žele da ga ožive i da pokrenu mlade ljude da se posvete kulturi i očuvanju istorijski važnih lokacija u Kruševcu.\n– U Srbiji još niko nije uradio ovako nešto, tako da je Kruševac prvi grad koji je dobio Prozor u prošlost. Takođe ne postoje ni fotografije na kojima možete videti rekonstrukciju Lazarevog grada, a na ovaj način je to svim posetiocima dostupno. Reakcije sugrađana su pozitivne, što nam je od ogromnog značaja jer je „Prozor u prošlost“ naš poklon gradu i svim stanovnicima Kruševca – navode još autori u svom saopštenju.\nProjekat je osmišljen za konkurs Erste banke, Superste, koja je kompletan projekat i finansirala, a autori kažu i da su tokom njegove realizacije imali veliku podršku direktora Narodnog muzeja Kruševac, Gorana Vasića.\nProjekat su, inače, realizovali Boban Vranjanac, Suzana Stojilović i Nemanja Dačić u saradnji sa udruženjem „Pero Kruševac“.\nSNS: „Kruševac među učesnicima Akademije za mlade lidere SNS“\nIskočio kroz prozor škole, povredio noge\n31.05.2021 0 223\n21.02.2021 0 379\n19.01.2021 0 631\nRaspisan konkurs za 29. Festival “Zlatna kaciga” – tema: prozor\n26.08.2020 0 192\n23. septembra 2021., 14:34


Rowenta EP 9300 depilator cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nRowenta EP 9300 depilator cene\nKarakteristike Mogućnost depilacije u vodi što dodatno ublažava bol, 24 precizne pincete, Mogućnost baterijskog rada (40 min autonomije), Demontažna i periva glava... specifikacija\ncena od 11.390,00 do 11.890,00 din | prodavnica (2)\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Rowenta EP 9300 depilator po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Rowenta depilator EP 9300 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Epilatori cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Rowenta Epilatori, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Rowenta EP 9300 depilator sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Rowenta EP 9300 depilator. Pre kupovine, podatke za Rowenta depilator EP 9300 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Apple EarPods sa kontrolama I mikrofonom\nKabl sa Lihtining na USB priključcima\nStrujni adpter sa USB priključkom\nPlaćanje uređaja pouzećem ili putem mts računa Plaćanje uređaja na rate putem računa mts-a NOVOGODIŠNJA PROMOCIJA SA TELEFONIMA NOVOGODIŠNJA PROMOCIJA SA TELEFONIMA NA RATE Ugovorna obaveza - 24 meseca Ugovorna obaveza - 36 meseci\nKupovinom tarifnog profila Omorika 2 u novogodišnjoj promociji ostvarujete popust prvih 12 meseci ugovorne obaveze po ceni tarifnog profila Omorika 1 (1.999 din). Mesečna naknada za preostali period ugovorne obaveze po punoj ceni tarifnog profila Omorika 2 (2.999 din). Kupovinom ovog uređaja putem našeg portala ostvarujete pravo na bonus dodatnih 1 GB mesečno tokom cele ugovorne obaveze za tarife Omorika 1, Omorika 2, Omorika 3 i Soko. Mesečna naknada za korišćenje usluge Net Limit iznosi 99 dinara i automatski se obnavlja svakog meseca i nije uračunata u prikazanu cenu tarife. Za tarifu Soko usluga Net Limit se ne naplaćuje. *m:tel minuti uključuju m:tel RS, m:tel CG i m:tel Austrija; za m:tel Austrija važe samo međunarodni minuti (odlazni saobraćaj ka m:tel Austrija), nema roming minuta uključenih u pretplatu (kada se mts korisnik nalazi u Austriji, saobraćaj se naplaćuje po standardnom cenovniku). **m:tel internet uključuje internet u Crnoj Gori i Bosni i Hercegovini u m:tel mrežama. SMS (nacionalni) na tarifama Omorika 1,2,3 i Soko važi i ka m:tel mrežama (osim za portovane brojeve, gde je naplata po standardnom *** Za tarifu Soko nakon potrošenih 1.000 GB po maksimalnoj brzini, do kraja meseca na raspolaganju je internet po smanjenoj Maloprodajna cena uređaja iznosi 70.200,00 din.\nPlaćanje uređaja pouzećem ili putem računa mts-a Ugovorna obaveza - 36 meseci Ugovorna obaveza - 24 meseca\nOperativni sistem PlatformaIOS Verzija9 Zvuk FM RadioNe 3,5 priključakDa Veličina138.3 x 67.1 x 7.1 mm\nTip sim karticeNano SIM Baterija TipLi-Polymer Kapacitet1715 mAh Težina143 g\nЕkran Veličina4.7 inča TipCapacitive touchscreen VrstaLED-backlit IPS LCD Komunikacija USBDa BluetoothDa WiFiDa Mobilnom mrežomDa GPSDa NFCDa Obliktouchscreen\nKamera Glavna12 MP HDRDa Detekcija osmehaDa Video zapisDa Led blicDa Geo-taggingDa BlicNe Detekcija licaDa AutofokusDa Pomoćna5 MP HDRDa Detekcija osmehaNe Video zapisDa Led blicNe Geo-taggingDa BlicNe Detekcija licaNe AutofokusNe Ostalo SMSDa IMDa MMSDa Push emailDa EmailDa\nProcesor Takt1.84 GHz TipDual core\nMemorija RAM2 GB Interna32 GB\nOvaj telefon ima ekran od 4.7 inča, procesor Dual-core 1.84 GHz. Ima 2 GB RAM i 32 GB interne memorije. Pokreće ga iOS 9. Ima primarnu kameru od 12 MP rezolucije 4608 x 2592 piksela, dok sekundarna kamera iznosi 5 MP. Poseduje bateriju od 1715 mAh. Dimenzije ovog telefona su 138.3 x 67.1 x 7.1 mm, dok mu je masa 143 grama. Telefon podržava Nano-SIM karticu.\n360°Klikni i vuci da rotiraš uređaj za 360 stepeni


POSTAĆE VAŠ ŽIVOTNI MOTO: Brilijantne izjave Monike Beluči – Zoye magazin\nPOSTAĆE VAŠ ŽIVOTNI MOTO: Brilijantne izjave Monike Beluči\nPublished on July 29, 2017 by zoyemagazin\nLegendarna italijanska glumica nema problema sa otvorenim iskazivanjem svojih stavova, koliko god oni delovali “šokantno”.\nMonica je daleko od titule koja se nameće ženama kakve je priroda nagradila zanosnim izgledom, ali i daleko od predstavljanja sebe kao vrhunske glumačke zvezde.\nIzgled i talenat koji poseduje iskoristila je najbolje što je umela, iako se u pozivu glumice našla sasvim slučajno.\n❤The boyish Look for @numeromagazine @babethdjian by Jean-Baptiste Mondino Hair @johnnollet Mua @letiziacarnevale 0utfit @ysl Style By @irinamariebondarenko #monicabellucci#photographer#mondino#jeanbaptistemondino#bnw#outfit#boyish#saintlaurent#моникабелуччи#numero#magazine\nA post shared by Monica Bellucci (@monicabellucciofficiel) on Jul 21, 2017 at 11:13am PDT\nBaš kao i njene uloge, koje su poprilično raznovrsne, pa i kontroverzne, to bi se na neki način moglo reći i za njene stavove, a oni su uvek bili vrlo čvrsti i bez dlake na jeziku.\nNikada nije preterivala, ali isto tako nije imala problem da kaže sve što joj je na pameti, na opšte iznenađenje medija i javnosti.\nNeki su ovu njenu osobinu okarakterisali kao snobovsku, a drugi kao izuzetno racionalnu.\n❤Another Capture by @vanmosseveldeplusn Hair @johnnollet Mua @letiziacarnevale Earrings @cartier #monicabellucci#bnw#photography#earrings#jewelry#cartier#cartierdiamonds#моникабелуччи#onthemilkyroad#emirkusturica\nA post shared by Monica Bellucci (@monicabellucciofficiel) on Jul 6, 2017 at 9:10am PDT\n– Ni za šta na svetu ne bih želela da mi je ponovo 20. Sada sam mnogo srećnija, nego tada, jer u tom uzrastu tek spoznajemo sebe, pokušavamo da razumemo šta je ono što želimo da budemo, patimo od nesigurnosti. Sada tačno znam šta mi je potrebno, a bez čega mogu živeti.\n– Biti lepa sa 20 godina – to je prirodno. Kada ste lepi sa 35 ili 45, onda je to rezultat rada na sebi i vaše unutrašnje sreće.\n– Po mom mišljenju glupo je, s obzirom na mladost i lepotu, postati sponzoruša i devojka nekoga sa dubokim džepom, kao i beskrajno trošiti život na žurkama. Lepota nam je potrebna kao pomoć da pronađemo harmoniju, ljubav i smisao u ovom haotičnom svetu.\n– Ne treba mrzeti ljude koji zavide, oni vam priznaju da ste bolji.\n❤From the Cover Story by @vanmosseveldeplusn for @ellefr , week 23rd June 2017. Thank you @verovatinos Shirt and Skirt @azzedinealaiaofficial Hair @johnnollet Mua @letiziacarnevale Style by @hortensemanga @karinmodels_official #monicabellucci#elle#ellefrance#coverstory#outfit#azzedinealaia#white#моникабеллуччи#magazine\nA post shared by Monica Bellucci (@monicabellucciofficiel) on Jun 21, 2017 at 11:21am PDT\n– Lepota postaje ekspresivnija i interesantnija kada je prikrivena odećom.\n– Ženstvenost – to je harmonija, prirodnost i senzualnost.\n– Ne razumem žene koje kažu da ih muška želja ponižava. Mislim da one jednostavno nisu u skladu sa sobom.\n– U mladosti posedujete beuatie di diable (đavolsku lepotu) kako kažu Francuzi, lepotu koju ne shvatate, koju niste spoznali. Međutim, kada vam je 50, unutar vas se rađa lepota druge vrste, lepota koja daje snagu, a ta snaga nije vezana za spoljašnu lepotu!\n– Nama ništa ne pripada: ni naši muževi, ni deca. Mi možemo samo da podelimo osećanja, emocije sa ljudima koje volimo.\n❤Behind the Scene, during the Cannes film Festival. The last Hair retouch By @johnnollet 😘 Capture by @marcelhartmannphoto Jewelry @cartier Dress @dior Mua @letiziacarnevale Style By @lexyroche #monicabellucci#festival#cannes#hairstyle#johnnollet#jewelry#cartier#cartierdiamonds#dress#dior#jadore#моникабеллуччи#моника #behindthescenes\nA post shared by Monica Bellucci (@monicabellucciofficiel) on Jun 20, 2017 at 9:28am PDT\n– Lepota žene postaje problem samo u dva slučaja: kada je nema i kada ne postoji ništa osim lepote.\n– Žena može voleti tako, kao da nikada neće otići, ali isto tako može doći i dan kada će otići tako, kao da nikada nije ni volela.\n– Za mene, starenje znači postati boljom!\n– Ljudi mogu čoveku oprostiti britak um, čak i talenat, ali lepotu i uspeh – nikada!\n– Šta ću raditi kada ostarim, i kad me moja slika u ogledalu više neće radovati? Isto, što je radila i moja mama. Neću gledati sebe u ogledalu – gledaću u svoju decu.\n❤Tbf, first time mistress of Ceremony in Cannes… A Warm Thank You to Thierry Fremaux @festivaldecannes @canalplus for this year again. The occasion to thank also all the very nice drivers for their great services during this very busy period @renault_france Dress @Dior Jewelry @cartier #monicabellucci#tbfriday#festival#моникабеллуччи#festivaldecannes#dress#dior#jewelry#cartier#cartierdiamonds#thankyou#drivers#renault\nA post shared by Monica Bellucci (@monicabellucciofficiel) on Jun 1, 2017 at 10:45pm PDT\n– Uvek kažem mladim devojkama: „Naučite da volite svoje telo!“ Jer savršenstvo ne postoji, i sasvim je očigledno da žena sa oblinama nije manje lepa od vitke devojke. Jednostavno, treba naučiti prihvatati sebe, onakvom kakva jesi.\n– Prvo dete rodila sam sa 40, drugo sa 45, i nikada ne bih volela da ponovo imam 20 godina.\nCategories Hajde da pričamo•Tags citati, izjave, monika beluci\nPrevious ASTRO: Veliki horoskop za AVGUST 2017. godine\nNext IZGLEDAJ BESPREKORNO: Tri boje koje će istaći preplanuli ten


“Dobro pripazite kada primate sjemeništarce, širom otvorite oči”, rekao je Papa, navodi servis Vatican Insider dnevnog lista La Stampa. “Ako imate neke dvojbe, bolje da ih ne primate”, dodao je Franjo.\nU dokumentu iz 2005., koji je objavio Franjin prethodnik Benedikt XVI., Vatikan kaže da bi Crkva mogla u svećenički red primiti one koji su dokazano nadišli svoju homoseksualnost najmanje tri godine. No, primanje u službu treba zabraniti aktivnim homoseksualcima i onima s “duboko ukorjenjenim” gay sklonostima te onima koji podupiru gay kulturu, piše u dokumentu.\nNajnovije Franjine upute biskupima mogle bi smiriti konzervativce, zabrinute dramatičnom promjenom jezika Crkve o homoseksualnosti otkako je Franjo izabran 2013. “Ako je netko gay i traži Boga i ima dobru volju, tko sam ja da mu sudim?”, rekao je Papa na svom prvom inozemnom putovanju 2013.


Polovni Wiese transportna vozila oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Wiese\nPritsche / Luftgefedert / 2.Achsen (1)\nPolovna Wiese transportna vozila na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih Wiese transportna vozila mašina koje su za prodaju. Wiese transportna vozila oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o Wiese transportna vozila u Brend sekciji.\nWiese BPW Pritsche Bordwand NL 7,5to TÜVOpšte stanje (1-5): 4, Broj prethodnih vlasnika: 1, Godina registracije: 01.09.1997, Evidencija svih servisa: Da, Tip sekire: 1+1, Proizvodjač: Wiese, Maksimalni teret: 7500, Bruto težina: 10000, Kočnice: Trommelbremse, Tip vešanja: Lisni-lisni, Dimenzije prtljažnika (LxWxH): 6.2x2.48x0.6, Profili prednjih guma: 70%, Profil zadnjih guma: 70%, Veličina prednjih guma: 235/75R17 5\nNemačka, Redefin bei Hamburg\nWiese WD 2-16, Ladehöhe 770 mmMeđuosovinski razmak: 1300, Maksimalni teret: 13200, Bruto težina: 16000, Dimenzije prtljažnika (LxWxH): 6430x2540x-, Opcije karoserije: ABS, Boja: Schwarz\nWiese 2 Achs Tieflader PlanenanhängerMeđuosovinski razmak: Ne, Veličina prednjih guma: 245/70R17 5 , Veličina zadnjih guma: 245/70R17 5 , Maksimalni teret: 10620, Bruto težina: 18000, Tip vešanja: Vazdušni-vazdušni, Opcije karoserije: ABS, Boja: Sonstige\nWiese 2 Achs Tieflader PlanenanhängerVeličina prednjih guma: 245/70R17 5 , Veličina zadnjih guma: 245/70R17 5 , Maksimalni teret: 10620, Bruto težina: 18000, Tip vešanja: Vazdušni-vazdušni, Međuosovinski razmak: Ne, Dimenzije prtljažnika (LxWxH): 8200x2440x2820, Opcije karoserije: ABS, Boja: Sonstige\nWiese WD 2-16Međuosovinski razmak: 1300, Maksimalni teret: 13200, Bruto težina: 16000, Boja: Schwarz, Opcije karoserije: ABS\nWiese Pritsche / Luftgefedert / 2.AchsenBruto težina: 12000, Tip vešanja: Vazdušni-vazdušni, Dimenzije prtljažnika (LxWxH): 7500x2480x0, Spoljne dimenzije vozila: 0x2550x1550, Opcije karoserije: ABS EBS\nOvde je kompletna lista polovnih Wiese transportna vozila za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Wiese transportna vozila koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Wiese transportna vozila koje Vas interesuju.


Širom svijeta u toku vakcinacija protiv COVID-19\nAmra Kebo, 02/01/2021\nU mnogim dijelovima svijeta počela je vakcinacija protiv novog tipa koronavirusa. U brojnim zemljama u kojima to nije slučaj, broje dane do prvih isporuka naručenih doza.\nVelika Britanija prva počela vakcinaciju\nS vakcinacijom je prva počela Velika Britanija, 8. decembra, a prvu dozu vakcine Pfizer/BioNTech, za koju su mnoge zemlje dale odobrenje, primila je 90-godišnja žena iz Coventryja.\nNakon Velike Britanije, ubrzane su aktivnosti u vezi s vakcinacijom u mnogim evropskim zemljama. Nakon što je Evropska agencija za lijekove (EMA) odobrila korištenje vakcine, 26. decembra članice Unije su počele s narudžbom vakcine koju su razvili BioNTech i Pfizer.\nPrvu dozu vakcine u Njemačkoj primila je 101-godišnja Edith Kwoizalla, koja živi u staračkom domu u Halberstadtu (26. decembar). Sljedećeg dana počela je vakcinacija u nekoliko evropskih zemalja.\nEU je donijela odluku o narudžbi još 100 miliona doza vakcine koju su razvili BioNTech i Pfizer. Čelnica Evropske komisije Ursula von der Leyen, kazala je kako će time broj doza biti povećan na 300 miliona.\nPrva vakcina u SAD-u data 14. decembra\nPrva doza vakcine protiv COVID-19, u SAD-u 14. decembra je data medicinskoj sestri iz New Yorka. Do sada je broj vakcinisanih premašio dva miliona.\nKako bi podstakli ljude na vakcinaciju, vakcine su primili i Joe Biden, koji je izabran za predsjednika Sjedinjenih Američkih Država i Kamala Harris, koja će biti potpredsjednica. Biden je primio vakcinu Pfizer/BioNTech, a Harris vakcinu koju je razvila Moderna.\nNa vakcinaciju odlučili su se i ministar zdravstva Alex Azar i čelnik Nacionalnog instituta za alergije i zarazne bolesti Dr. Anthony Fauci, koji su primili Moderninu vakcinu. Pred kamerama su se vakcinisali i čelnici vojne komande te vojnici, a u cilju podsticanja ljudi na vakcinaciju.\nMasovna vakcinacija vakcinom koju su razvili Pfizer i BioNTech u Kanadi je počela 15. decembra.\nMasovna vakcinacija počela u svim dijelovima Rusije\nMinistar zdravstva Rusije Mikhail Albertovich Murashko 15. decembra je saopćio kako je u svim dijelovima zemlje počela masovna vakcinacija protiv COVID-19.\nU Izraelu je vakcinacija vakcinom Pfizer/BioNTech počela 20. decembra, a prioritet su medicinski radnici. Prve doze vakcine u prenosu uživo 19. decembra primili su premijer Izraela Benjamin Netanyahu i ministar zdravstva Yuli Edelstein.\nPrvu dozu vakcine u Kuvajtu 24. decembra primio je premijer Sheikh Sabah Al-Khalid Al- Sabah, a u Saudijskoj Arabiji prijestolonasljednik Mohammed bin Salman bin Abdulaziz Al-Saud i ministar zdravstva Tawfiq Al-Rabiah.\nS druge strane, lokalni izvori u Kini, zemlji u kojoj je izbio virus, saopćili su kako je vakcinisano više od milion ljudi.\nSvjetska zdravstvena organizacija (WHO), Globalni savez za cjepiva (GAVI) i Koalicija za inovacije u području pripravnosti za epidemije (CEPI) zajedničkom inicijativom namjeravaju sljedeće godine za 92 zemlje s niskim i srednjim dohotkom podijeliti 1,3 milijardi doza vakcina protiv COVID-19.\nTags\t#Covid-19\t#svijet\t#Vakcinacija\nPolitička kriza u Tuzlanskom kantonu poprima sve veće razmjere\nSvijet u 2020: Pandemija COVID-19, rat u Nagorno-Karabahu, Biden novi predsjednik Sjedinjenih Država…\nMeksiko će dobiti 24 miliona doza ruske vakcine protiv korona virusa\nSud BiH: Pritvor zbog nedozvoljene trgovine oružjem i vojnom opremom\nDnevnik 2 [25.01.2021.]


Epidemija stala na put izvanrednim rezultatima - Glas Srpske\nEpidemija stala na put izvanrednim rezultatima\nAnita Janković Rečević 01.08.2020 07:56\nBANjALUKA - Proizvodnja i prodaja šumskih sortimenata u prvom polugodištu ove godine zabilježile su solidan rast u odnosu na isti period lani, a razlog za to su izvanredni rezultati u prvim mjesecima godine, prije pojave virusa korona koja je zaustavila dobar start i poljuljala razvoj drvoprerađivačkog sektora.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, u prvih šest mjeseci ove godine proizvedeno je 945.769 metara kubnih raznih šumskih sortimenata, što je za 14, 4 odsto više nego u prvom polugodištu lani. Statističari su izračunali da je od januara do kraja juna ove godine prodato 840.367 metara kubnih šumskih sortimenata, što je za 9,9 odsto više u odnosu na isti period lani.\nPomoćnik ministra za šumarstvo Goran Zubić ističe da je tokom januara, februara i marta proizvodnja šumskih drvnih sortimenata dostigla 150 odsto u odnosu na plan, a vrlo dobri rezultati zabilježeni su i u plasmanu.\n- Međutim, nakon marta, kada je epidemija uzela maha, došlo je do pada prodaje, ali se proizvodnja u dobroj mjeri održala jer su uslovi za rad u šumi bili dobri. Da je rast iz prvog kvartala nastavljen i u drugom, sada bismo imali izvanredne rezultate - rekao je Zubić. Dodao je da u trećem kvartalu očekuje pad zbog problema koje je prouzrokovala epidemija.\n- Ukoliko se ne desi otvaranje svjetskog tržišta i ne poraste potražnja krajnjih kupaca za proizvodima od drveta, mislim da će doći do blagog pada proizvodnje i plasmana šumskih sortimenata - navodi Zubić.\nSekretar Udruženja šumarstva i drvoprerade u Privrednoj komori RS Lazo Šinik ističe da je, osim dobrog starta sa početka godine, na pozitivne rezultate veliki uticaj imala i prošla godina, koja je bila nepovoljna za proizvodnju šumskih sortimenata.\n- Tokom 2016, 2017. pa i 2018. godine rezultati su bili izuzetno dobri, ali 2019. smo imali zastoj i podbačaj u proizvodnji. U prvom polugodištu prošle godine vremenske prilike su bile vrlo nepovoljne, zbog čega je dinamika izvršavanja planirane proizvodnje tekla otežano. To je jedan od razloga pozitivnog ishoda u prvom polugodištu ove godine - pojašnjava Šinik.\nOn ističe da su se privrednici zbog dobrog starta s početka godine nadali da će 2020. godinu obilježiti izvanredni poslovni rezultati.\n- Desilo se šta se desilo i sada je situacija neizvjesna. Sugerisali smo preduzećima da nastave raditi gdje god se može, pa makar i po cijenu povećanja zaliha, jer je to bolja varijanta nego da zbog neizvjesnosti na tržištu zaustave proizvodnju. Nemogućnost izvoza tokom jednog perioda i smanjene narudžbe jesu oborili proizvodnju, posebno u aprilu koji je bio najnepovoljniji mjesec, ali već u maju i junu uslijedilo je poboljšanje i dalo osnov za optimizam da ćemo do kraja godine uspjeti prevazići podbačaje - naglasio je Šinik i dodao da taj optimizam trenutno sputavaju najave novog talasa virusa od jeseni koji bi mogao dodatno produbiti ekonomsku krizu.\nLazo Šinik ističe da je trenutno najteža situacija u preduzećima koja se bave proizvodnjom namještaja, naglasivši da je proizvodnja za prvih šest mjeseci ove godine smanjena za 30 odsto u odnosu na isti period lani.\n- Takvi rezultati su razumljivi jer je bilo problema sa plasmanom na ino-tržišta zbog zatvorenih granica, ali situacija je opet koliko-toliko održana podnošljivom ako uzmemo u obzir podatak da je tokom aprila zabilježen pad proizvodnje namještaja od 80 odsto - rekao je Šinik.\nNa virtuelnom “Torino Fashion Match 2020” učestvovaće i četiri kompanije iz BiH: Partnere traže na sedmicama mode\nĐokić: Vlada Srpske opredijeljena da štiti prava radnika\nDerventa razvija Poslovnu zonu “Rad”: Nove investicije “podebljaće” budžet\nNovi odbor odlučuje o sudbini “Šećerane”\nBanjalučka berza traži novog direktora\n15. 09. 2020 14:37\nVujičić: Tržište rada se oporavlja bez obzira na izazove\n15. 09. 2020 13:55\nPoreska uprava: Omogućena dostava na mejl poreskog računa za porez na nepokretnosti\n15. 09. 2020 12:09\nPoskupljenjem zaslađuju gorku sezonu\n14. 09. 2020 10:39\nFabrike iz Novog Goražda i Istočnog Sarajeva prodaju imovinu da vrate dugove\n12. 09. 2020 08:46\nNajteže steći povjerenje Nijemaca\n11. 09. 2020 10:33\nKorona ubrzava industrijsku digitalizaciju\n10. 09. 2020 06:38\nKošarac: Upućen upitnik koji se odnosi na izvoz mesa u EU\n08. 09. 2020 14:40\nŠtednja preduzeća sve tanja\n08. 09. 2020 07:31\nDomaće vinare brinu grozdovi iz uvoza\n07. 09. 2020 08:48


Izazovi savremene kineske književnosti | OD KNJIGE DO DUŠE\n← Kad se spoje pozorište i literatura dobija se knjižara koja oduzima dah\nNaučno-stručni skup u SANU: Kultura je naše ogledalo →\nIzazovi savremene kineske književnosti\nIzdavačka kuća Kreativni centar nedavno je, posle romana „Slamnata koliba“, objavila i slikovnicu „Put vetra“ poznatog kineskog pisca za decu Cao Vensjuena. Vensjuen je aktuelni dobitnik međunarodne nagrade „Hans Kristijan Andersen“, koja se smatra Nobelom za dečiju književnost.\nObe ove Caove knjige sa kineskog na srpski jezik prevela je Una Mišković, koja za Danas govori o svom prevodilačkom poslu i kineskoj književnoj produkciji.\n– Rad na prevodima Cao Vensjuenovih dela, iako veliki izazov, za mene je bio pravi užitak. NJegova dela u sebi nose puno topline i ljudskosti. Priča „Put vetra“ u suštini je alegorija koja govori o tome šta je snaga i kako je upotrebiti. Ova kratka priča sastoji se od nekoliko scena koje opisuju događaje u „životu“ glavnog junaka – vetra, a ilustracije Aleksandra Zolotića na najlepši način oživljavaju ove scene i mladim čitaocima približavaju jedan deo kineske kulture – kaže Una Mišković, koja trenutno živi i radi u Kini.\nPrema njenim rečima, „Slamnata koliba“ bila je poseban izazov zato što je to prvi roman na kojem je radila i njen prvi prevod književnosti za decu.\n– Pre rada na „Slamnatoj kolibi“ nisam imala dodira s kineskom književnošću za decu i moram da priznam da sam zaista bila dirnuta lepotom i dubinom Cao Vensjuenovog stvaralaštva. Nadam se da sam u prevodu uspela da malim čitaocima prenesem duh originala. Ta saradnja s Kreativnim centrom ostvarena je zahvaljujući Mirjani Pavlović, mojoj nekadašnjoj profesorki s Filološkog fakulteta, s kojom sam ranije imala prilike da sarađujem na prevodu priča koje su objavljene u antologije savremene kineske priče „U prvom licu“ – objašnjava Una Mišković.\nNakon što joj je Cao Vensjuenov roman otvorio put u svet kineske književnosti za decu, sagovornica Danasa kaže da je „otkrila druge zanimljive naslove poput Šen Šisijeve priče o životinjama i Jen Geinnove novele o odrastanju „Beli konj“, kao i priča renomiranih kineskih autora za decu DŽang DŽilua i Čang Singanga“. Ona ističe da se „u Kini svake godine objavi izuzetno veliki broj knjiga od kojih su, prema nekim procenama, najmanje dve hiljade novi romani kineskih pisaca, što predstavlja veliki izazov za svakog ko se bavi savremenom kineskom književnošću“.\n– Da bih se snašla u tolikom mnoštvu materijala, uglavnom pratim kineske književne nagrade, liste najčitanijih knjiga koje se u Kini objavljuju svake godine, kao i prevode kineske književnosti u Srbiji, ali i na svetskoj sceni. Do zanimljivih naslova dolazim i zahvaljujući preporukama prijatelja i kolega. Što se tiče književnosti za odrasle, na mene su dubok utisak ostavila dela Či Ziđijen i nadam se da će se, pored nekoliko već prevedenih priča, kod nas pojaviti i prevodi nekog od njenih romana. Knjiga koja me trenutno najviše privlači jeste naučnofantastični roman „Problem tri tela“ autora Liu Cisina, koji je u Kini, ali i u inostranstvu pobrao odlične kritike i nagrade, između ostalog i prestižnu međunarodnu nagradu Hugo za najbolji naučnofantastični roman u 2015. i postao jedan od bestselera svog žanra, a koji, koliko znam, kod nas još nije objavljen – kaže Una Mišković.\nSlikovnica „Put vetra“ deo je edicije „Seme kineske priče i cvetovi svetske ilustracije“ u kojoj su „ilustratori iz različitih zemalja i regija sveta pozvani da ilustruju priče najznačajnijeg savremenog kineskog pisca književnosti za decu Cao Vensjuena“. Poznati srpski ilustrator i vizuelni umetnik Aleksandar Zolotić izabran je za ilustrovanje Caove knjige o životu vetra, koji putujući kineskim prostranstvima uči kako da svoju silovitu snagu pretvori u dobra dela, na 59. Međunarodnom sajmu knjiga u Beogradu na kom je počasna zemlja gost bila Kina. Slikovnica je prvo objavljena u Kini 2015, a Kreativni centar je po prvi put otkupio zajedno prava za tekst i ilustracije jednog od svojih ilustratora.\nPosted on 3. decembra 2016., in Biblioteka, Knjige, časopisi i pisci, Preporuka. Bookmark the permalink.\tPostavite komentar.


Evropsko usavršavanje Kaličanina i Kosojevića - Sportske vesti - Savremenisport.com\nNaslovna :: Sportske vesti ::\tEvropsko usavršavanje Kaličanina i Kosojevića\nBudimpešta je 2. i 3. novembra 2019. bila domaćin kurseva za administratore nacionalnih federacija i organizaciju sportskih događaja koji je orginizovala Evropska badminton konfederacija (BEC) u saradnji sa Svetskom badminton federacijom i Svetskom akademijom sporta. Predstavnici naše zemlje na ovom događaju bili su Miodrag Kaličanin (organizacija sportskih događaja) i Radomir Kosojević (administrator nacionalnih federacija). Pored Srbije, predstavnike na kursevima na kojima su predavači bili menadžeri BEC, Džimi Andersen, Tania Teo, Aleksander Regel, imale su i Hrvatska, Grčka, Vels, Španija, Italija, Litvanija, Letonija, Poljska, Holandija, Ukrajina i Švedska.\n“Evropska badminton konfederacija je, u saradnji sa BWF i Svetskom akademijom sporta, nastavila odličnu praksu održavanja kurseva na temu administracije nacionalnih federacija, kao i organizacije badminton događaja. Ovogodišnje izdanje u Budimpešti je u potpunosti ispunilo očekivanja svih učesnika, pa smo u sklopu veoma kreativnih radionica pokrili bitne oblasti poput planiranja i budžetiranja, operativnog upravljanja, postavljanje prioriteta, komunikacije, marketinga, kao i uticaj i razvoj elektronskih medija, platformi i mreža. Takođe, iskoristili smo priliku da razmenimo iskustva i ostvarimo saradnju sa velikim badminton federacijama iz Španije, Italije, Holandije, Poljske, Ukrajine, Litvanije itd...”, kazao je Miodrag Kaličanin.\nVlada Republike Srbije – Ministarstvo omladine i sporta obezbeđivanjem neophodnih finansijskih sredstava u značajnoj meri je doprinelo učešću naših predstavnika kursevima u Mađarskoj.\nDatum: 07.11.2019. Autor: Badminton savez Srbije


Notorious: Intel DX38BT BoneTrail\nSa Intel X38 čipsetom i podrškom za DDR3 1333 memoriju, 1333MHz FSB i CrossFire sistem, ova ploča je namenjena naprednim korisnicima. Ovo postaje jasno i kada se pogledaju opcije BIOS-a koje su vrlo detaljne i pomalo komplikovane.\nKao naslednik dobro poznate Bad Axe 2 ploče (model D975XBX2), Intel je enzutijastima ponudio dostojnog naslednika, DX38BT BoneTrail. Sa X38 čipsetom dolazi i podrška za 45nm Penryn procesore, FSB 1333MHz ali i DDR3 memoriju. Sve ovo čini ovu ploču namenjenu entuzijastima i onima koji imaju nameru da se bave overklokom. Iako je ovaj čipset i ploča već neko vreme prisutan na tržištu, nije loše podsetiti se sa vremena na vreme šta se sve kvalitetno može pazariti. Ima dosta korisnika koji smatraju da je najbolja moguća kombinacija kada ploča i procesor dolaze od istog proizvođača, što uopšte nije bez osnova, a Intel sa svojim iskustvom ima zavidnu reputaciju.\nIntel DX38BT sa gornje i donje strane, oprema\nZvanično podrška za memoriju i procesore na 1333MHz\nVrlo kompleksna podešavanja u BIOS-u\nDobar, čist layout\npodrška za CrossFire sisteme\nPomalo Spartanski rešeno hlađenje\nČipset: Intel X38 Express Chipset\nProcesor: LGA775 socket za Intel Core2 Quad / Core2 Extreme / Core2 Duo / Pentium Dual-Core i sve nove 45nm procesore, oficijelno do FSB 1333MHz\nMemorija: 4x DIMM, max. 8GB, DDR3 1333/1066/800 MHz\nKontroleri: 6x SATA, 1x IDE, 2x eSATA\nSlotovi: 3x PCI-E x16(dva rade na x16 linija, jedan na x4), 2x PCI 2.2\nZvuk: Intel 8-kanalna intregrisana zvučna kartica (Sigmatel 9274D čip)\nDodatno: Dual Gigabit LAN, 12 USB portova, 2x FireWire port, optički i koaksijalni S/PDIF konektor, prekidači za paljenje\nPloča je veoma kvalitetne izrade, sa pasivnim hlađenjem. Ovde moramo uputiti i prvu primedbu. Naime, ako nameravate da se bavite overklokom, ovo hlađenje teško da može biti dovoljno, a u tom slučaju ćete morati da improvizujete, pošto nema nikakvog držača za dodatni ventilator. Zanimljivo je videti BoneTrail logo u obliku stilizovane lobanje. Inicijalna verzija je imala lobanju sa ukrštenim koskama, ali se od te ideje odustalo. Pakovanje ploče je standardno, bez nekih posebnih dodataka, sa dva SATA, jednim ATA kablom i adapterom za 8-pinsko napajanje. Pomlao šturo, ali u suštini, sve ono neophodno je tu.\nIntel DX38BT ležište procesora, hladnjaci\nProstor oko ležišta procesora je dosta čist, pa se mogu instalirati i neki veći kuleri. Ukoliko imate nameru da se bavite overklokom, ovo itekako može biti bitno. Sa tri PCI x16 slota, ova ploča može primiti čak tri grafičke kartice, ali treba imati u vidu par stvari. Prvo, samo CrossFire sistemi dolaze u obzir, a drugo, prva dva (plava) slota koriste svih 16 PCI-E linija, dok poslednji koristi samo 4. Dodatno, postoje i dva obična PCI slota, za slučaj da imate neku karticu koja koristi ovaj interfejs. Pored 6 SATA i jednog ATA konektora, tu su i dva eSATA (sa zadnje strane), ali su flopi i PS/2 konektori poslati u penziju. Sa zadnje strane se nalaze i GLAN konektor, 8 USB porta (još 4 se mogu dobiti sa konektora na ploči), jedan FireWire (postoji još jedan header na ploči), kao i konektori 8-kanalne zvučne kartice.\nIntel DX38BT konektori sa zadnje strane, memorijski i PCI slotovi, SATA konektori\nNa radost overklokera, na ploči se nalazi i taster za paljenje računara, a na žalost, reset ipak nije našao svoju poziciju na samoj ploči. Postoje 4 memorijska slota za maksimalno 8GB DDR3 memorije. Iako oficijelno ploča podržava memoriju i FSB do 1333MHz, BIOS pruža i nezvaničnu vrednost od 1600MHz, što će mnoge bez sumnje obradovati (ali i treba napomenuti da kako ovo ne znači zvaničnu podršku za memoriju i procesore ove brzine, to treba proveriti pre kupovine). Pored osnovnih stvari, BIOS krije impresivan set kontrola namenjenih najnaprednijim korisnicima. Opcije za podešavanje radnih napona su dosta napredne (čitaj visoke) i treba dobro obratiti pažnji pre nego što se odabere možda previsoka vrednost.\nIntel DX38BT power taster i konektori sa ploče\nBoneTrail ploča predstavlja Intel referentnu ploču vrhunskih performansi, namenjenu naprednoj grupi korisnika. U nju spadaju oni koji nameravaju da se bave overklokom, i koji će umeti da iskoriste potencijal ove ploče. Kvalitet se ovde ne dovodi u pitanje, već samo da li i koliko ste spremni da eksperimentišete.\nPosted by Notorious at 16:07


Euro 2021 – online-news.rs\nHome > Posts tagged "Euro 2021"\nHolandija u mrežu Jugoslavije smestila 6 komada (VIDEO)\n- 11. јуна 2021 11. јуна 2021 8\nFoto: Pritnscreen Youtube\tHolandija je tada u četvrfinalu Evropskog prvenstva, u Roterdamu, slavila protiv Jugoslavije sa ubedljivih 6:1. Tri ; gola za Holandiju postigao je Patrik Klajvert, u 24, 38. i 54. minutu, dva puta se u strelce upisao Mark Overmars, u 78. i 90. minutu, dok je Dejan Govedarica pogodio\nIGRAČ SA NAJVIŠE NASTUPA ZA REPREZENTACIJU: Prate ga Modrić i Mutinjo\n- 11. јуна 2021 11. јуна 2021 17\nRonaldo je za Portugal debitovao 2003. godine i od tada do sad je dres reprezentacije nosio 175 puta. Fudbaler Juventusa će igrati na svom petom uzastopnom evropskom prvenstvu i pokušaće da svom imenu doda još jedan rekord. On će pokušati da obori rekord po broju golova za jednu od reprezentacija, koji\nRonaldo i Platini predvode najbolje strelce EP\nIza njih dvojice je engleski fudbaler Alen Širer sa sedam golova, dok su po šest postigli Antoan Grizman, Zlatan Ibrahimović, Vejn Runi, Nuno Gomeš, Tjeri Anri, Patrik Klajvert, Rud Van Nistelroj. Na spisku igrača sa po pet postignutih golova na evropskim prvenstvima nalaze se i Dragan Džajić, Savo Milošević i\nItalija i Turska večeras (21.00) u Rimu otvaraju Evropsko prvenstvo\n- 11. јуна 2021 11. јуна 2021 11\nOvaj šampionat Evrope igraće se u 11 dražava, odnosno u 11 gradova, a titulu prvaka braniće selekcija Portugala koja je u finalu prošlog Evropskog prvenstva pobedila Francusku sa 1:0. Kao i na prošlom EP, učestvovaće 24 ekipe koje će biti podeljene u šest grupa. Prve dve reprezentacije iz svake grupe,\nBenzema i Mbape predvode sjajan napad Francuske\n- 10. јуна 2021 10. јуна 2021 10\nČak se i generalno pragmatični Dešan borio da obuzda svoj entuzijazam kada su ga nedavno pitali o napadu u kojem igraju Benzema, Kilijan Mbape i Antoan Grizman. "Srećan sam što mogu da računam na igrače vrlo, vrlo visokog nivoa". Ne mogu da se žalim", rekao je Dešan. Njemu će možda biti\nTežak žreb i povreda najboljeg igrača problemi za Mađare\n- 10. јуна 2021 10. јуна 2021 4\nSelektor Mađarske Marko Rosi moraće na megdan polufinalistima iz 2016. godine u Grupi F bez Dominika Soboslaja. Mađari će barem imati prednost domaćeg terena u prva dva meča, pošto će u Budimpešti ugostiti evropskog i svetskog prvaka, ekipe Portugala i Francuske, pre nego što otputuju za Minhen na duel protiv\nRonaldo podržan talentovanom grupom portugalskih igrača\nPortugal je do prethodne titule došao sa samo jednom pobedom u regularnom toku meča, a od ove generacije očekuje se mnogo ubedljivija igra. Na ovom prvenstvu Kristijano Ronaldo (Juventus) pokušaće da obori rekord i postane najbolji strelac evropskih prvenstava, pošto se prethodno izjednačio sa Mišelom Platinijem na prvom mestu sa\nNemci bez velikih očekivanja pred početak kontinentalnog šampionata\n- 10. јуна 2021 10. јуна 2021 9\nReprezentacija, koja je 2014. osvojila titulu Svetskog prvaka, nalazi se poslednjih godina u rezultatskoj krizi. Na prošlom Mundijalu u Rusiji ispala je posle grupne faze, a pokušaj Leva da malo "protrese" situaciju nije uspeo i sve je kulminiralo sramotnim porazom od Španije 0:6 u novembru prošle godine, što je toj\nSlovačka ponovo sve nade polaže u Hamšika\n- 10. јуна 2021 10. јуна 2021 11\nOd prethodnog Evropskog prvenstva, Slovačku su predvodila petorica selektora, a brojni prvotimci oprostili su se od reprezentacije, ali ne i kapiten Marek Hamšik, koji je ostao glavna figura ekipe. Bez Martina Škrtela, Stanislava Šestaka, Adama Nemeca i Jana Djurice, Milan Škrinjar predvodiće odbranu, dok se ekipa oslanja na Hamšikovu kreativnost\n13. јуна 2021 13. јуна 2021 8\n13. јуна 2021 13. јуна 2021 11


Gorivo na benzinskim pumpama u BiH će pojeftiniti kada rafinerije snize cijene – Cazin.BA\nGorivo na benzinskim pumpama u BiH će pojeftiniti kada rafinerije snize cijene\n30/10/2018 by mujaga\nSamo je pitanje vremena kada će rafinerije koje posluju s naftnim kompanijama u BiH utjecati na smanjenje maloprodajnih cijena benzina i dizela na benzinskim pumpama, kazao je za Klix.ba federalni ministar trgovine FBiH Zlatan Vujanović komentarišući opadanje cijena nafte na svjetskom tržištu treću sedmicu zaredom.\nVujanović je napomenuo da se u BiH prometuje proizvodima koji su proizvod rafinacije, odnosno da su benzin i dizel koji se prodaju na benzinskim pumpama u BiH proizvod rada rafinerija iz regiona.\nPrije tri sedmice cijena barela nafte na londonskom tržištu iznosila je 80,3 dolara, dok na američkom tržištu iznosi 71,2 dolara.\nKrajem prošle sedmice cijena nafte na londonskoj berzi je pala za 2,7 posto, na 77,60 dolara, dok je na američkom tržištu barel pojeftinio za 2,3 posto, tačnije na 67,60 dolara.\n“Pitanje je koliko će vremena proći da rafinerije odgovore svojim proizvodima rafinacije, odnosno benzinom i dizelom, u sektoru maloprodaje. Prošle su tri sedmice od pada cijena na svjetskom tržištu pa je za očekivati da se i cijene snize u narednom periodu”, rekao je Vujanović.\n“To su rafinerije u Rijeci, Sisku i Pančevu, a tu je INa sa skladištem u Podlugovima. Čeka se odziv rafinerija na veleprodajnu cijenu, koja će onda utjecati na maloprodajnu. Pitanje je i koliki su kontingenti koje nabavljaju naftne kompanije”, dodao je ministar trgovine u Vladi FBiH.\nPrema stručnim izvještajima, cijene nafte padaju zbog usporavanja rasta najvećih svjetskih ekonomija, zbog čega bi mogla oslabiti potražnja za energentima, dok bi ponuda nafte krajem godine mogla porasti.\nSve do početka oktobra cijene nafte su rasle, piše Hina, zbog najave sankcija SAD-a na iranski naftni sektor početkom novembra, što je podržavalo strahovanja da će ponuda na svjetskim tržištima biti znatno manja nego potražnja.\nPosljednjih sedmica ta su strahovanja splasnula, među ostalim, zbog najave Saudijske Arabije da može povećati proizvodnju ako to bude potrebno.\nSaudijski ministar energetike Khalid al-Falih kazao je prošle sedmice da je stanje na tržištu nafte “dobro”. Dodao je i da ne isključuje mogućnost da Saudijska Arabija poveća proizvodnju za milion ili dva miliona barela dnevno.\nCijena jednog litra benzina u BiH danas iznosi, zavisno od kompanije, od 2,31 KM do 2,46 KM, dok je cijena dizela od 2,36 do 2,46 KM.\nPrevBiH od EU dobila više od 7,2 miliona eura za problem migracija i upravljanje granicom\nNextAnimator Andrej Jagar: Radimo na igrici koja će biti najveći gaming poduhvat u historiji BiH


Drama o preživljavanju koju su pojeli efekti - oradio.rs\nAko vam je do filmskih prikaza izolacije, klaustrofobije i beznađa, Džo Penja je režiser koji vas neće razočarati. Već nas je počastio dramom "Arktik" iz 2019. godine u kojoj pilot, strmeknut u ledenu pustaru mora da odluči da li će preći preko tundre, kojom se gegaju gladni beli medvedi ili će ostati uz olupinu i čekati pomoć koja možda nikada ne stigne. Nije baš Sofijin izbor, ali bi junaku mogao da da bar ekstra par vunenih čarapa, da se ne ježimo dva sata zamišljajući promrzline.\nU novom filmu "Stowaway" (slobodno prevedeno: Slepi putnik) Penja nije odmakao dalje od te beznadežne teskobe. Tri astronauta, na putu u najdublji poznati svemir, u mašinskom odeljenju, otkrivaju inženjera, izudaranog i slučajno zaglavljenog tamo u vreme lansiranja. Njegovo prisustvo (jer on troši vrlo ogrničene resurse u letelici) ugrožava ne samo misiju već i živote posade. Ima li, dakle, mesta za njega pitanje je koje će se pretvoriti u: zaslužuje li da živi?\nFilm, počinje dosta solidno i neizvesnost i napetost autor dočarava kroz prikaz komunikacije između posade i komandnog centra na zemlji. Gledaoci ovu komunikaciju vide sasmo kroz reakcije članove posade, nije im dato da znaju njen sadržaj i to atmosferu u startu čini teskobnom i misterioznom.\nDoktorka Zoe (Ana Kendrik), biolog David (Daniel De Kim) i stroga zapovednica Marina (Toni Kolet) u toj atmosferi komuniciraju gestakulacijom, klimaju glavom ili kratko odgovaraju na instrukcije koje mi ne čujemo i to nas već drži na ivici stolice.\nKad na scenu stupi inženjer Majkl (Šamier Anderson) stvar se zakuvava. Majkl nije nameravao da se ukrca na brod, tu je spletom nesrećnih okolnosti i posada će pokušati sve da ga obuči što bolje, jer put do Marsa, gde bi trebalo da započnu održivu koloniju, traje dve godine, a on očigledno mora da stekne najvažnije sposobnosti za takvu misiju, ne bi li prestao da bude teret.\nKada dođe do kvara, nameće se zastrašujuć izbor: treba li posada da nastavi i pokuša da preživi ili će morati da načini bolan rez i odbaci jednog člana, za šta je Majkl najlogičniji izbor.\nMračna je to predloška za film koji traje bezmalo dva sata. Naročito kada tvorci filma nemaju nameru da je prodube, da se dodatno pozabave pitanjem klasnih razlika, jer slepi putnik je crnac i potiče iz radničke klase, a nasuprot sebe ima troje bogatih i privilegovanih belaca, koji moraju da odluče o tome ima li on pravo na život ili se takvo pitanje i ne postavlja jer moraju da se vode etičkim i humanim principima.\nOva je film mogao biti mnogo bolji da kreatori nisu, produbljivanje nekih vrlo filozofskih pitanja o životu, žrtvi i zajedništvu, zamenili akcijom i specijalnim efektima. Tu je već milion puta sažvakan scenario u koji se, po potrebi, ubacuju sitne nezgode i nesreće koje otežavaju opstanak junacima kad god publika pomisli da je vreme da im se makar malo olakša.\nTako smo ostali na, pristojno odglumljenoj, trapavo napisanoj i plitkoj akcionoj drami koja neće ostaviti nekog traga u SF žanru.\nAko tražite film o preživljavanju, "Arktik" ovog mladog autora je mnogo bolji i logičniji izbor.


Otkrijte u kakvom je stanju organizam: Šta sve možemo pročitati sa jezika | Lepota | Zdravlje i fitness\nOtkrijte u kakvom je stanju organizam: Šta sve možemo pročitati sa jezika 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n17.09.2018 12:14 28.09.2018 09:56\nMnoštvo je informacija koje možemo 'pročitati' s jezika, a koje se vide zavisno od njegove veličine, teksture, boje i oblika.\nMnogi jezik ne doživljavaju kao nešto više od organa koji je prekriven receptorima za ukus, a za razliku od tradicionalne, u kojoj ne predstavlja mnogo, kineska medicina se u dijagnostici puno oslanja na taj organ.\nNaime, kako je objasnila Australijanka koja proučava i praktikuje kineske metode dijagnostike i lečenja Vaveni Holand, mnoštvo je informacija koje možemo 'pročitati' s jezika, a koje se vide zavisno od njegove veličine, teksture, boje i oblika.\nHoland je objasnila da istočnjački lekari koji praktikuju dijagnostiku koja se temelji isključivo na jeziku koriste posebnu kartu uz pomoć koje druge organe dovode u vezu s jezikom. Upravo im takvo 'mapiranje' navodno pomaže da kod pacijenta uoče prve znakove bolesti, i to dok se ona još nije manifestovala na određenom organu.


Naslovna » BG svaštara » Ekologija » Potraga za prirodnim beogradskim blagom\nAh Neša 6. septembar 2014. Ekologija Postavite komentar\nPosle obilaska Velikog ratnog ostrva, građane očekuju i druge zanimljive avanture – plovidba Savom i Dunavom, obilazak Zemunskog lesnog profila, kao i istraživanje botaničke bašte „Jevremovac“ i Arboretuma Šumarskog fakulteta, posle čega će biti organizovano i glasanje za omiljena prirodna dobra.\nSubota, 6. septembar (10.00)… Veliko ratno ostrvo, pešačka tura\nSubota, 13. septembar (10.00)… Botanička bašta „Jevremovac“, pešačka tura\nSubota, 20. septembar (10.00)… Zemunski lesni profil „Široka staza“, Veliko ratno ostrvo i stanište malih vranaca (špic Ade Ciganlije), tura brodom\nSubota, 4. oktobar (10.00)… Arboretum Šumarskog fakulteta i svečana završnica projekta, pešačka tura\nSvi obilasci su besplatni. Zainteresovani građani se mogu prijaviti na sajtu www.lagumica.org.rs ili na mail ekopokret.zemun@gmail.com, uz navođenje imena, prezimena i kontakt telefona; dobiće informacije o mestu okupljanja i drugim detaljima u vezi sa izletom. Prijavljivanje traje do popunjavanja broja putnika, za svaku avanturu pojedinačno.\nUdruženje Ekološki pokret Zemun je za projekat „Potraga za prirodnim beogradskim blagom“ dobilo 2013. godine i nagradu „Zvezde Beograda“ – za najbolji ekološki projekat koji je podržao Sekretarijat za zaštitu životne sredine. (danubeogradu.rs)\nTagoviarboretum bg svaštara botanička bašta dub ekologija izlasci šumarski fakultet veliko ratno ostrvo vesti za dž zemunski lesni profil\nPrethodni 60 godina CERN-a obeležava se i u Srbiji\nSledeći Filmstreet predstavlja: Hana i njene sestre


Drugovi i drugarice, umro je Dragi Vođa - Page 122 - Politika - Svet - Parapsihopatologija™\nStarted by kokota , Dec 19 2011 04:26:59\nPosted Yesterday, 21:17:44\nNamenski će bolje znati ali kapiram da su slične crvene linije povlačili i u vreme kada je SSSR razvijao svoje ICBMove, kao i Kina nešto kasnije. Uopšteno gledano, te crvene linije koje administracija olako povlači su često umele da budu linije od ovce (između ostalog i u Siriji).\nU, to je strasno opasno. Velike sile tj njihove elite mnogo teze dozivlajavaju ponizenja. Rusija je bila ponizena od Japana, pa od A-U u BiH i onda su odlucili da nece biti sledeceg ponizenja. Britanija je pojela govno ulaskom Hitlera u Prag u martu 39 i oni su tad, a ne 1. septembra, odlucili da ulaze u rat. Ostaje nam da se nadamo da ljudi u Washingtonu nisu to u Siriji shvatili preozbiljno (kao i relativan gubitak uticaja u Turskoj) i da nekako (skoro sigurno) unistenje ISIS-a od strane US-backed snaga to nekako prekriva. To je irazlog zasto ne valja sto stavljaju ovde tu crvenu liniju. Jer ako se ovi dokopaju projektila koji mogu da gadjaju bilo gde po US, a Ameri to ipak progutaju - onda ova epizoda postaje sledeci deo kumulacije frustracija koja onda daleko dize sanse da se u sledecoj krizi "ide do kraja". Na primer Iran. Stvari su usle u losu dinamiku.\n#1817 gone fishing\nPosted Yesterday, 21:18:09\nTaj konsenzus je sviranje u drombulje. Njih već mogu da dohvate Kinezi sa kojima se blago rečeno ne mirišu, i Rusi sa kojima su u proxy ratu. Šta tu suštinski menja ako može i Severna Koreja da ih dohvati? Dve ili tri zemlje, kao da je bitno. Pri tome sa Debelim još i najlakše mogu da izađu na kraj a u igri sa Rusima i Kinezima ulog je goli opstanak.\na šta ako su ameri razvili vaistinu efikasan antiraketni štit a sa druge strane nestabilni raketaš stisne crveno dugme i ameri mu poobaraju sve rakete istog sekunda će u moskvi i pekingu nastati neviđena panika i panično traženje nove taktike dostave svojih hidrogenskih bombi u eventualnom ratu sa amerima\n- možda će biti prisiljeni da razmišljaju kao teroristi kako bi zaobišli američki odbranu a to je ono što amerima nikako ne odgovara, protivnik koji neće odigrati logične poteze za koje oni imaju protivmeru\nPosted Yesterday, 21:20:22\nSve je to prihvatljivo™ za punokrvne jastrebove, sta je 10-20 miliona "svojih" civila sve dok je neki cete da poginete a neki cemo i da se vratimo:\nProblem je samo sto prema onome sto smo do sada imali prilike da vidimo, mislim na period posle Hladnog rata, general Turgidson zvani Buck, zvuci kao ekstremista normalnostitm\nPosted Yesterday, 21:44:46\npa nije isto kada ti mali debeli sune 5 komada u 5 minuta, i kada ti dzudista posalje 50 u istom tom vremenskom intervalu delta te.\nPosted Yesterday, 22:13:53\nMislim, ljudi se u Srbiji generalno raduju tzv "multipolarnom svetu/poretku", kao da to nije nikada postojalo u istoriji. U multipolarno svetu velikih sila vaze zakonistosti koje lakse dovode do sukoba medju njima nego u unipolarnom ili bipolarnom.\nPosted Yesterday, 22:27:35\nNema nista od toga, u dogledno vreme sigurno: posle Trampove najave u avgustu, ovih dana je pala prva uplata od nekih skoro 400 miliona dolada konzorcijumu Boeing/Raytheon/Lockheed Martin, a za potrebe usavrsavanja i daljeg razvoja potencijalno uspesnog presretaca ICBM.\nTu spada i pravljenje 20 novih silosa za protivraketnu odbranu, Fort Greely, Aljaska - nije bas da je SK pretnja pod #1, ali 'ajde - onda usavrsavanje na brodovima smestenih takozvanih X-band radara i, pre svega, dodatna testiranja i usavrsavanja Raytheon presretaca SM-3 Block 2A.\nRaytheon ima da gura svoju Block 2A verziju SM-3 rakete, predvidjene pre svega za unistavanja balistickih raketa medium/intermediate dometa ne bi li ga osposobio da to isto radi i kada su u pitanju ICBM. Naprava je, inace, predvidjena da presrece dolazece balisticke projektile negde na sredini putanje, dakle u kosmosu.\nRadi se u saradnji sa Japanom, Mitsubishi Heavy Industries, koji treba da isporuci poprilicno komponenti.\nBlock 2A je inace nesto povecana verzija prethodnih varijanti, interesantno je da ne nosi eksploziv nego deluje takozvanom hit-to-kill Kinetic Warhead, sto ce reci treba da direktno udari i razbuca cilj i predstavljace, ako sve bude islo kako treba, osnovu za Redesigned Kill Vehicle, RKV, koja ce da zameni nesto postojecih stacioniranih na Aljasci.\nAli tek 2022. godine.\nSve treba da radi i uradi pomenuti konzorcijum, a u Raytheon-u se nadaju da ce - ako uspeju softverski i hardverski - da konacno omoguce Americi efikasno presretanje ICBM-ova, naravno izbegavajuci da prijave potrebne kapacitete za zastitu sa svih strana i od svih zainteresovanihtm.\nIpak, u odnosu na dosadasnje napore, ovo je mozda prvi korak, ali samo prvi, da se dodje do kakvog-takvog iole efikasnog sistema odbrane od ICBM-a.\nU sustini, radi se o krpezu, a ne o novom, jos manje revolucionarnom programu koji bi promenio nesto bitno u protivraketnoj odbrani ili izazvao paniku u Moskvi ili Pekingu: SM-3 Block 2A je osnovna komponenta sistema Aegis Ashore, instaliranog prosle godine u Poljskoj i Rumuniji i koji se takodje nalazi na americkoj istocnoj i zapadnoj obali i Havajima.\nZa sve preko toga trebace mnogo, mnogo milijardi dolara.\nNaprava je do sada izvela 2 uspesna testiranja u letu i oborila svoj prvi cilj koji je glumio dolazecu balisticku raketu: drugi cilj doduse nije pogodjen zato sto je, kako je procurelo, odgovorni oficir na USS John Paul Jones pritisnuo pogresno dugme i to ono koje unistava samu raketu i koje se ugradjuje iz sigurnosnih razloga.\nNade se polazu i u takozvanu Land-Based Standard Missile, SM-6, koja je u naoruzanju kopnene vojske, koja se pokazala protiv aviona, krstarecih raketa pa i brodova: od njenog usavrsavanja se ocekuje da postane sposobna da, vec u atmosferi, pri dolasku, unistava same nadolazece bojeve glave.\nSve u svemu, Amerika se nada da ce, usavrsavanjem postojecih kapaciteta, uspeti da u nekoj meri, dakle delimicno, ostvari takozvanu layered protivraketnu odbranu, izmedju ostalog integrisuci kapacitete vazduhoplovstva, kopnene vojske i mornarice.\nRaytheon takodje razmatra i moguce drugacije nacine lansiranja za SM-6, kao sto je, na primer, M1120 HEMTT Load-Handling System koji se koristi u Lockheed Martinovom Terminal High-Altitude Air Defense sistemu, poznatijem kao Thaad, dok Northrop Grumann treba da poradi na svom takozvanom Integrated Air and Missile and Missile Defense Battle Command System.\nNa sve to, u Raytheon-u se zarko nadaju da ce Pentagon konacno da usvoji/naruci njihove radarske sisteme dugog dometa razvijane za potrebe pomenutog Thaad-a: X-band TPY i S-band SPY Air and Missile Defense Radar, koji se vec duze vremena razijaju za potrebe mornarice...\nSto ce reci da debeli ne mora bas mnogo da se sekira oko presretanja...


Razgovori počinju ove nedjelje, Krivokapić prvo sa liderima DF-a - PV Informer Razgovori počinju ove nedjelje, Krivokapić prvo sa liderima DF-a - PV Informer\n4 meseca pre 331 pregleda Izvor: pobjeda.me\nMandatar za sastav nove vlade, Zdravko Krivokapić, počeće ove sedmice razgovore o sastavljanju izvršne vlasti, a prvo će razgovarati sa liderima Demokratskog fronta, piše Dan. Time počinje seriju sastanaka o sastavljanju vlade, u svjetlu najave crnogorskog predsjednika Mila Đukanovića da će do 23. oktobra dati mandat za sastav vlade, kao i da će ispoštovati volju većine u Skupštini Crne Gore.\nMada sastanci nijesu zakazani, očekuje se da će biti ove sedmice i da će Krivokapić prvo razgovarati sa liderima DF-a, jer je bio nosilac liste koalicije „Za budućnost Crne Gore”. Tu koaliciju, između ostalih, čine i poslanici Nove srpske demokratije, Pokreta za promjene i Demokratske narodne partije.\nU Skupštini Crne Gore 23. septembra formirana je nova parlamentarna većina sastavljena od tri koalicione grupacije čiji su lideri Zdravko Krivokapić, Aleksa Bečić i Dritan Abazović. Tog dana je Aleksa Bečić, predsjednik Demokratske Crne Gore i lider izborne liste „Mir je naša nacija”, izabran za predsjednika Skupštine Crne Gore.\nTajnim glasanjem za Bečića je glasalo 45 poslanika, odnosno, uz stranke parlamentarne većine on je dobio podršku i dijela manjinskih nacionalnih partija. Jedan pos lanik je glasao protiv, dok je Demokratska partija socijalista (DPS) bila uzdržana.\nKako je rekla Dina Bajramspahić iz Instituta Alternativa, dobro bi bilo ostati kod prvobitnog dogovora o ekspertskoj vladi.\n– Na primjer, dobro bi bilo da predsjednik vlade i dva potpredsjednika budu političke funkcije, koji će obezbjeđivati politički autoritet za tu vladu a da ostale funkcije ostanu ekspertske, kao što je inicijalno i bilo dogovoreno. Sve drugo značiće da Građanski pokret URA ne može da obezbijedi da u toj vladi ne pobjeđuju partitokratske politike umjesto one koje su u interesu javnosti – rekla je Bajramspahić za RSE.\nTo će, kako kaže, koaliciji „Za budućnost Crne Gore” biti teško.\nBajramspahić ukazuje i da koalicija ima obaveze prema međunarodnoj zajednici od koje su tražili podršku, i da zato moraju da uzmu u obzir argumente koje je međunarodna zajednica izrazila i rezerve prema pojedinim kadrovima.\nPodsjetimo, na osnovu izbornog rezultata tri koalicije koje su osvojile većinu od 41 mandata od ukupno 81 poslaničkog mjesta, 23. septembra su zauzeli parlamentarne klupe u koje su poslednjih tri decenije bile rezervisane za Demokratsku partiju socijalista, čiji je šef Milo Đukanović.\nParlamentarnu većinu čine tri koalicije „Za budućnost Crne Gore” predvođeni Zdravkom Krivokapićem i Demokratskim frontom koja je osvojila 27 mjesta, koalicija „Mir je naša nacija” koju predvodi Aleksa Bečić, predsjednik Demokratske Crne Gore sa deset mandata, i koalicija „Crno na bijelo” predvođena Građanskim pokretom URA, Dritana Abazovića, sa četiri poslanička mjesta.


Građani Srbije bankama dužni 8,5 milijardi evra: Banke sve obazrivije, izvršitelji podstakli ažurniju naplatu | 013 info\nGrađani Srbije bankama dužni 8,5 milijardi evra: Banke sve obazrivije, izvršitelji podstakli ažurniju naplatu\nDnevnik\tČet, 12/09/2019 - 00:03\nGrađani i privreda Srbije zadužuju se više, a svoje obaveze ispunjavaju redovnije. Poslednju godinu broj kredita se povećao za 42.000. Istovremeno, te finansijske obaveze se ispunjavaju sve redovnije.\nTako je tokom avgusta zaduženost građana, privrede i preduzetnika ukupno bila 5,1 odsto. Pre godinu iznosila je nešto više - 5,8 odsto. Za poboljšanu ažurnost "zaslužni" su sudski izvršitelji, ali i to što je više novoodobrenih pozajmica, a i to što su banke postale obazrivije kod odobravanja ugovora o kreditu.\nUkupno kreditno zaduženje u Srbiji iznosi 2.455,37 milijardi dinara. Od toga najviše duguju kompanije - 1.389,68 milijardi. Građani treba da u narednom periodu vrate 1.014,71 milijardi, a preduzetnici 50,97. Pre godinu pravna lica su bila u kašnjenju plaćanja 7,5 odsto, a sada su 6,6. Za preduzetnike to je prošle godine bilo 6,9 odsto, a ovog avgusta su se malo popravili – na 6,7 odsto.\nO razlozima ažurnosti, a i činjenici da se docnja smanjuje, predsednik Udruženja "Efektiva" Dejan Gavrilović kaže za Dnevnik da je najveća "zasluga" izvršitelja.\n"Sudski izvršitelji su i više nego revnosni. Građani znaju da će im zakucati na vrata i pleniti stan i stvari, ukoliko kasne. Zato se trude da obaveze ispune na vreme. Ukoliko je kućni budžet premali za sve što mora da se plati, balansira se. Tako se jednog meseca izmire obaveze za kredit, a odloži se plaćanje komunalija, a sledećeg se redosled menja. Posebno o redovnom izmirivanju rata vode računa oni koji otplaćuju stambene kredite, da ne bi zbog docnje završili na ulici. To se kod nas lako dešava", navodi Gavrilović.\nOdgovor na to pitanje i nije teško dati. Podaci Kreditnog biroa Srbije i Udruženja banka jasno govore da su to preduzetnici u aranžmanima finansijskog lizinga. Učešđe docnje u ostatku duga po ugovorima preduzetnika u lizingu je 2,1 odsto. To su podaci za prošli mesec. Ukupna docnja kod lizinga svih kategorija, odnosno građana, preduzeća i preduzetnika je 6,8 odsto.\nNije čudo što su preduzetnici u tom pogledu najažurniji. Oni na lizing mahom uzimaju opremu, a u tom aranžmanu, za razliku od kredita, postupak oduzimanja je kod kašnjenja veoma jednostvan. A kad nema opreme, nema ni posla ni plata...\nGavrilović napominje da je smanjenju docnje doprinelo i to što su banke postale obazrivije kod odobravanja kredita, finansijska sposobnost svakoga ponaosob se dobro meri. Ažurnijoj naplati doprinosi i to što je dosta novih kredita koji su odobreni ove godine. Klijenti obično u docnju ne padaju tokom prve dve godine otplate, posebno kod stambenih pozajmica. Problemi obično nastaju tek kasnije. Na kraju, za ažurnije ispunjavanje obaveze zaslužni su i sami građani: sve je manje onih koji su spremni da se zaduže maksimalno koliko mogu, a sve više klijenata banaka uzima onoliko novca koliko im je potrebno.\nSvemu su doprinela i dešavanja na bankarskom tržištu u svetu i kod nas, piše Dnevnik. Već nekoliko godina beleži se pad kamata. Zato mnogi kalkulišu, čekaju i ne žure da se zaduže koliko bi mogli.\nsrbija banka dug izvrsitelji


ODJEKNUO GLAS RAFTERA I MEDIJA: OV Konjic odbilo zgotivljeni materijal pomoćnika načelnika Vahida Alibegovića\nFOTO: Novikonjic.ba (arhiv)\nVijećnici OV Konjic na jučerašnjoj 16. sjednici vodili su žustru diskusiju koja se ticala predloženog materijala Službe za privredu, finansije i društvene djelatnosti vezano za uređenje raftinga i splavarenja na vodama općine Konjic kojeg su u konačnici i odbili.\nVijećnici nisu bili ubjeđeni u ispravnost postupka, uzburkala se situacija na relaciji rafting klubovi, članovi komisije te je šef navedene službe Vahid Alibegović povukao tačku dnevnog reda uz obrazloženje, da je dobro da vijećnici daju sugestije, da „povlači ako svima odgovara“ i da se ide u javnu raspravu po ovom pitanju.\nZa povlačenje ove tačke dnevnog reda bili su prije svega vijećnici SDP i SBB, a podrška je stigla i od konjičke SDA. Vijećnik SZBIH, Dženadin Podrum, kazao je da je bio jedan od članova komisije koji je insistirao da se pozovu i uključe predstavnici rafting klubova.\nPo svemu sudeći, slijedeći korak je javna rasprava i priprema nove odluke u neizbježnoj saradnji sa predstavnicima konjičkih rafting klubova, koji su se i obratili vijećnicima, a o čemu je javnost upoznata posredstvom portala novikonjic.ba.\nZadnji put promjenjen Subota, 15 Juni 2019 21:12\nGrađani, provjerite svoj šećer u krvi\nOV KONJIC / USVOJENA NOMINACIJA NVO VIPK: Mirsada Ćosić (posthumno) dobitnica Povelje sa zlatnim grbom općine Konjic


ZU Apoteka Lilly Drogerie • Farmacija • Saveti farmaceuta • Virus gripa\nInfluenca, mnogo poznatija kao grip, spada u grupu infektivnih oboljenja izazvanih RNK virusom. Uobičajeni simptomi su malaksalost, povišena temperatura, bolovi u kostima i mišićima, grlu, glavobolja, kašalj. Mogu se javiti i mučnina i povraćanje, naročito kod dece.\nVirus se prenosi kapljičnim putem (kijanjem i kašljanjem, preko vazduha, nazalnom sekrecijom, ili preko kontaminiranih površina).\nPostoji više tipova virusa, od kojih je u poslednje vreme mnogo pažnje bilo usmereno na tipove H5N1 (poznatiji kao ptičji grip) i H1N1 (poznatiji kao svinjski grip). Simptomi ovde mogu biti mnogo izraženiji, naročito kod hroničnih bolesnika i rizičnih grupa, pa se iz godine u godinu sezonski sprovodi vakcinacija. U rizične grupe spadaju deca, trudnice, bolesnici sa astmom, dijabetesom, kardiovaskularni bolesnici kao i imunokompromitovane osobe. Svake godine farmaceutske kompanije razvijaju formulaciju vakcine sa onoliko podtipova koliko je potrebno, da bi se obezbedila efikasna zaštita. Problem predstavlja brza mutacija ovog virusa, pa se za sada ne može napraviti univerzalna vakcina koja bi obuhvatila sve podtipove.\nZbog širenja virusa pandemijskih razmera, neophodno je raditi na prevenciji. Ovde je jako važna higijena, i navike (ne dirati usta, nos i oči prljavim rukama, često prati ruke, izbegavati bliske kontakte sa ljudima). Površine bi trebalo često dezinfikovati. Zdrave navike u ishrani i podizanje imuniteta su takođe važne. Farmaceuti u našim apotekama vam mogu dati korisne savete o tome kako da, na osnovu vašeg trenutnog zdravstvenog stanja, uzrasta i pola odaberete pravi preparat za vas. U ponudi je veliki broj dijetetskih suplemenata koji sadrže Echinaceu, mačju kandžu, nezasićene omega 3 masne kiseline, vitamine i minerale.\nUkoliko do pojave simptoma ipak dođe, neophodno je ležanje, uzimanje dosta tečnosti, spuštanje visoke temperature. Simptomi obično traju nekoliko dana, a onda se povlače. Problem je što grip može da pogorša hronične zdravstvene probleme i onda se u lečenje moraju uključiti i specijalisti koji će učestvovati u saniranju komplikacija.\nOsteoartritis se potvrđuje rentgenskim snimkom. Postoje specifične promene na zglobovima i koštan…\tPročitaj →


UPRKOS MNOGOBROJNIM TEŠKOĆAMA I IZAZOVIMA, Inspekcije MRE postigle zavidne rezultate – šta planiramo dalje? – Mins\nAutorski tekst Zorana Pavlovića, pomoćnika ministarke Ministarstva rudarstva i energetike\nInspekcije daju važan doprinos uspehu reformi društva, ali i podnose značajan teret njihovog sprovođenja. Posebno priznanje zavređuje požrtvovano i kvalitetno izvršavanje inspekcijskih poslova, svih inspekcija u nadležnosti Ministarstva rudarstva i energetike, bez obzira na teškoće i izazove sa kojima su se susretale. Oporavkom domaće privrede stvoreni su preduslovi i za unapređivanje uslova života i rada inspektora. Nastaviće se sa preduzimanjem mera racionalizacije i štednje smanjivanjem troškova gde je to opravdano i racionalno. Briga za ljude je i dalje naš stalan i prioritetan zadatak i nastavićemo sa naporima usmerenim ka poboljšanju materijalnog i socijalnog položaja inspektora, kao i unapređenju životnih i radnih uslova kako bismo obezbedili povećanje motivacije, efikasnosti i kvaliteta rada.\nKovid 19 oduzeo 120 inspekcijskih nadzora. Poseban izazov-slaba popuna\nZa inspekcijske poslove, godina je bila veoma složena i izazovna, jer pored organizacije rada uz primenu preporučenih i obaveznih mera zaštite i mera prevencije u vezi sa zaraznom bolešću COVID 19, dve trećine inspektora je bilo inficirano virusom korone. Takođe, ako se uzme u obzir da je zbog pomenutih mera, po osnovu neiskorišćenih godišnjih odmora u prethodnom periodu, u ovoj godini izgubljeno više od 250 radnih dana, može se zaključiti da je COVID 19 uticao da se samo po dva navedena osnova ne izvrši više od 120 inspekcijskih nadzora. Poseban izazov za organizaciju rada inspekcija je bila veoma slaba popuna sistematizovanih radnih mesta inspektora, koja se tokom godine kretala od 30,77% do 33,33%.\nPreduzimanjem brojnih mera, radnji i aktivnosti od izmene organizacijske strukture organizacionih jedinica inspekcija, preko unapređena znanja i veština inspektora za funkcionalne kompetencije kroz specijalizovane obuke i ličnog zalaganja inspektora, pa do unapređenja planiranja inspekcijskih nadzora i praćenja realizacije planova, a pored smanjenog broja inspektora i velikog broja izgubljenih inspektor dana po gore navedenim osnovama, povećan je broj inspekcijskih nadzora u Sektoru za inspekcijski nadzor preko 70%, a broj nadzora po inspektoru za oko 90%. Najveće povećanje broja inspekcijskih nadzora je ostvareno u inspekciji za opremu pod pritiskom (preko 130%) i elektroenergetskoj inspekciji (preko 120%). Pored povećanja broja inspekcijskih nadzora, po osnovu utvrđenih nezakonitosti, povećan je broj podnetih prijava za kažnjiva dela protiv nadziranih subjekata za više od tri puta.\nPREVENTIVNO DELOVANjE POVEĆANO 600%\nPosebno je važno napomenuti da je povećan broj službenih savetodavnih poseta (preko 600%) kao oblika preventivnog delovanja inspekcije pružanjem stručne i savetodavne podrške nadziranom subjektu na licu mesta, koju inspekcija organizuje van inspekcijskog nadzora. Aktivnost inspektora u ovakvoj poseti je bila usmerena na pružanje saveta, informativno i edukativno delovanje, sve sa ciljem da bi subjekat poslovao održivo u skladu sa propisima.\nUspostavljenom novom organizacijom inspekcija obezbeđena je teritorijalna pokrivenost grupisanjem inspektora po upravnim okruzima čime su zadovoljeni principi ekonomičnosti, sinergije i efikasnosti.\nNa polju planiranja je napravljen poseban pomak. Za sve inspekcije, po utvrđenoj i jedinstvenoj metodologiji, urađeni su Strategijski (višegodišnji) i Godišnji planovi inspekcijskog nadzora, Mesečni operativni planovi inspekcijskog nadzora, kao i Planovi koordinisanih i zajedničkih inspekcijskih nadzora, a planovima je ostvareno da se: težište delovanja usmeri na one aktivnosti/subjekte nadzora koji nose značajan rizik i gde postoji značajan javni interes; efikasnije upravljanja resursima inspekcija; bolje integrišu poslovi u oblasti inspekcijskog nadzora i koordinacionih aktivnosti; omogući bolje praćenje aktivnosti inspekcijskog nadzora.\nOva godina će biti upamćena i po tome što je formirana nova republička inspekcija – Energetska inspekcija, za čiji rad su ispunjeni svi uslovi propisivanjem i donošenjem potrebnih akata, popunom radnog mesta rukovodioca i sprovođenjem specijalizovane obuke radi sticanjaposebnih funkcionalnih kompentencija, kao i okončanjem konkursa za popunu izvršilačkih radnih mesta inspektora.\nTokom godine je izvršeno preispitivanje kontrolnih lista, odnosno dokumenata koji sadrže spisak prioritetnih pitanja provere i drugih radnji za koje je inspekcija ovlašćena, određenih prema težini mogućih štetnih posledica u određenoj oblasti saglasno pravilima o proceni rizika, kao i predmet i obim provere, ažurirane su postojeće i donete nove u skladu sa izmenama zakona u kojima su propisane nove odredbe koje se odnose na inspekcijski nadzor.\nSve inspekcije, sve nadzore rade 100% u produkciji eInspektor.\nPOPUNA DO MAKSIMALNOG KAPACITETA U TOKU, POSTAVLjENI AMBICIOZNI ALI OSTVARIVI CILjEVI ZA 2022. GODINU\nU toku je realizacija dva konkursa za popunu upražnjenih radnih mesta inspektora, pri čemu je izvesno da će se po prvom konkuru izvršiti popuna sa jednim energetskim inspektorom, dok u drugom konkursu, u kojem je predviđena popuna sa 6 inspektora u tri inspekcije (1 geološki inspektor u Beogradu, 2 elektroenergetska inspektora u Kraljevu i Valjevu, 2 rudarska inspektora u Kraljevu i Zaječaru i 1 inspektor opreme pod pritiskom u Užicu), izborni postupak je u završnoj fazi. Takođe, pribavljeno je odobrenje za raspisivanje novog konkursa za popunu 16 upražnjenih radnih mesta inspektora, čime se u potpunosti realizuje Zaključak Vlade o usvojenom trogodišnjem planu za zapošljavanje inspektora.\nKako je garancija za ostvarivanje samostalnosti i odgovornosti inspektora, pored ostalog, sistematski planirana i sprovedena početna obuka i kontinuirano stručno usavršavanje, svi inspektori u Sektoru su pohađali namanje po tri obuke i druge oblike stručnog usavršavanja, čime su unapređene kompentencije inspektora u oblasti inspekcijskog nadzora.\nCiljevi inspekcija za naredni period, pored unapređenja kapaciteta za inspekcijski nadzor u oblasti nadzora, su:\n– da se unapredi ostvarivanje zakonitosti i bezbednosti poslovanja i postupanja nadziranih subjekata i spreče ili otklone štetne posledice po zakonom i drugim propisom zaštićena dobra, prava i interese;\n– da se uspostavi partnerski odnos između inspekcija i privrednika u borbi protiv nelojalne konkurencije, suzbijanju sive ekonomije i stvaranju povoljnijeg ambijenta za poslovanje privrednih subjekata koji posluju u skladu sa zakonskim propisima;\n– da se osnaži nadzor nad radom i saradnja republičke inspekcije i inspekcije autonomne pokrajine u pogledu vršenja poverenih poslova inspekcijskog nadzora, te da se ujednači postupanje u skladu sa inspekcijskom praksom;\n– da se dalje unapređuju znanja i veštine za funkcionalne kompetencije inspektora posebno u oblasti rada inspekcijskih poslova kroz specijalizovane obuke koje će inspektori morati da pohađaju, ali i da se poveća stepen primene Kodeksa etike i ponašanja inspektora.


Слога: За реформе и отпуштања потребна је озбиљна расправа и сагласност | УДРУЖЕНИ СИНДИКАТИ СРБИЈЕ "СЛОГА"\nHome » OBAVEŠTENJA » Sloga: Za reforme i otpuštanja potrebna je ozbiljna rasprava i saglasnost\nSloga: Za reforme i otpuštanja potrebna je ozbiljna rasprava i saglasnost\nBeograd, 3. avgust 2015. – Udruženi sindikati Srbije „Sloga“ izražavaju sve veću bojazan da će otpuštanjima u javnog sektoru najviše stradati zaposleni sa dugogodišnjim radnim stažom i oni pred penzijom, a najmanje partijski kadar upošljen poslednjih godina po lokalnim samoupravama i po raznim državnim agencijama i ministarstvima.\nNa ovu sumnju ukazuje i sam način na koji je donet i usvojen Zakon o načinu određivanja maksimalnog broja zaposlenih u javnom sektoru.„I ovaj zakon je donet na brzinu, u jeku godišnjih odmora, potpuno netransparentno i bez saglasnosti sindikata kao obaveznih socijalnih partnera, ali i bez ozbiljne rasprave i mišljenja javnog diskursa“.\nOno šta nas takođe brine je to što Vlada računa na siromaštva kao ključni faktor u otpuštanjima i strahu zaposlenih da mogu ostati bez ičega.\nZato nas i ne čudi izjava ministra prosvete Srđana Verbića da su „plate u prosveti takve da bi svi kojima bi bilo ponuđeno da posao napuste uz otpremnine to prihvatili“, što mi kao sindikat za razliku od drugih sindikata apsolutno ne podržavamo.\nSloga smatra da su za sprovođenje bilo kakvih ozbiljnijih reformskih mera potrebne godine ozbiljnog rada, ponekad i decenije, a ne meseci kako se to danas pompezno od strane pojedinih političara iz vlasti najavljuje.\nUpravo zbog ovog se opravdano bojimo da će se i posle otpuštanja nastaviti upošljavanje kadrova po preporuci partijskih knjižica, dok će oni sa 50 godina života i više ostati bez posla, ali i šanse da ga ponovo nađu.\nGrađani Srbije dobro znaju da će se finasiranje socijalnog programa zvanog „otpremnine“ sprovesti od novca Svetske banke koja je nedavno odobrila petogodišnji program vredan više od dve milijarde dolara, kao podršku Vladi Srbiji u reformama, između ostalog i otpuštanja u javnom sektoru.\nUdruženi sindikati Srbije „Sloga“ stoga smatraju da su upravo zbog ove činjenice, da će se otpuštanja finasirati kreditom koji će opteretiti sve građane, a i same otpuštene – sindikati, zaposleni i građani kroz stručnu javnost i analize obavezani da se pitaju i učestvuju u određivanju maksimalnog broja zaposlenih u javnom sektoru, koliko on stvarno iznosi u preciznim brojkama i gde ga tačno i u kom obliku ima.\nZa svu našu bojazan da će buduća reforma otpuštanja biti loša po poštene i vredne radnike postoje činjenice koje se ne mogu ni na koji način opovrgnuti, a između ostalog je i to da se svakodnevno u javnosti pojavljuju afere sumnjivih zapošljavanja stručnih kadrova, za koje se kasnije uspostavi da su partijski, korupcionaški i nepotistički kadar, ili samo starlete koje se uzgred za svoju „stručnost“ neosnovano nagrađuju i diplomatskim pasošima.\nNAZAD: Kad se plate komunalije, ostaje samo za hleb i mleko\nNAPRED: Da li je ovo dokaz da je LOTO NAMEŠTEN?