Kolektivna nemoć potrošača\nTRENUTNA POZICIJA:Početna»Banke»Kolektivna nemoć potrošača\n20/07/2014 · Banke\nKako Dejan Gavrilović ističe, na primeru kolektivnih tužbi protiv banaka vidi se koliko je naš pravosudni sistem manje efikasan od sistema u Hrvatskoj.\n„U Hrvatskoj je u roku od godinu dana doneta prvostepena presuda, i evo, pre nekoliko dana je doneta drugostepena presuda. U istom tom periodu mi smo imali samo jedno zakazano ročište na kome je naša tužba odbačena.“ – Dodaje Dejan Gavrilović iz udruženja bankarskih klijenata Efektiva\nSud je doneo odluku da se tužba odbacuje kao nedozvoljena. Interesantno je da je pred istim sudom Nacionalna organizacija potrošača podnela kolektivnu tužbu protiv YUTA-e (asocijacije turističkih agencija) zbog nepravičnih ugovornih odredbi. Sud nije tu tužbu odbacio kao nedozvoljenu, ali tužbu protiv banaka jeste. Sud se čak po tužbi protiv YUTA-e nije proglašao nenadležnim dok protiv banaka jeste. Sud je obrazložio da je tužba nedozvoljena jer je Ustavni sud tokom 2013. godine proglasio neustavnim članove zakona o parničnom postupku koji definišu vođenje postupka pri odlučivanju o kolektivnoj tužbi.\nPored toga po mišljenju suda pojam kolektivne tužbe ne poznaje ni zakon o zaštiti potrošača. Zakon o zaštiti potrošača iz 2011. godine poznaje pojam zaštite kolektivnog interesa potrošača. U njemu je definisano da udruženje potrošača može da pokrene postupak zbog povrede kolektivnog interesa potrošača, ali i da se na postupak primenjuju odredbe zakona kojim se određuje parnični postupak. Kako su odredbe koje određuju vođenje postupka po kolektivnoj tužbi proglašene neustavnim kolektivna zaštita potrošača je praktično neostvariva, i ako ona po zakonu postoji.\nU udruženju kažu da smatraju da je odluka suda pogrešna:“ Već smo uložili žalbu u predviđenom roku, čekamo odluku višeg suda“.-Dodaje Gavrilović\nPresuda doneta 23.6.2014. od strane Trećeg osnovnog suda u Beogradu u kojoj sud odbacuje tužbu za zaštitu kolektivnog interesa potrošača podnetu od strane udruženja bankarskih klijenata Efektiva protiv banaka kao nedozvoljenu\nŽalba je uložena na osnovu činjenice da je ustavni sud proglasio neustavnim odredbe zakona koje uređuju postupak kolektivne zaštite potrošača par meseci nakon podnošenja tužbe. To jest, da je tužba u trenutku podnošenja bila zakonita. Dejan Gavrilović na osnovu trenutnog iskustva ne očekuje da će Viši sud brzo doneti odluku.\n„Od podnošenja tužbe do zakazivanja prvog ročišta je prošlo godinu i po dana, verujem da naredne dve godine nećemo saznati šta će biti“.- Rekao je Gavrilović.\nKlijentima banaka ostaje samo da ako smatraju da su im nezakonito povećali kamate tokom otplate kredita da individualno tuže banke. Dejan Gavrilović smatra da bi građani trebali da tuže banke, a tome ide u prilog činjenica da već postoji konačna presuda u korist klijenata.\nKako Dejan Gavrilović kaže:„Konačna presuda po osnovu jednostranog povećavanja kamatne stope gde je viši sud potvrdio odluku osnovnog suda da je takav potez banke bio nezakonit, i naložio banci da novac naplaćen po tom osnovu vrati klijentu sa zateznom kamatom.“\nGrađani u praksi zbog ovog neće moći da imaju adekvatan uvid u tok spora. Zakonski je onemogućeno da naši građani imaju efikasne načine da zaštite svoje kolektivne interese kao što to mogu da učine građani Sjedinjenih Država već decenijama. Ostaje nejasno zašto naši zakonodavci ne žele da daju našim građanima da mogu putem suda da nateraju neodgovorne kompanije da isplate višemilionske nadoknade zbog kršenja prava potrošača ili drugih zakona. Dok se to ne omogući naši potrošači će biti nezaštićeni i nemoćni pred velikim kompanijama za razliku od stanovnika Evropske Unije i Sjedinjenih Država.\nbanka euro evro kasacioni sud kolektivna tužba kredit narodna Banka Srbije NBS osnovni sud rata sud tužba udruga Franak udruženje bankarskih klijenata Efektiva zaštitita kolektivnih interesa


Džo Bajden je novi predsednik Amerike | 4. strana | Forum Krstarice\nFirst Prethodna 4 od 38\n08.11.2020. u 01.26 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\nKao vucic sto je pobednik\nVučić i jeste pobednik!\n08.11.2020. u 01.39 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\nLepo je rekla zena. Kako da mu verujemo da je postao predsednik kad je covek dementan?\nVec je jednom izjavio da je Bajdenov muz.\n08.11.2020. u 03.15 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\n08.11.2020. u 06.43 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\n08.11.2020. u 09.50 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\nNe za Croatians.\nZa Serbians još manje\n08.11.2020. u 09.56 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\nTramp je postavio zamke, izbori su pokradeni, pusta da se ovaj debil proglasava predsednikom, pusta medije da se sve vise hvataju u zamku, pusta da svi prave sto vise gresaka kako bi mogao sve da ih poskida na sudu jednim potezom.\nPredsednika amerike necemo dobiti u danima koji predstoje, izbori su pokradeni, epilog na sudu.\nTo je to, ajmo pustiti sve Amere i ostatak svijeta da povjeruju da je Biden legalno izabran za ptedsjednika, pa to sudskom presudom odlučno presjeći, jer svi ljudi uživaju kad im rastu magareće uši.\nDugo nisam čuo za bolju političku strategiju\n08.11.2020. u 10.52 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\nTi si anonimni luzer.\n08.11.2020. u 11.07 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\nДакле, Амрика е враћа малтретирању мањих држава, Уништавању других народа. Европа је једва дочекала, да је Америка опет зајаше, и да арбитрира и командује. А политку Америке заправо воде медији. Медији су пресудни. Овај Трамп, кога су прогласили за кловна, ни једна рат није покренуо. А што се Србије, тиче, живети у Србији и навијати за Бајдена, то јест за оно што он представља и ко стоји иза њега, пре свега је некултурно. У овом часу, постоје две терористичке војске, и обе су америчке, то јест под командом онога што су звали Америчка дубока држава, ( која управо постаје америчка званична држава). Једна је ИСИС, а друга је Антифа. Нема ту много разлике, сем у методама. Циљеви су им исти.\nReactions: mijak, zlatko01, Берекин i još jedan član\n08.11.2020. u 15.40 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\nКажу CNN, BBC и N1 да је победио.\nМислио сам да си озбиљнији и паметнији, али преценио сам те.\nИза тих медија стоји крупни капитал, а они одређују ко је победник на изборима.\n08.11.2020. u 15.43 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\n... А политку Америке заправо воде медији. Медији су пресудни.\nНе воде политику медији, него капитал који стоји иза тих медија и већег дела привреде .Без обзира на број гласова они ће прогласити свог победника.\n08.11.2020. u 15.44 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\nБило некад, сад се прича.\n08.11.2020. u 15.48 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\nDementni Džo nije inaugurisan, niti će biti.\nTom niko normalan ne bi dao ni automobilom da upravlja.\nKoi vam je moy ljudi dragi.\nDaj se malo dozovite realnosti\nReactions: jevropa i eremita\n08.11.2020. u 15.56 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\nA kad je pa prestajala to da radi ?\nZar nije nedavno baš ovaj još uvek pravno predsednik Amerike , Tramp\npokazao svoju moć posadivši šatro izabranog precednika Srbije\nna hoklicu pred očima celog sveta ,\nnevažno šta lično misli i o Srbiji i o tom predstavniku iste jer hteli mi ili nehteli\nVučić u svetu predstavlja nas tj. državu?\nDa li to ponižavanje rade istinski moćni ljudi ili tek pajaci sa polugama moći u svojim drhtavim ručerdama,\niskompleksirani klovnovi zapravo nesigurni u sebe ?\n08.11.2020. u 16.05 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\nVidjet ćemo, Joe će biti zanimljiv kao predsjednik.\nNo teško je suditi, Obama je bio vrlo sposoban, pa je u 2. mandatu zemlju doveo do takvog ludila (poglavito u društvu preko upucanih crnaca krimosa) da je to teško shvatljivo.\nMožda je Mencken bio u pravu kad je rekao da su najbolji američki predsjednici ispali oni najmanje ambiciozni i koji su doslovno prespavali svoje mandate...\n08.11.2020. u 16.06 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\nVidi post #87\n08.11.2020. u 16.13 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\n08.11.2020. u 16.20 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\nPa ko će da bidne ako ne Bajden?\n08.11.2020. u 16.21 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\nDa li bi ti seo u auto koji vozi Džo?\n08.11.2020. u 17.23 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\nce se pojacati sve vise\n08.11.2020. u 17.26 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\nOslobođenje USA od sotonista dolazi.\n08.11.2020. u 17.27 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\n08.11.2020. u 19.14 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\nE, ovo je ključno, gdje bi se Biden mogao pokazati kao faca- ili seronja... Kritična teorija rase je veća svinjarija od polpotovskog "marksizma" ili astrologije.\n08.11.2020. u 19.26 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\nako bi kojim slucajem i bio inaugurisan,\nskinuli bi oni njega brzo,\nja mislim da je taj jadnik ucenjen jos pre 35 godina,\nkad su mu zena i cerka stradale u navodnoj saobracajki,\na cova je mucao do svoje 30-te godine,\nbio luzer ceo zivot\n08.11.2020. u 19.27 - Džo Bajden je novi predsednik Amerike\n.....još će da mi ga bude žao na kraju.\nZnači, Joe Biden je novi predsjednik SAD-a. A dobro. Čestitam!


Radio Tivat | Jela Mrdak: „Ode Kusovac, a revizorski izvještaji ostaju“\n16 окт Jela Mrdak: „Ode Kusovac, a revizorski izvještaji ostaju“\nPosted at 20:05h in Opština\tby\tDragan Popadic\nDragi građani, 0braćam vam se povodom odlaska predsjednika opštine Kusovca i moje želje da ga i sa svoje strane adekvatno ispratim iz opštine Tivat – kaže se u saopštenju dostavljenom medijima Jele Mrdak, interne revizorke u Opštini Tivat.\nSlučaj interne revizije u opštini Tivat kroz koji sam prolazila, priča je koja treba da ostane. Primjer zapisan kao podsjetnik illi opomena da revizor ma koliko pritiska imao ne treba da poklekne niti treba da nas uvede u obrazac ponašanja nadređenih. Onih koji bi da nam naruše naš integritet, profesionalnost i istinu. Udario je na mene misleći da me zastraši i da sam jedna od onih zaposlenih koja treba da radi kako joj se kaže. Treba znati postaviti ljude na svoje mjesto, posebno kad se isuviše zaigraju, do jednog trenutka dok ne udare u zid. Mjesto Kusovca je na stubu srama što se mene lično tiče.\nKako je moguće raditi sa nekongruentnom osobom kao što je on, zbunjen, neodlučan, nesiguran, ne zna u kom pravcu vodi instituciju,grad, nepouzdan, bez vjerodostojnosti, bez autoriteta, kaže jedno, a radi drugo…\nTo što je neko šef, predsjednik ili ma koja titula nije osnov za mijenjanje principa rada. Naime, u prethodnom periodu, predsjednik opštine, umjesto da iskoristi prednost postojanja revizije u sistemu, on – Kusovac se zbog svojih nedjela i neznanja usmjerio na revizora, ne na problem. Osvrnuću se na kratku retrospektivu dijela naše saradnje:\nSa svojim najbližim saradnicima procesuirana je prijava za mobing da bi me odvratili od posla koji je bio samo redovan postupak…navodeći kako sam im narušila autoritet među zaposlenima.\nNa date preporuke nijesu odgovarali ni nakon što sami zatraže postupak revizije.\nVršio se pritisak tražeći da ponovo odradimo isti postupak (kao da će to dati drugačiji rezultat)\nObustavljeni postupak revizije zbog sumnji u prevarne radnje, držao se u fioci, a zakon je propisao da nadležni državni organi sprovedu postupak dalji. Zbog istog mi je bio zabranjen pristup dokumentaciji za dalji rad.\nSmanjen nam je radni prostor, na način što nam nije obezbijedio adekvatne uslove za rad. Nije mogao da mi nađe propust u radu, sprovodio je sve druge vrste pritisaka kako bih u takvim uslovima odustala od posla kojim se bavim.\nI vrhunac svega kada mi je istekao mandat, povučen je konkurs na koji sam se samo ja prijavila. Postupak je još pred nadležnim institucijama. (već 10 mjeseci)\nPokušao je na sve način da me ukloni sa mjesta revizora, ali kako se ja rukovodim istinom i moj princip i vrijednost jeste istina, profesionalnost i integritet, istrajala sam u tome i istrajavaću uvijek. Da se razumijemo, sve ovo je radio da bi zaštitio određene najbliže saradnike. Odlučila sam da preko nadležnih institucija tražim pravdu i rješavam problematiku sa takvom osobom, koju nije struka dovela na poziciju, sa koje je testirao potpuni neuspjeh u svemu čega se dotakao, zbog čega sam trpjela određene pritiske i imala probleme.\nU svom skromnom radnom iskustvu od 15 godina, 10 radim u poslovima revizije. I pored toga što sam sertifikovani interni revizor za javni sektor, specijalizirala sam finansijsku forenziku koja je obogatila ne samo moj CV već i unaprijedila tehnike koje koristim u poslu kojim se bavim. Rukovodila sam timom za borbu protiv korupcije, održala više predavanja na teme finansijskog upravljanja i kontrola, upravljanja rizicima, kao i bila učesnik međunarodnih konferencija na kojima sam imala zapažena izlaganja. Jedno od njih je i liderstvo sa integritetom, gdje sam baš govorila o Tivtu sa željom da bude lider ne u CG već u reginu. Bio je i biće opet. Takođe, zadovoljstvo mi je, što sam bila jedan od koordinatora izrade Strateškog plana razvoja opštine Tivat, gdje smo identifikovali sve nedostatke i prednosti grada koje bi trebale da budu smjernica daljem razvoju grada. Prilikom izrade strateškog plana razvoja grada obišla sam svaki dio grada, upoznala se svakom oblašću do detalja, ne zato što moram već zato što je to moj princip rada. Dati doprinos najbolje koliko mogu, kako bih uživala u uspjehu svih. Uspjeh je jedini poklon koji čovjek može da da drugima. Nije Tivat Siniša Kusovac pa da odustanem od posla i uspjeha zbog njega.\nJedna od funkcija interne revizije je da vrši nadzor u javnom sektoru u otkrivanju prijetnji, korupcije, uključujući i pronevjere, neodgovarajuće ili uvredljive radnje i druge zloupotrebe moći i resursa koji su povjereni državnim službenicima.\nNe možete ljude braniti od samih sebe.\nNažalost, interni revizori nijesu u rangu Katnićevih istražitelja i ukoliko otkriju elemente prevare i korupcije obavještavaju rukovodioca i on preduzima dalje mjere (ako ih uopšte preduzme).\nZato ovim tekstom želim da svima koji ne znaju šta se dešavalo i pitaju se šta je to revizorka uradila pa hoće da je maknu s posla, procijene sami ko je šta radio i šaljem podršku svima koji se susreću sa sličnim problemom, istrajte ne posustajte.\nVeliki broj ljudi u poslu je izgubio volju za inovacijama, kreativnošću, odrekli su se poriva da budu drugačiji. Ljudi se plaše da budu originalni i zato pokušavaju da prepišu formulu koja se možda nekad pokazala uspješnom.\nJa ću svoj posao raditi isto ma ko sjedio u toj fotelji. Princip je isti.\nKažu ni na vas se neće primjenjivati revanšizam, samo krivični zakoni pa srećno vam bilo. Očigledno ste mislili da je ovo neka igra pošto ste doktorirali nešto vezano za sport pa ste se igrali malo.\nInformacije ne vrijede mnogo ako ne postoje instrumenti za njihovo produktivno korišćenje. Rukovodstvo opštine, građani, službenici javne uprave ih mogu koristiti kako bi utvrdili gdje dolazi do pojave nepravilnosti ili smanjene produktivnosti, efikasnosti i efektivnosti, do pojave korupcije i otkriti njene uzročnike. Usmjerite pažnju na pozicije radna mjesta i procese koji stvaraju mogućnost za korupciju.\nCijenim ljude koji su sebe stavili u igru da oblikuju bolji sistem i spremni su da sebe i svoj rad i svoje vrijeme poklone zajednici kojoj pripadaju.\nŠto se mene tiče uvijek sam tu da podržim one koji daju glas, prostor, konkretnost idejama razvoja za unapređenje sistema, grada, države.\nI još nešto, kvalitet rada internih revizora približava se najboljim međunarodnim standardima, što je pokazao izvještaj o javnoj potrošnji i finansijskoj odgovornosti svjetske banke, koji je ocijenio rad internih revizora sa B+ pri čemu se ocjene kreću od D do A.\nIma nas koji možemo i znamo i nastavićemo da budemo još bolji i jači, bez takvih kao on naravno!\nNa ovo stavljam tačku, a posle tačke smo naučili da budemo veliki.\nInterna revizorka u


Ekseri - diskont.ba\n> Alati i pribor>Metalni program>Ekseri\nLuster LOG 12 -15851-5\n123,00 KM -20% 153,75 KM\nEkseri Pronađeno je 16 proizvoda.\nEkser 12x20 100g Beorol\nEkseri od svetlovučene žice, koja ima visoku otpornost na savijanje. Primenu nalazi u domaćinstvu i mogu da se koriste za postavljanje lajsni, ali takođe, mogu da se koriste i pri izradi manjih drvenih gajbica.\nEkser 12x20 50g Beorol\nEkseri od svetlovučene žice, koja ima visoku otpornost na savijanje. Primenu nalaze u domaćinstvu za razne vrste hobi poslova kao što su popravke ramova, prozora, postavljanja lajsni…\nEkser 14x25 100g Beorol\nEkser 14x25 50g Beorol\nEkser 16x16 100g Beorol\nEkser 16x16 50g Beorol\nEkser 16x30 100g Beorol\nEkser 16x30 50g Beorol\nEkser 16x35 100g Beorol\nEkser 16x35 50g Beorol\nEkser 20x40 200g Beorol\nEkseri od svetlovučene žice, koja ima visoku otpornost na savijanje. Primenu nalaze u domaćinstvu za razne vrste stolarskih i tesarskih radova, a takođe svoju primenu mogu da nađu i u građevinskim (tesarskim) radovima.\nEkser 20x40 500g Beorol


Dodik harmonikaš u predsjedništvu\nDodik doveo harmonikaša u Predsjedništvo BiH: Evo šta su pjevali (FOTO/VIDEO) 8 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n18.10.2021. / 10:01\nAgencija Srna je objavila da su "u veselom raspoloženju" Dodik, ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Staša Košarac i članovi Kabineta srpskog člana Predsjedništva pjevali poznate hitove, među kojima su i "Srpkinja je mene majka rodila", "Romanija", rečeno je Srni u Kabinetu srpskog člana Predsjedništva BiH.\nIsti izvor navodi da će "vidno raspoležen srpski član Predsjedništva će od 11.00 časaova prisustvovati sjednici Predsjedništva BiH."\nDodik je izjavio da će na sjednici Predsjedništva glasati protiv svih odluka, u skladu sa zaključcima Narodne skupštine Republike Srpske.\nDodik je u petak najavio da će ''dovesti harmonikaša'' na sjednicu kako bi ''relaksirao atmosferu.''\nPredsjedništvo BiH muzika Milorad Dodik\n19.10.2021. / 07:49\n@Zole O kakvom ti kupusu pricas?Danas i prosjak moze da kupi jednu ako ne i vse vreca kupusa a ako nisi shvatio,ovde se radi o Srpskom ostanku i opstanku.\nLjudi boziji,zasto niste komentarusali dolazak "srbinovog sina "prijasnjeg u BL? To je je reakcija na to,mislim.Zašto bi se Srbi stidjeli svoje vjere,ma gdje bili.Veca je sramota ispod muča pricati.Treba imati petlje za to,malo su Srba ostavili u Sarajevu i oni su potlaceni.Pogledajte svatove musimanske kada idu kroz RS.\n18.10.2021. / 14:31\nVreća kupusa 10 KM, ja bi plako a oni pjevaju. Zemljo otvori se\n18.10.2021. / 14:29\nMZ će uraditi šta je zamislila pa klečali mi pred njima ili ovako pjevali. Bolje pjevati. Podrška Dodiku, Srbi su dostojanstven, miran, slobodarski i veseo narod\n18.10.2021. / 13:03\nBruka i sramota, dok oni pjevaju vecina stanovnistva ima problem da sastavi kraj sa krajem. Svaki dan nova afera, poskupljenja ne prestaju, a njima je do pjevanja.


Milorad Panič Surep\nNaslov: Milorad Panič Surep Sub 14 Nov - 9:28\n(Glogovac, 27.01.1912 — Beograd, 22.04.1968)\nMilorad Panić, pesnik i istaknuti kulturni poslenik i pregalac, rođen je u mačvanskom selu Glogovcu, 27. januara 1912. godine.—\nU rodnom selu Milorad je učio i završio osnovnu školu, od 1918. do 1922. godine, a potom se upisao u Šabačku gimnaziju. Od tada, pa do kraja školovanja, stalno se borio sa nemaštinom. Obdaren prirodnom bistrinom, učio je dobro i lako. Već u gimnazijskim danima pokazivao je veliki interesa za književnost. Kao đak viših razreda, zajedno sa straijim prijateljima književnicima, učestvovao je na književnim večerima u Šapcu i po okolnim mestima. Već tada, pošto je odgojen i vaspitan u slobodarskim tradicijama, svome imenu dodao je ime svoga pretka Surepa, Karađorđevog ustanika i mačvanskog hajduka. Do kraja života će s ponosom nositi ovo ime, koje označava starog vuka predvodnika.\nŠabačku gimnaziju Surep je završio 1930. godine, da bi naredne, 1931, došao u Beograd i upisao se prvo na Pravni, a zatim na Filozofski fakultet, grupe opšte istorije. Braća, i sami siromasi, više ga nisu mogli pomagati. Na sreću, prihvatile su ga neke stare šabacke porodice, a od profesora, posebnu pomoć su mu pružili Brana Miljković i Jaša Prodanović.\nDiplomirao je na Filozofskom fakultetu 1936. godine i, već kao poznati mladi pesnik, zaposlio se u Redakciji Politike. Posvetio se pisanju reportaža sa socijalnom problematikom, posebno o siromašnom seljaštvu, koje mu je veoma dobro bilo poznato.\nKao novinar Politike radio je do njenog poslednjeg međuratnog broja, do aprila 1941. godine. Odmah na početku okupacije našao se u jednoj novinarskoj desetini, organizovanoj od strane KPJ za borbu protiv okupatora. Zbog svoje aktivnosti, uhapšen je 15. maja 1942. godine i sproveden u zlogasni logor na Banjici. Tu je, držeci se dostojanstveno, proveo dva i po meseca. Puste ga na intervenciju i pismenu garanciju nekoliko uglednih građana, među kojima je bio i princ Đorđe Karađorđević.\nU aprilu 1944. godine, povučen je iz okupiranog Beograda na slobodnu teritoriju i našao se u Pustoj Reci, gde je radio u Kulturnoprosvetnom odboru Leskovačkog sreza, a zatim u Propagandnom odeljenju Glavnog štaba Srbije. Po oslobođenju Beograda, Surep je, prema očekivanju, ponovo u novoosnovanoj Redakciji Politike. U decembru 1944. godine prelazi u Odeljenje za štampu Antifašističke skupštine Narodnog oslobođenja Srbije. Od marta do oktobra 1945 godine bio je urednik Tanjuga, a potom urednik listova Glas i 20. oktobar.\nU prvim posleratnim godinama Surep se i dalje aktivno bavi književnošću. Stoga i ne iznenađuje podatak da je izabran za prvog sekretara Udruženja književnika Srbije.\nU leto 1947. godine Surepu je poverena nova odgovorna dužnost — osnivanje i organizacija Zavoda za zaštitu i naučno proušavanje spomenika kulture Srbije. Postao je direktor novog Zavoda i za kratko vreme je uspeo da oko sebe okupi ekipu vrsnih stručnjaka - istoričara umetnosti, arhitekata, arheooga, slikara i drugih. Svoje oduševljenje i entuzijazam umeo je da prenese i na svoje saradnike i ubrzo je službu zaštite nepokretnih kulturnih dobara u Republici uzdigao na nivo koji ona zaslužuje. Pod njegovim rukovodstvom, sačinjeni su prvi popisi naših starih gradova, manastira, crkava, riznica, ikona, rukopisnih knjiga i drugih značajnih ostataka naše bogate kulturne baštine. Istovremeno, on organizuje prve sistematske zaštitne radove na oronulim spomenicima kulture, preduzima ispitivanje i zaštitu arheoloških lokaliteta i istorijskih kompleksa. Sa velikim elanom pristupilo se konzervatorsko-restauratorskim radovima na Đurđevim stupovima, Dečanima, Studenici, Sopoćanima, Mileševi, Žiči i Arilju. Pod Surepovim neposrednim rukovodstvom, izvršeno je otkrivanje čuvenih fresaka u Bogorodici Ljeviškoj u Prizrenu i Bogorodici Studeničkoj u Ramaći. Naporedo sa ovim brojnim aktivnostima, pravna zaštita spomenika kulture postala je, njegovim zalaganjem, trajna i efikasna. Istovremeno, on radi na popularisanju službe zaštite i spomenika kulture. U listovima i časopisima objavio je veći broj članaka o problemima stare umetnosti. Pokrenuo je i povremena Saopštenja Zavoda, veoma značajnu publikaciju čija je prva tri broja sam uredio. Uz pomoć brojnih saradnika, 1951. godine pripremio je i uredio poznati vodič Spomenici kulture NR Srbije, koji i danas predstavlja nezaobilaznu literaturu za stručnjake, turiste i ljubitelje starina. Bio je jedan od inicijatora i organizatora naših izložbi kopija fresaka u inostranstvu, pre svega one prve koja je postavljena u Parizu 1950. godine. Nešto kasnije, zahvaljujući tome, otvorena je u Beogradu Galerija fresaka.\nPosle blizu deset godina provedenih u Zavodu za zaštitu spomenika kulture, pošto je ovoj važnoj službi obezbedio legitimitet i autoritet i odnegovao generaciju vrsnih stručnjaka i konzervatora, u junu 1956. godine Surep je postavljen za prvog sekretara novoformiranog Saveta za kulturu Srbije. Današnjim jezikom rečeno, postavljen je za republičkog ministra kulture i na toj dužnosti je proveo tri godine. U ovome intervalu sproveo je u delo veliki broj zamisi o organizaciji umetničkog, književnog i drugog kulturnog rada u Srbiji. Inicirao je stvaranje fondova za unapređenje pojedinih segmenata kulturne delatnosti. Bio je jedan od inicijatora osnivanja Moderne galerije (danas Muzej savremene umetnosti na Uscu). Njegovim stvaranjem raspisan je konkurs za idejno rešenje zgrade i odobren je projekt.\nGde god je, u svetu kulture, trebalo nešto novo stvoriti i organizovati — tu je bio Surep. U septembru 1959. godine postavljen je za sekretara tek stvorenog Odbora za osnivanje Muzeja revolucije naroda Jugoslavije, da bi ubrzo postao i prvi direktor Muzeja. Kako odgovarajućih prostorija nije bilo, orientisao se uglavnom na prikupljanje muzejskih eksponata i istraživačke radove. U ovo vreme, bio je predsednik Odbora za obeležavanje stogodišnjice Vukove smrti (1964) i Sedamstogodišnjice Sopoćana (1965).\nDalji životni put ga vodi u Narodnu biblioteku Srbije gde je, 1 februara 1966. godine, i zvanično postavljen za upravnika, mada je ovu dužnost obavljao još od 1. aprila 1965. Kao dobar poznavalac naše književnosti i kulture, uz to i veoma plodan pesnik i čovek od ličnog integriteta i autoriteta, bio je kao stvoren za ovaj posao. Poznato je da je Narodna biblioteka potpuno uništena u požaru priuzrokovanim nemačkim bombardovanjem u aprilu 1941. godine i sada se nalazila u nedovoljnim i nepodesnim prostorijama bivšeg malog hotela pored Kalemegdana. Surepovim dolaskom na čelo ove ustanove, aktivirana je ranija odluka SR Srbije o izgradnji nove zgrade Biblioteke, na čemu je on insistirao još dok je bio sekretar Savet za kulturu. Izgradnju nove zgrade Biblioteke shvatio je kao svoje životno delo i sav se tome posvetio. Svakog dana je dolazio na gradilište, kod Karađorđevog parka, ponašajuci se i kao brižni domaćin i kao starinski vlastelin koji podiže svoju zadužbinu. Želeo je da novoizgrađena Biblioteka bude hram srpske pismenosti. Imao je veliki broj ideja koje su se odnosile na unapređenje stručnog i naučnog rada, ali je bolest, iznenadna i surova, poremetila njegove planove i zamisli. Javila se krajem 1966. godine, utihnula posle teške operacije, da bi ponovo buknula u kasnu jesen 1967. Gasio se Surep, stari vuk, pred očima svojih najbližih i svojih saradnika, ali se nije dao tako lako — radio je do poslednjeg dana.\nMa koji posao da radio u svom životnom veku (novinarski, konzervatorski ili kulturno-istorijski), bilo koji položaj da je zauzimao (urednik, direktor ili ministar kulture), Surep se uvek bavio poezijom. Počeo je da peva i objavljuje pesme još od petog razreda gimnazije. Najpre u Vencu Jeremije Živanovića, a zatim u svim jugoslovenskim omladinskim časopisima. Kao maturant, javio se i u Srpskom književnom glasniku, što je za mladog poetu bio veoma značajan događaj, a kao student objavljuje u časopisu Misao.\nNazvali su ga pesnikom Mačve, a svoju vezanost za zavičaj on nikada nije poricao...—\nNaslov: Re: Milorad Panič Surep Sub 14 Nov - 9:28\nKNJIŽEVNO STVARALAŠTVO MILORADA PANIĆA SUREPA\nZa tri i po decenije književnog stvaralaštva, Surep je objavio više pesničkih zbirki i poema i veliki broj proznih romana: monografija, letopisa, članaka, rasprava, eseja i polemika iz istorije umetnosti i istorije kulture. Objavio je devet zbirki pesama: Vetar zviždi (1931), Prosto (1933), Ti dolaziš (1937), Priče o selji Mići (pesme za decu, 1946), Svetlost zemaljska (1948), Jesika (1952), Lirika (1953), Od sene i opomene (1956), Devet triptihona (1962). Tu su i stihovi poeme: Splavovi na Drini (1939), Ada (1946), Reka (1954) i Mesec i pruće (1961).\nU predratnim pesničkim zbirkama poeta dočarava, ustreptala srca, seosku sredinu u kojoj još uvek žive sujeverje i verovanje u sile nečastive. Strepeo je nad plodovima u dozrevanju i lepotom prirode i sela. Ushićeno i senzualno, on slika zatalasana žita i docvetale livade. Naspram idilične slike života na selu, u Surepovoj poeziji stoji grad, sa skučenim životom i niskim mračnim svodovima. Pesnik je iznenađen tragikom usamljenosti u urbanoj sredini, duševnim nemirima i krizama. Otuda je, u njegovim prvim pesničkim zbirkama, mnogo nedorečene životne tuge, neisplakanog ljubavnog bola i nedosnevanih snova mladosti.\nU predratnim poemama prisutni su socijalni motivi. Pevao je o oduzimanju zemlje seljacima, seči i ekspoataciji šuma i uopšte - o izrabljivanju potlačenih.\nSurepova predratna poezija pevana je spontano, noseći duboko u sebi zavičajne sokove. Znao je da iznađe sveže reči iz bogate riznice narodnog govora, čime je postizao autentičnost izraza i naznake narodne lirike.\nPosleratna Surepova poezija odlikuje se smirenijim tonovima. Pesnik je obuzdao mladalačke slobode i uneo staloženije meditacije. Leksika je postala bogatija, osvežena na vrelima usmenog narodnog stvaralaštva i svakodnevnog govora. Samo je pesnički glas i dalje dolazio iz narodne pesme, više lirske nego epske.\nSurep je autor značajne monografije o Filipu Višnjiću, bardu Karađorđevog ustanka i narodnom pesniku, kome je odredio mesto u istoriji naše književnosti. Poetsko-esejističko ostvarenje Filip Višnjić — pesnik bune, koje je objavio 1956. godine, predstavlja specifican spoj poetske reči i naučnog metoda, umereni sklad patriotsko-romantičarskih treperenja i naučne istine.\nOgledao se Surep i u uređivačkim i priređivačkim poslovima. Godine 1957. objavio je antologiju Srpske narodne pripovetke, koja je doživela više izdanja. Delima Stojana Novakovića, Janka Veselinovića i Milana Đ. Milićevića, dao je argumentovane i prisne komentare. U predgovoru Novakovićeve monografije Ustanak na dahije (1954), Surep podvlači da ovu knjigu štampa bez ikakvih imena i da je ostavio čak i prigodan pristup čoveka koji je pripadao drugom vremenu i drugačijim shvatanjima, napominjući da "njegov čestiti patriotizam i istinoljubivost... čine da ga razumemo i u onome u čemu se razlikujemo".\nZa Milićevićev Pomenik znamenitih ljudi u srpskog naroda (1959), našao je da je "istinski nacionalni Panteon, građen u potpunosti od domaćeg materijala".\nU naučnim krugovima su izuzetno zapaženi Spomenici kulture NR Srbije (1951), koje je Surep uradio.\nOvaj neumorni kulturni pregalac se bavio i prevodilačkim poslom. Poetski spomenik iz 12. stoleća — Slovo o polku Igorovu, preveo je Surep sa staroruskog i objavio 1957. godine. Sebi je postavio zadatak da prevodu da takvu poetsku formu koja neće biti u suprotnosti sa originalom. Da je u tome uspeo, svedoče i reči Isidore Sekulić: "To nije običan prevod, već nešto mnogo više... domet ravan originalu, njegov brat blizanac".\nGodine 1962. objavio je Surep esej o Beogradu Grad sudbine i feniksa, da bi 1963, usledilo još jedno značajno ostvarenje - letopis Kad su živi zavideli mrtvima. Delo je nastalo kao rezultat njegove velike zainteresovanosti za srednjevekovne spomenike, naše i strane, pisane na pergamentu i papiru, uklesane u kamenu i mermeru ili izvezene na platnu i svili. Za obradu kulturnog nasleđa bio je potreban višegodišnji mukotrpan rad. Naizgled običan posao sakupljača zapisa, rasutih u tami vekova, vođen poetskim i filozofskim nadahnućem, Surep je "pretvorio u delo čudesne pesničke lepote."\nNajlepši spomenik nasoj kulturi je Surepova ukusno opremljena knjiga Ćirilo i Metodije, koja je objavljena 1964. godine i sadrži žitija, službe, kanone i pohvale od klimenta Ohridskog, Konstantina Preslavskog i nepoznatih pisaca. Koliko je cenio tvorce slovenske pismenosti, vidi se iz reči koje za njih navodi iz starih žitija: oni su nam veći dar "od svakog zlata i srebra i kamenja dragoga".\nVeliki broj dela ostao je u rukopisu. Njegovo bavljenje narodnom književnošću i abagarima podstaklo ga je da pristupi pisanju jednog neobičnog dela — Knjige o nežidu, opojne i uzbudljive knjige o čovekovom bitisanju punom strave, tajni, vradžbina i ukletosti. Surep je još jednom bio spreman da iskaže svoju originalnost u izboru i obradi tema, ali su ga bolest i smrt u tome sprečili.\nSurep je dobitnik velikog broja nagrada i priznanja. Među njima i Oktobarske nagrade Grada Beograda i Vukove nagrade.\nKonačno, kao rezime, dajemo pregled njegovih najznačajnijih dela:\nVetar zviždi, pesme, 1931.\nProsto, pesme 1933.\nTi dolaziš, pesme, 1937.\nŽito, poema, 1939.\nAda, poema, 1946.\nPriče o selji Mići, pesme za decu, 1946.\nSvetlost zemaljska, pesme, 1948.\nJesika, pesme, 1952.\nLirika, pesme, 1953.\nReka, poema, 1954.\nOd sene i opomene, pesme, 1956.\nFilip Višnjić — pesnik bune, monografija, 1956.\nSrpske narodne pripovetke, antologija, 1957.\nSlovo o polku Igorovu, prevod sa staroruskog, 1957.\nMesec i pruće, poema, 1961.\nDevet triptihona, pesme, 1962.\nGrad sudbine i feniksa, esej, 1962.\nKad su živi zavideli mrtvima, letopis, 1963.\nĆirilo i Metodije, 1964.\nMilorad Panić Surep je umro 22. aprila 1968. godine, u Beogradu. Uz dostojan ispraćaj, sahranjen je u Aleji velikana, na Novom groblju.\nNaslov: Re: Milorad Panič Surep Sub 14 Nov - 9:29\nMALO SE O SEBI MOŽE REĆI U PRVOM LICU\nMoja biografija ni po čemu nije različita od biografija hiljade mojih vršnjaka i drugova: rođen sam u dosta skromnoj seoskoj porodici. Prilično siromašno proveo sam školovanje u Šapcu, sve do velike mature. Još siromašnije studirao u Beogradu.\n...Ispričaću prvu svoju svesnu predstavu sveta, ono čega se sećam kao svoje prve potresne i zaista realne slike sveta. Bila je to 1917. godina. Otac i brat streljani leže na jednoj uzvišici, a ja, sa ostalom porodicom, gledam ih poslednji put. Dotada, smrt je za mene bila pojam bez suštine. Imao sam tada pet godina. Brat koji je streljan jedva ako je imao sedamnaest. To je slika koja ne samo što trajno živi u meni, već je prisutna u pojedinim radnjama mojim i utiče na njih.\nRazume se, teške i tužne slike najduže ostaju u čoveku. U prirodi je čovekovoj da lako zaboravlja lepo i vedro, no ja bih ipak rekao i nešto lepo: sprudovi mačvanski su nešto što je kao pejzaž stalno prisutno u meni. I na samo izazivanje njihove slike, osetim promenu u raspoloženju. Vrlo sam srećan kad neko stvori mogućnost da dozovem u sećanje Drinu sa njenim navozima, obalama, adama, šljivicima, kolibama i svim onim što je karakteristično za taj kraj.\n...Mogu reći da Srbiju poznajem vrlo dobro, isto toliko koliko i Podrinje za koje me veže više sentimentalnost nego neka izdvojena ljubav. Neko je nekad rekao da sve što se čoveku dogodi, dogodi se u njegovom formiranju, negde do sedamnaeste godine. Ja sam baš te godine proveo u Podrinju i odatle poneo sve što sad literarno eksploatišem, spontano, često nesvestan toga...\nA da li Podrinje živi u mojim radovima, na to se već može konkretno odgovoriti: živi. Živi zato što su to slike koje su u detinjstvu upijene. Čini mi se da je to slučaj sa svakim piscem: kad slika likove i pejzaže, onda uvek ispliva ono što se u mladosti nataložilo...\nPočeo sam da pišem i objavljujem još od petog razreda gimnazije. Najpre u Vencu Jeremije Živanovića, a posle u svim jugoslovenskim omladinskim časopisima. Kao maturant javio sam se u Srpskom književnom glasniku, a to je u ono vreme za jednog mladog pisca bio krupan događaj. Odmah posle mature 1931. godine objavio sam prvu zbirku pesama Vetar zviždi. Kao studenta prve godine štampao me je časopis Misao...\n...Sam za sebe nikada ne bih mogao reći da sam se na početku iz nečega učio pisanju. Naime, nikada to nisam činio svesno. Prema temperamentu, prema tematskim naklonostima, mladi čovek se spontano orijentiše. Pa ipak, kad je reč o podrinskim piscima, jedno bi trebalo naglasiti: naši stari bili su veoma osetljivi na jezik i negovali su ga. I, ako bi se ičemu valjalo od njih učiti i naučiti, to je čistoti jezika, naročito frazeologiji, rečenici, ritmu koji taj jezik u sebi nosi, leksici... Jedno ogromno leksičko bogatstvo postoji u Podrinju, a nije našlo mesta u rečnicima kojih, razume se, imamo vrlo malo i vrlo skromnih. Ja se kao stariji pisac često sretnem sa nekom rečju koja mi zazvuči kao otkrovenje. Često sam pribegavao i sam internacionalnim izrazima, a odgovarajuća slovenska reč postojala je još u XIX veku. Jezik je, znači, ono na šta bih mladim piscima skrenuo pažnju. I danas vrlo često okrenem i pročitam Janka i Lazu i Milićevića, koji nije veliki pisac, ali po bogatstvu reči i blagozvučnosti — dragocen je.\n...Radim sada na nekome poslu koji će možda trajati godinama: proza vrlo savremena, za razliku od mojih ranijih knjiga koje nemaju savremenu tematiku. Radim, ali mi tekući poslovi oduzimaju mnogo vremena. Ono što sam za poslednjih dvadeset godina napisao, mogu reći, ako ne zazvuči neskromno, da je napisano između dva umora, to jest, negde od devet uveče pa do ponoći. A ustajem u pola šest. No, ja nikada nisam literaturu smatrao nekom profesijom kojom bi čovek trebalo isključivo da se bavi, da joj se posveti sav; društvenu aktivnost isto sam tako smatrao sadržajem svoje ličnosti i istom vrednošću. Možda se u tome razlikujem od nekih svojih savremenika, ali ja mislim da književnost i umetnost uopšte imaju nekog smisla samo dotle dok ne postanu profesija od koje se živi i rad koji se obavlja da bi se živelo. Onog trenutka kad bih stao na te pozicije, čini mi se da bih postao vrlo nesrećan, a uveren sam da ne bih više ništa ni napisao...\nIz knjige Vladimira Jovičića "Zemljaci", Šabac, 1965.\n(NIN, 28. april 1968. god.)\nOD SENE I OPOMENE\nNe veruj u brave i ćutanja\nni opomenu koraka\nnajmanje širini ljudskog srca\nizvikivanoj na sva četiri vetra,\n— kažem ti iz iskustva\ni u času nesvakidašnje iskrenosti.\nNi u zaborav ne poveruj\nbregova uvijenih u pepeo daljine\nlampi dok se hlade od naših nemira\nni u zaborav vučji\nJer ima bezbroj puteva\nizmeđu sna i izloga\nzagrljaja i tame\nizmeđu gnezda i zidova\ndizanih na mestima zalelujanih grana;\nZidova što su hteli\nda budu jedna volja\nautostrada u jednom pravcu,\ni gnezda oborenih\n(rasut žalosni cvrkut po zanemeloj dolini!)\nToliko je puteva između bekstava i doziva\nda nam je za življenje ostalo samo raspeće.\nGromovite si vikala reči, tvrđavo iznad reka,\nvarvarske, Ciceronove, staroslovenske,\nreči otrovnih strela, katapulta, i dugovlase,\nstare koliko i nasilje, starije od mastodonta;\nI vikala ih dugo, tako jezivo dugo\nko što je strah nad zacenjenim detetom dug,\nko pogled glave s koca,\nko zvižduk bombe avionske nad krošnjama\nu proleću što je začedilo od slobode;\nI nebu si, srdžbom uzrasla, vraćala munje,\nsve sričuć slogove teške mudrosti neželjene,\npo čitav vek sa listom, gradino ratova svetih.\nA danas samo brujiš, srebrna školjko,\nmora sviklog s večnošću jedino da razgovara.\nCveće i mladež uči se po tebi milovanju\ndok ti nemaran vetar srbulju zidina razvejava...\nNaslov: Re: Milorad Panič Surep Sub 14 Nov - 9:30\nPostoji jedna reka\nni mala ni velika,\nsa gorovitim obalama;\ni vodenica jedna na njoj postoji\npoklekla od gordosti i iščekivanja pomeljara.\nI da me šibaš\nreći ti ne mogu gde je\nta reka i\nta vodenica stara melje.\nAli ako si zaista gladan\ni od iskrena\npomalo nevešta kova,\nstrpljivo prati mi srce\nkad pođe po svoju vreću snova.\nStajao je na obali i čekao\nStoleće možda čekao celo.\nA kad je došla, otpočeo je da priča.\nI za čudo,\ngrane se nisu povile da oslušnu,\nniti je vetar prestao da šiba hata.\nSve je nastavljalo svoju pesmu\nbez zaklinjanja ...\no deco moja nedoumna,\ndržeći se za ruke — pojurite!\nTa pred vama je samo jedna večnost\nKraća od sna.\nO ČEMU PTICA PEVA\nPtico u šumi,\nU krošnji gradskih platana,\nptico iznad dozrelih žita\ngrlata tačko plavetnila,\ncvete pustih balkona,\no čemu klikće tvoja vesela nerazrešiva pesma\nTa pesma što vraća boju stvarima\ni pruža krepku mišicu odsutnosti\nte život ponovo biva što je bio —\ntreptava senka u ogledalu pučine.\na ona mi se nasmeja s grane.\nTo čelo, to čelo, to čelo naoblačeno\nnabrekli nar obzira i neverice\ntrampi već jednom za sveću radosti bez pitanja!\nNaslov: Re: Milorad Panič Surep Sub 14 Nov - 9:32\nbilo je sve tako crno i prazno\nko šuma bez lišća i polje bez trave,\nko što bi civilizacija posle atomske eksplozije\nI crno, i jadno, i prazno.\nOnda je odjednom zatreperio plamen,\nmali jezičak sasvim sirove cinober boje.\nI ptice su u srcu zapevale,\nvetar zaljuljo čudesno drvo dren\nšto cveta zajedno sa snežnim pahuljicama.\nI ti si našla put do mene,\nja do tvog struka, trave polegle.\nNaslov: Re: Milorad Panič Surep Sub 14 Nov - 9:34\nTi bi da uzmeš sve što dade.\nPa uzmi tad\nI sve što reče —\nDa pticu ne bi prostrelio krik.\nJer ostavljen šapat,\nIzrečen ma kad,\nDočarati može tvoj nestali lik.\nNad jezom zelene vode u predvečerju\nNeko je nadneo lik.\nČulo se ptice zalutalo krilo.\nRasklopio se i sklopio vir,\nKao da čoveka nikad nije bilo.\nNaslov: Re: Milorad Panič Surep Sub 14 Nov - 9:35\nJA TO OPET...\nPrenem se, i vidim:\nOdavno list neprevrnut.\nU oknu — večer senovita.\nPrenem se, i zastidim\nŠto čuo nisam\nO čemu drug me pita.\nIli zastanem naglo, u hodu,\nI nasmešim se sebi\nUz setu tihu:\nGde sam to, gde? Šta znam!\nJa imam jednog prijatelja\nKoga ne nalazim kad tražim,\nKoji mi ne šalje nikad\nNi pozdrav ni opomenu.\nAl' on je prijatelj moj jedini.\nOn dolazi uvek sam,\nI uvek iznenadno,\nDa mi usne razvuče i osmejak\nI da mi pogled digne visoko\nDolazi kad god treba\nDa me pouči koračanju.\nNaslov: Re: Milorad Panič Surep Sub 14 Nov - 9:37\n"ČUJEM RODNU REČ KAKO NAM ODZVANJA IZ DUBINE OD DESET VEKOVA"\n"Ta jedinstvena ličnost, taj stameni Sloven omanjeg rasta, dugog lica, isturene brade, koso oborenih očiju, širokog osmeha pod naherenim šeširom, taj mačvanski seljak bio je gospodin duha, srdačnosti, čestitosti i rada. Kako bi nam dobrodošao kao potpora savetodavac, u preteškim današnjim vremenima." Svetislav Mandić, 1999.\nNaslov: Re: Milorad Panič Surep Sub 14 Nov - 9:38\nZAPIS O SUREPU\nAko bismo tražili najzaslužnije ljude u posleratnoj kulturi Srbije, našli bismo ih podosta. Razmišljajući o svima, ja bih Milorada Panića Surepa stavio u prvi red među dva-tri najodabranija.\nBilo je u nas u to doba znamenitih ljudi — književnika, umetnika, istoričara, upravnika pozorišta i drugih kulturnih ustanova, koji su se darovito, znalački i patriotski bavili svojim poslovima, ali je Surep bio nešto posebno. Taj dragi čovek, istoričar po obrazovanju, a pesnik na delu i u duši, tako se strasno bio odavao poslovima kojima je bio zaokupljen, da je, čini mi se, na tim poslovima i sagoreo.\nSurepa sam još pre rata zapamtio — iz daljine, razume se — i tragao za njegovim pesničkim sveskama, čuvajući ih uz knjige i knjižnice tadašnjih pesnika koje sam voleo. A pesmu "Badnjak", objavljenu u jednom božićnjem broju "Politike", odmah sam naučio napamet. Počinjala je stihovima:\n"Prastari bože naš, najvoljeniji bože sviju pagana,\nspaljeno žito, so i tamjan noćas ti žrtvenik kadi,\nu tvoju slavu gori ova lisnata hrastova grana,\nmi te se odrekli nismo ni Hrista radi"...\nTo "mi" označavalo je srpske ljude, seljake, planince, ravničare, još čvrsto vezane za svoje prastaro duhovno bitisanje. Cela intonacija pesme bila je okrenuta tajnama prirode, mitovima, običajima, narodnoj duši koju nisu mogla izmeniti ni sva čuda zapada velikog uma". Ta pesma nije se nalazila u njegovim predratnim zbirkama (Surep ju je mnogo kasnije uneo u svoju poslednju pesničku knjigu "Trideset leta"), pa kad sam se koju godinu posle rata našao u Surepovom društvu i izrecitovao mu je, bio je iznenađen i srećan što neko pamti njegove mladenačke stihove, koji su, kako se meni čini posle toliko decenija, najviše govorili o samom njemu, tadašnjem i budućem, paganinu ukorenjenom u rodno tle. U to doba Surep je bio novinar u nekim beogradskim redakcijama. A kada je, 1947. godine, Surep postao direktor novoosnovanog Zavoda za zaštitu spomenika kulture, a ja, koju godinu kasnije, završio slikarsku akademiju, predložio sam mu da me primi u svoj Zavod u kome su već radili neki moji prijatelji. Rado je to učinio. I sad čuvam jedan požuteli list hartije, na kome je Surep rukom napisao odluku o mom postavljenju za asistenta konzervatora, bez ikakvog konkursa i nečije saglasnosti.\nOd tog Zavoda Surep je otpočetka napravio jednu izvanrednu zajednicu, privlačnu za one koji su u njoj radili, koliko i za one mnoge istaknute znalce — istoričare, arhitekte, umetnike — koji su se, zbog prirode svojih interesovanja, za nju bili vezali. Pored Surepove srdačnosti, tu je neku ulogu imala i sama zgrada u kojoj se Zavod nalazio, šarmantni Konak knjeginje Ljubice. Malo iz šale, ali još više iz simpatije, duhoviti Svetozar Radojčić je tu zgradu i taj Zavod u kome su radili i neki njegovi nekadašnji studenti i stari prijateljii, nazvao asocijativnim zadužbinskim imenom "Surepeum".\nA pred Surepom i njegovim saradnicima našao se ogroman, ozbiljan i lep posao. Naši stari gradovi, tvrđave, a pre svega manastiri sa svojim crkvama, konacima, ikonama i knjigama, dakle sva ona dela prošlosti pa kojima se zasnivalo naše življenje, dobrim delom su u to doba bili zanemareni, nekako odgurnuti u stranu, zapušteni i u nebrizi. Uspevši da uveri u značaj čuvanja starina one koji su odlučivali o sredstvima, Surep je, sa svojim ljudima, skoro frontalno krenuo u konzervatorske radove, nepogrešivo odlučujući čega se najpre treba prihvatiti. Oronula crkva Bogorodice Ljeviške u Prizrenu, jadnog izgleda, omalterisana i spolja i iznutra, među prvima je bila na redu. Vraćajući se otuda sa rekognosciranja, Surep je, sav ozaren, kliktao: "Puna je fresaka, k'o šipak!". I zaista, uz njegovu stalnu brigu i posticanja, zavodski arhitekti i slikari, uz pomoć vrsnih majstora — zidara i drugih saradnika, uspeli su da joj vrate bar deo nekadašnjeg sjaja, što je bilo iznenađenje za ceo naš i strani kulturni svet. Kada je čuo da je otkriven onaj sada već za našu istoriju nezaobilazni natpis o zidanju i ukrašavanju Bogorodične crkve u Studenici, iz 1208/9. godine, sa imenima Nemanje i njegovih sinova, iste večeri je krenuo na put dimljivim vozom, i sutradan, prešavši peške put od Ušća do manastira (a to je i kasnije često činio) stajao na skelama pred tim svetim slovima. Na najbolji način tu se suočavao sa istorijom koju je mogao, zaista, i fizički dodirnuti. Inicirao je otkrivanje fresaka u Petrovoj crkvi kod Novog Pazara, pa u Ramaći. Prvi je konstatovao da se u dalmatinskom manastiru Krupi ispod ispod kreča nalaze sačuvane freske. A čišćenje i konzervacija fresaka u Miliševi, Sopoćanima, Arilju, i delimično u Dečanima, doprinelo je i još boljem upoznavanju njihovih vrednosti. Ja ovde govorim samo o crkvama, i to prvenstveno o freskama, zbog toga što su mi ti poslovi bili najbliži, ali ne manje treba govoriti o Surepovu staranju o Smederevskom gradu, Magliču, kneževskim konacima u Beogradu, Topčideru, Čačku i Kraljevu, Dositejevoj velikoj školi i drugim građevinama po Srbiji, o svemu onom što je predstavljalo ugroženo nacionalno blago. S kakvim poštovanjem je donosio ikone i rukopisne knjige u Zavod na konzervaciju, i kako je samo žudno tragao za očuvanim pločama starog srpskog drvoreza. Često je te napukle i neravne ploče sam ručno otiskivao, tražeći za njih najbolju hartiju koju je u to doba mogao naći. Kasnije je uradio njihov potpun opis.\nBio je veliki bibliofil. Nije bilo knjige koja je govorila o srpskoj prošlosti, a da je nije nabavio. Uživao je u knjizi kao skupocenom predmetu, majstorskoj izrađevini i u grafici i u opremi. Govorio je da knjiga, naročito ona od trajnije sadržajne vrednosti, mora da ima lepu dušu i lepu odeću, kao otmena žena. Zidovi njegove sobe bili su obloženi policama sa kompletima svih srpskih značajnih časopisa, koje su mu uvezivali čuveni beogradski knjigovesci, na način nekadašnjih majstora. A poslovično je bilo njegovo prijateljstvo sa piscima i velikim i malim (jedno vreme bio je sekretar Udruženja književnika Srbije), izdavačima, štamparima, antikvarima... Takav čovek bio je predodređen da bude na čelu glavne nacionalne biblioteke, kao što je, prethodno, bio predodređen da vodi brigu o starim spomenicima. Nažalost, tu dužnost obavljao je kratko.... Ali i za to vreme, iako već bolestan, učinio je mnogo. Pored ostalog, osećajući potrebu za proučavanjem osobina starih rukopisnih i štampanih knjiga, u Biblioteci je osnovao Arheografsko odeljenje, koje se razvilo u lep naučni centar. No najznačajnije je, iz tih godina, što je uspeo da se konačno donese odluka o podizanju nove zgrade za Narodnu biblioteku, na Svetosavskom platou. Dočekao je da počne njena izgradnja. Svakog jutra obilazio je to radilište. Uvek mi se činilo da se ponaša kao stari vlastelin koji nadgleda rašćenje svoje zadužbine.\nOsim redovnih poslova na čelu ustanove koje je vodio (jedno vreme bio je sekretar novoosnovanog Saveta za kulturu Srbije, pa direktor takođe novog Muzeja revolucije), agilni Surep nalazio se u žiži mnogih značajnih manifestacija, kao što je na primer, organizovanje proslave 150-godišnjice Sopoćana. Nikad nije mirovao. Meni izgleda, gledajući unazad, da taj čovek nije znao šta je slobodno vreme. Uvek sam ga zaticao za pisaćim stolom, punim knjiga i ispisanih hartija, sa kafom u starim džezvama na dohvatu ruke, sa ručno savijenom cigaretom u ćilibarskoj muštikli. Iz takvog odnosa prema radu i mogle su da se pojavljuju nove knjige pesama, pa njegov čuveni prepev "Slova o polku Igorevom", zatim monografija o njegovom omiljenom Filipu Višnjiću pesniku bune, i knjiga o večitim tragedijama srpskog naroda, "Kada su živi zavideli mrtvima".\nSurep je umro relativno mlad u pedeset sedmoj godini. Možemo naslućivati šta bi sve još uradio da je poživeo duže, kakve bi i kolike akcije preduzimao, kolike ljude animirao za pregoran rad kakve bi mudre reči izrekao i napisao. Ta jedinstvena ličnost, taj stameni Sloven omanjeg rasta, dugog lica, isturene brade, koso oborenih očiju, širokog osmeha pod naherenim šeširom, taj mačvanski seljak bio je gospodin duha, srdačnosti, čestitosti i rada. Kako bi nam dobrodošao kao potpora savetodavac, u preteškim današnjim vremenima.\nIzložba koju Surepu u spomen, dvadeset i tri godine posle njegove smrti, priređuje Narodna biblioteka Srbije, lepa je prilika da se kroz mnoga dokumenta i fotografije, s njim ponovo susretnu njegovi prijateljii saradnici. A da se mlađi ljudi upoznaju sa životom čoveka bez koga se, to se dobro vidi, posleratno doba srpske kulture ne može ni zamisliti.\nNaslov: Re: Milorad Panič Surep Sub 14 Nov - 9:39\nPokatkad prođe neko i spusti usne na srce\nostane samo obris tih:\nna ravnoj belini snega ptičijeg krila trag.\nPokatkad prođe neko\ni trepavicama ti mine njegova sen -\na tebi već umro drug, prisan i drag.\nNaslov: Re: Milorad Panič Surep Sub 14 Nov - 9:40\nNaslov: Re: Milorad Panič Surep Sub 14 Nov - 9:46\ninspirisana Pećkom Patrijaršijom:\n"S krčagom, da li se s izvora vraćaš\nNad Rugovom zapada sunce,\nkobalt stena prekriva staze dana,\na tvoja haljina laka mreška se od\nPred čijim očima zasta za časak,\nsamo za trenut neki snolako drag?\nNe palite, o ne palite ni luč ni sijalice,\nšest sto godina tek je —\nbojim se da ne nastavi put."\n"... Ta nisam imao na ovom svetu mnogo,\ntek jedan svet: Tebe, Nju i sebe:\ntri pregršti mola, jedan putir bola,\nza žedne usne, gorke, neutolive.\nOprosti, Majko, ako u ovo svečano sećanje na Tebe\nupletem i jednu vlas njene svilaste, nestalne kose,\ni ako tvoje brižno lice Marije\nzapljusne talas, jedan plamen oblije,\ndemonske lepote zanos njene rose."\n(Na dan majčine smrti)\n"Ptico, ja s tobom, znam, ne zalutah\nma koliko daleko da me odvedeš.\nAko i ne bude manastira kada se vratim\nni ruševina čak,\n(Mesec i pruće — III)\nNaslov: Re: Milorad Panič Surep Sub 14 Nov - 9:47\n"Sve čeka nešto iza međa,\ngluho i slepe snage;\nsamo starica blagih veđa\nsja od ljubavi blage.\nIde, a nebom sveće pale\nbrižne molitve njene:\nza izgubljene, odlutale,\nza sve upokojene... "\nOd žarišta nekog otkinuti zrak,\nširoka pregršt razasutog smeha\nil nečijeg pada još blistavi trag?\nA možda miso što traži svoj krik,\nnit što nas za snove veže?\nSve pre no reka,\nsamo ne brza planinska reka!\nNaš raskovani, razliveni lik\nšto nikad u telo naše ne uleže?\n"Pođimo braćo i sinovi,\nPođimo u predstojeći podvig.\nPoslužimo neminovnoj smrti,\nprolijmo svoju krv,\nsmrću život iskupimo\ni udove svojih tela\ndajmo neštedemice na seču, —\nza čast i otadžbinu našu,\na Bog će se svakako smilovati na naše potomke\ni neće satrti naš rod i zemlju našu do kraja".\nNaslov: Re: Milorad Panič Surep Sub 14 Nov - 9:48\n"Svako je činio svoje,\na on svoje: Odmicao je poput zvezde padalice\notrgnut iz kruženja\ni rastapao se ko dim u noći niskih oblaka,\nonostran svemu što ostade.\nČak mu to ne bi ni teško da izvede\nu svetu omeđenom tolikim provalijama,\ns vidikom tek jedne osrednje vatre.\nČudno je bilo nešto drugo.\nMisao o njemu, odjednom upaljena,\nučinila je da ga svi gledaju tek sada\ni samo za časak\npa se i ona, malaksala, kršila u paraboli\nne mogavši ga sustizati,\nili se razlagala u pramenje odmah iznad\nA koliko je dugo bio tu,\n(Mesec i pruće IX)\n"... Dobro je, sasvim dobro\nimati ma jednu od čarobnih stvari\nsa snagom sidra za bure iznenadne\ni povremenom lepotom jedra\npred prostorima beskraju dobačenim".\nNaslov: Re: Milorad Panič Surep\nDanas u 1:16 od Dala\n» Koji ste znak?\nDanas u 0:01 od stepski\nDanas u 0:00 od Emelie\nJuče u 23:59 od stepski\nJuče u 23:57 od stepski\nJuče u 23:56 od Ph. Act\nJuče u 23:55 od stepski\nJuče u 23:06 od Lutajuće Srce\nJuče u 23:05 od EROTIC MAN\n» Zlatan Ibrahimović\nJuče u 23:00 od EROTIC MAN\n» Klipovi,slike,ludosti i biseri sporta\nJuče u 22:59 od EROTIC MAN\nJuče u 22:56 od Lutajuće Srce\n» Sto godina Jugoslavije\nJuče u 22:49 od EROTIC MAN\nJuče u 22:33 od Žalfija\nJuče u 22:28 od malena72\nJuče u 22:25 od Žalfija


Negotinci protestovali četvrti put - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Negotinci protestovali četvrti put\n„Aleksandar Vučić je vladavinu prava pretvorio u ličnu samovolju, a podelu vlasti u sopstvenu vlast. Stavio je sebe iznad zakona i još gore, poistovetio je svoju samovolju sa zakonom“ – poručio je profesor FPN dr Čedomir Čupić.\n1Piše: J.B.K. 08. marta 2019. 08.48 Izmenjeno: 08.58\nOn je ovo rekao Negotincima okupljenim na četvrtom protestu „Jedan od pet miliona“, pozivajući zaposlene u zdravstvu, pravosuđu i prosveti da se pridruže protestima, da podrže građane i „odupru se velikom poniženju kojem ih podvrgava ova vlast“.\n-Strašno je u kakvom su položaju lekari i drugo zdravstveno osoblje, učitelji, nastavnici i profesori, policajci, tužioci i sudije. U kakvom su poniženju svi čija je misija da telesno, duševno i duhovno razvijaju mlade generacije i pripreme budućnost bolju od sadašnjosti, da stvore pravosudni sistem koji će garantovati prava, slobode i pravdu. Zato se sada ne sme ćutati i strašiti.- rekao je Čupić i pozvao građane da budu uporni u zahtevu da predsednik Srbije podnese ostavku.\nNakon profesora Čupića na skupu na platou ispred spomenika Đorđu Stanojeviću u Negotinu govorio je dr Zoran Ivošević, nekadašnji sudija Vrhovnog suda i glavni i odgovorni urednik časopisa „Izbor sudske prakse“ i „Pravni zapisi“ tumačeći pravnu stranu vladavine predsednika Srbije. Prema rečima Ivoševića politička stranka je udruženje građana i kao takva ima privatnopravni karakter.\n-Otuda Vučić kao predsednik Srbije obavlja javnu funkciju u sukobu sa njegovim privatnim interesima. On te interese zadovoljava kad nalaže ili pristaje da se njegovo ime nađe na listama za odbornike ili poslanike, da se službena vozila nosioca javnih funkcija stave u funkciju interesa njegove političke stranke, da se državni, pokrajinski ili lokalni resursi na bilo koji drugi način koriste van okvira njihove službene namene. U takvom sukobu interesa je i njegov angažman u kampanji „Budućnost Srbije“, jer i u njoj javnu funkciju i državne resurse koristi u interesu stranke na čijem je čelu. – kazao je dr Ivošević.\nPoslednji govornik na četvrtom protestu „Jedan od pet miliona“ u Negotinu bio je predsednik Sindikata „Nezavisnost“ negotinskog Doma kulture „Stevan Mokranjac“ Strahinja Ćirić, nakon čega je krenula protesna šetnja od spomenika Đorđu Stanojeviću do fontane i natrag do spomenika Hajduk Veljku. Po završetku protesne šetnje organizatori negotinskih protesta su se javno na FB stranici „1 od 5 miliona Negotin“ ogradili i izvinili „zbog govora poslednjeg govornika naročito zbig uvreda upućenih pojedinim ličnostima“ zamolivši građane „da ne shvataju ozbiljno ove ispade“.\nČetvrti protest „Jedan od pet miliona“ protiv aktuelne vlasti okupio je ovog četvrtka u Negotinu oko 150 građana.\n1 od 5 miliona, cedomir cupic, protestNegotin\n08. marta 2019. u 10.56\nTaj sindikat ne postoji samo na papiru da bi Strahinja mogo da koristi pecat kao i stranka-pokret koju vodi i ima samo 4 clana niko i nezna kako se zove ,nesto kao Nikola pasic srpska radikalna stranka.Vidno je bio pod uticajem alkohola,sto inace nije novost za istog.I sam je u govoru reko na samom pocetku da je organizator opomenuo da ce ljudi da napuste skup ako on govori,zato je i dao 30 sekundi da svi ti napuste skup pre nego pocne ,sto je korektno.


Remdesivir: Kako je postao delotvoran lek? - B92\nRemdesivir je u Evropi odobren kao prvo sredstvo za leèenje Kovida-19. Radi se o aktivnom sastojku u leku koji se zove Veklury. Kako leèi, kome pomaže, koliko košta, kako je nastao i koje firme ga sada proizvode?\nIzvor: dw.com subota, 4.07.2020. | 14:38 -> 14:47\n"Odobravanje prvog leka za leèenje Kovid-19 važan korak u borbi protiv virusa", izjavila je komesarka za zdravlje Stela Kirijakides.\nLek je u EU odobren po hitnom postupku - za manje od mesec dana. Sjedinjene Države su već poèetkom maja odobrile ogranièenu upotrebu Remdesivira u bolnicama. I u Nemaèkoj je lek bio dostupan u okviru specijalnog programa leèenja i testiran je u klinièkim studijama.\nEvropska agencija za lekove (EMA) preporuèuje leèenje Remdesivirom pacijentima starosti najmanje 12 godina, koji imaju upalu pluća i moraju da primaju dodatni kiseonik. Sredstvo se daje infuzijom i inhibira enzim virusa, koji je neophodan za njegovo razmnožavanje. Prvog dana se daje infuzija od 200 mg, a zatim infuzija od 100 mg dnevno - najmanje 4, ali najviše 9 dana.\nRemdesivir nije ultimativni lek - ali donekle skraæuje leèenje\nLekari Remdesivir vide kao olakšanje za pacijente, ali ne i kao ultimativni lek za Kovid-19. Meðunarodna studija sa više od 1000 uèesnika krajem aprila pokazala je da Remdesivir kod korone može da skrati leèenja - u proseku - za èetiri dana, sa 15 na 11 dana. Pacijenti sa teškim oblikom Kovida-19, koji su èinili otprilike 90 odsto pacijenta u klinièkoj studiji - bili su izleèeni za 12 dana u odnosu na 18 dana bez tog leka.\nOvaj efekat meðutim nije primećen kod blagog do umerenog toka bolesti: oporavak je sa i bez Remdesivira trajao 5 dana. Takoðe nije bilo razlike kod najtežih pacijenata koji su poèeli da primaju Remdesivir ili placebo, a koji su već bili na respiratoru.\nU Vuhanu je poèetkom godine Remdesivir korišćen u kombinaciji sa Hlorokinom, lekom protiv malarije. Kineski nauènici su u publikaciji poèetkom februara napisali da je "veoma efikasan". S obzirom da je Svetska Zdravstvena organizacija obustavila ispitivanja Hlorokina za leèenje korona-virusa iz bezbednosnih razloga, za sada Remdesivir i Deksametazon ostaju kao najperspektivnija sredstva za skraæivanje toka infekcije virusom SARS-CoV-2.\nOsim toga Amerièki proizvoðaè Gilijad sajensis na svom sajtu piše: "Naš rad na Remdesiviru ni izdaleka nije završen. Mi nastavljamo da istražujemo njegov potencijal, kao što je procena dejstva u ranijoj fazi bolesti, u ambulantama, u obliku inhalatora i u kombinaciji sa drugim terapijama". Konaène izveštaje o Remdesiviru ova firma mora dostaviti Evropskoj agenciji za lekove do kraja ove godine.\nSince remdesivir became the first medicine that proved to have an impact on Covid-19, doctors, politicians, and Wall Street investors have engaged in a tense guessing game: What would Gilead Sciences charge for their drug? Gilead has answered that long awaited question. Gilead will charge $2,340 for a five day course of remdesivir. U.S. insurers, as well as Medicare and Medicaid, will pay 33% more, or $3,120. "At this price it's significantly below the value it brings to patients and to society. There is no doubt of that in my mind." said Gilead Sciences CEO Daniel O'Day. The Institute for Clinical and Economic Review (ICER), a nonprofit which sets benchmarks for what it thinks are fair prices in the U.S., stated that remdesivir would be cost-effective at as much as $5,080 per treatment course. But, recent studies showing that dexamethasone, a cheap steroid, could save lives among ventilated patients, a fair price might be as low as $2,520. In another analysis as part of the same document, ICER said that if remdesivir does not save patients' lives, the drug might be worth as little as $310. The group also said that, to recoup the manufacturers cost, the drug may need to cost anywhere from $10 to $1,600 per patient. What are your thoughts on these prices? Leave a comment and let us know! Follow @biotech #biotech #biotechnology #biology #bio #tech #technology #gilead #gileadsciences #remdesivir #dexamethasone #drugs #pharma #pharmcology #treatment #vaccine #vaccines #sciences #science #immuno #immunology #pharmacy #covid #pandemic #covid_19 #virus #virology #economics #economy #healthcare #health\nA post shared by Biotech (@biotech) on Jul 1, 2020 at 1:53pm PDT\nAmerièka vlada je ranije ove nedelje objavila da je sklopila sporazum sa Gilijad sajensis kojim su za SAD osigurale celu proizvodnju jula, kao i 90 posto planirane proizvodnje za avgust i septembar.\nMeðutim, neke druge zemlje, poput Velike Britanije koja kaže da je dobro snabdevena i Nemaèke, već su stvorile zalihe. Nemaèki ministar zdravlja Jens Špan rekao je u èetvrtak da je Nemaèka obezbeðena za naredne sedmice. U centralnoj saveznoj apoteci postoje odgovarajuće rezerve. Špan je, meðutim, zahtevao da proizvoðaè lekova nastavi da isporuèuje lek uprkos velikoj kupovini vlade SAD i da osigura da će „Nemaèka i Evropa biti snabdeveni tim lekom". Komisija EU takoðe pregovara sa proizvoðaèem kako bi osigurala dovoljne kolièine Remdesivira.\nPolitièar CDU Peter Lize naglasio je da je uslov za odobrenje Remdesivira u EU bio da proizvoðaè lek isporuèi i Evropi. Moguće rešenje bilo bi da Gilijad podeli svoje znanje sa drugim proizvoðaèima odnosno da im proda licence. Gilijad bi i tako mogao mnogo da zaradi, rekao je Lize.\nMeðutim, pored meðunardne borbe za raspodelu leka i kritike na raèun firme, ali i Sjedinjenih država, slièno se desilo i vezi sa cenom leka.\nNajskuplji lek na svetu od 1. jula je dostupan i u Nemaèkoj: Zolgensma - lek protiv spinalne atrofije mišiæa (SMA) kod beba i male dece. Pogoðeno je jedno od 10 000 novoroðenèadi u svetu - bez leèenja žive u proseku 2 do 5 godina, a najèešæe umiru od gušenja u drugoj godini života. Lek u obliku jednokartne infuzije koja traje sat vremena košta 1,9 miliona evra. Do sada ga je dobilo 500 dece i pokazao se veoma uspešnim.\nKakve veze ima ovaj Novartisov (Švajcarska) proizvod s Remdesivirom, koji proizvodi Gilijad sajensis (SAD)? Odgovor: glasi: Oba farmaceutska gignata na isti naèin obrazlažu cene svojih lekova. Razlika u ceni izmeðu Zolgensma i Remdesivira je ogromna - ali se argumentuje na isti naèin: izmeðu ostalog i uštedom novca.\nNovartisov argument glasi: bez leka Zolgensma, leèenje spinalne atrofije mišiæa - traje 5 godina i košta 2,5 do 4 miliona evra.\nGilijad sajensis navodi da oboleli od Kovida-19, leèenjem Remdesivirom iz bolnice izlaze u proseku 4 dana ranije, i imajuæi u vidu troškove bolnièkog dana za takve pacijente u SAD - to znaèi uštedu od 12.000 amerièkih dolara po svakom pacijentu, u Americi.\nDanijel Odej generalni direktor Gilijad sajensis u otvorenom pismu izazvanim raspravom o ceni ovog leka navodi da je velikoj većini pacijenata potrebno 6 doza Remdesivira tokom petodnevnog leèenja, što ukupno iznosi 2.340 dolara (oko 2000 evra) po pacijentu.\nCena jedne doze infuzije je 390 dolara i to za SAD i sve razvijene zemlje - osim za privatna osiguranja u SAD, koja plaæaju 520 dolara po injekciji.\n„Iza naše odluke je namera da sa pojedinaènim zemljama ne pregovoramo o ceni. Snizili smo je na nivo koji je pristupaèan i za razvijene zemlje sa najmanjom kupovnom moći. Ova cena od 390 dolara po dozi biće ponuðena svim vladama u razvijenim zemljama.\nAnaliza britanskih istraživaèa koju citira Špigl pokazala je da bi proizvodna cena jedne doze Remdesivira trebalo da bude oko osam evra. Sasvim je normalno da je prodajna cena znatno veæa od troškova proizvodnje, jer kompanije ulažu velike sume u razvoj leka. U sluèaju Remdesivira, Gilijad sajensis navodi da je reè o ukupnim troškovima od oko milijardu dolara, ukljuèujuæi i period do kraja ovde godine.\nUdruženje istraživaèkih proizvoðaèa farmaceutika u Nemaèkoj (vfa) za DW kaže da je to najmanja suma koju oni izdvajaju za razvoj nekog novog leka - obièno se investira izmeðu milijardu i 1,6 milijardi dolara.\nIpak, èinjenica je da je Remdesivir nešto kao škart za Gilijad sajensis - razvijen kao lek protiv ebole koji nije bio naroèito efikasan. Sada mu se ukazala druga šansa.\nStruènjak za farmakologiju Alexander Nujken iz konsultantske firme EY istièe da uspešni proizvodi delom finansiraju i neuspešna istraživanja i razvoj drugih proizvoda. „Kompanije moraju da budu u moguænosti da naplate rizik koji prati razvoj leka do konaène dozvole za tržište", piše Nujken.\nMeðutim, izgleda da æe upotreba ovog leka protiv korone dobro da se isplati: u ponedeljak, posle objavljivanja cene leka, cena deonica Gilijad sajensis je naglo porasla.\nKompaniju je juna 1987. osnovao jedan mladi lekar, a od 1988. ime nosi po reèenici u Bibliji: Jeremija 8, 22 „Zar nema leka u Galadu?"\nOd samog poèetka, 1988. u nadzornom odboru Gilijad sajensis je bio Donald Ramsfeld, a od 1997. njegov šef, sve dok tu poziciju 2001 nije napusio da bi bio Ministar odbrane u Bušovoj administraciji. Njegov paket akcija se procenjivao na oko 25 miliona dolara, ali je vrednost sigruno mnogo veæa, ne samo zbog zbog Remdesvira poslednjih meseci, veæ i zbog leka protiv ptièijeg gripa, Tamilfu, koji je u jesen 2005. doveo do naglog skoka vrednosti akcija Gilijad sajensis.\nFirma je više puta bila na meti kritike pre svega zbog nerealno visokih cena svojih lekova. Na primer, 2014. je lansirala lek protiv hepatitisa C. Cena: 700 evra po tableti. Leèenje jednog pacijenta je, dakle, koštalo više od 50.000 evra. Amerièki Senat je intervenisao.\nIpak, usledele su rekordne 3 godine - kada je ova firma ostvarila èist profit od 44 milijardi dolara.\nNajkasnije od tada Gilijad sajensis je na lošem glasu da stavlja profit na prvo mesto, zbog problema u vezi sa patentima, kao i zbog jednog zviždaèa koji se veæ godinama sudi sa Gilijad sajensis a u vezi sa prikrivanjem neèistoæa u aktivnoj supstanci za lek protiv HIV-a za decu.\nMožda je zbog toga novi šef u otvorenom pismu naveo i sledeæe: „U zemljama u razvoju sklopili smo sporazume sa proizvoðaèima generièkih lekova po znatno nižim cenama." Cilj je da se svim zemljama sveta omogući pristup leèenju od Kovida-19.\nA Eva Pharma, proizvoðaè generièkih lekova saopštio je da je 25 juna poèeo da proizvodi Remdesivir u Egiptu po licenci od Gilijad sajensis i da ima pravo na distribuciju u 127 zemalja. Za poèetak pravi 500 000 doza meseèno po ceni od 124 amerièkih dolara po komadu - više nego 3 puta nižoj od cene za bogate države.


„Azbuka našeg života“ Pala zadnja klapa. Emitovanje na jesen\nU neobičnom retro ambijentu čuvenog beogradskog zdanja, zgradi BIGZ-a, danas je završeno snimanje nove ambiciozne igrane televizijske serije „Azbuka našeg života“. Projekat realizovan u saradnji produkcijske kuće Contrast Studios i Telekoma Srbija, nastao je po motivima popularnih romana poznate srpske autorke Mirjane Bobić Mojsilović. Uprkos poteškoćama zbog epidemije virusa, nakon šezdeset snimajućih dana na najlepšim beogradskim lokacijama, u inspirativnoj i pozitivnoj atmosferi, ekipa serije „Azbuka našeg života“, na čelu sa rediteljkom Jelenom Bajić Jočić, danas stavlja tačku na ovaj deo posla i ulazi u fazu postprodukcije. „Ovo je neka vrsta savremene bajke“, objašnjava rediteljka. „To je priča o naizgled srećnim ljudima koji imaju novac, moć, uspeh, kratkotrajna zadovoljstva. Ipak, u vrtlogu savremenog načina života oni gube ono najdragocenije – gube jedni druge“. Uverena u uspeh serije jer se, kako kaže, radi o uvek aktuelnoj ljudskoj priči koja ne poznaje granice i nacije, Jelena Bajić Jočić dodaje: „Uživali smo stvarajući ovu seriju. Cela ekipa, zajedno sa mnom i glumcima, delila je tu iskričavu pozitivnu stvaralačku energiju i ja sam sigurna da će i gledaoci to osetiti i uživati“.


Foto: Facebook/ @nebojsavukanovicinfo, Printscreen\n31/07/2021REGIONIzvor: Vesti online, Sputnjik\tAmbasada Ruske Federacije u Bosni i Hercegovini u svom saopštenju navodi da je odbila da se pridruži izjavi ambasadora Upravnog odbora Saveta za provođenje Mirovnog sporazuma u BiH, navodeći za to šest razloga. Ambasadori Upravnog odbora Saveta za provođenje mira (Rusija se nije složila sa izjavom) najoštrije osuđuju eskalaciju tenzija koja dolazi od strane nekih političkih lidera kao odgovor na nedavnu izmenu Krivičnog zakona, kao i korake koje je preduzela Narodna skupština RS, a koji bi narušili stabilnost i omeli efikasan rad organa vlasti, navodi se na veb-stranici Visokog predstavnika. Saopštenje ambasade Rusije prenosimo u celosti. 1. 27. maja visoki predstavnik Valentin Incko podneo je ostavku i time završio svoj mandat. On nije imao nikakva ovlašćenja za uvođenje izmena i dopuna Krivičnog zakona. Ako su partneri smatrali Valentina Incka važećim Visokim predstavnikom, ispada da su nakon 27. maja u BiH postojala dva Visoka predstavnika, što je apsurdno. Druga tumačenja su jezuitska logika. Polazimo od toga da nakon 27. maja mesto Visokog predstavnika u BiH ostaje prazno. Svi oni koji nameravaju da sarađuju s državljaninom Savezne Republike Njemačke Kristijanom Šmitom, koji sebe naziva visokim predstavnikom, to čine na vlastitu odgovornost i rizik, jer on nema potreban mandat Saveta bezbednosti UN-a. 2. Uvek smo se protivili upotrebi „bonskih ovlašćenja“. Čak i uz pretpostavku da su ista postala temelj odluke Valentina Incka, čak ni njihovo najšire tumačenje ne daje mu za pravo da se meša u aktivnosti zakonodavne vlasti. Štaviše, bezgranično tumačenje „bonskih ovlašćenja“ (tzv. „druge mere“, deo 15. stav 2, tačka c) dovodi do toga da Valentin Incko ima pravo uzeti kalašnjikov, otići u Banjaluku i streljati sve poslanike Narodne skupštine Republike Srpske. I prema njegovom tumačenju „bonskih ovlašćenja“, on će biti u pravu! Treba li BiH takav Visoki predstavnik? 3. Odluku Narodne skupštine donelo je legalno izabrano demokratsko telo vlasti. Nema sumnje u njegovu legitimnost. Svojim voluntarizmom, Valentin Incko postavlja pitanje – čija je demokratija jača: njegova ili Narodne skupštine? Njegova ili Gradskog veća Mostara? Njegova ili skupštine Zeničko-dobojskog kantona? Za nas tu nema dileme. 4. Još jednom naglašavamo da Upravni odbor ne bi trebao imati nikakve veze sa 14 uslova. Ovo je pitanje samo BiH i Evropske unije. Ako određeni deo međunarodne zajednice u BiH želi poslati neki signal Sarajevu, oni bi to slobodno mogli – kao opcija – uraditi preko izjave specijalnog predstavnika EU u BiH, kojoj se, po želji, ambasadori Upravnog odbora mogu pridružiti u svom ličnom svojstvu. 5. Ozloglašeni program 5+2, posebno njegov deo o „pozitivnoj oceni“ situacije u BiH. Posljednja odluka Valentina Incka jasno je i uverljivo pokazala da je upravo Ured Visokog predstavnika glavni tvorac destabilizacije u BiH i to čini namerno. Jer svima je bilo jasno kakva će reakcija uslediti nakon ovog nepromišljenog koraka. Štaviše, OHR podgrejava situaciju ne samo u BiH, već i u celoj regiji. Postavlja se pitanje – je li moguće u takvim uslovima zamisliti da bi se neko pri zdravoj pameti odlučio da pozitivno oceni stanje u BiH? 6. Ogorčenost i žaljenje ostaje nakon čitanja posljednjeg pasusa izjave. Gorčina od samozadovoljstva i opijenosti snagom takozvane međunarodne zajednice. Visokog predstavnika već smo spomenuli. Ispostavlja se da naši partneri BiH smatraju nemarnim studentom koji ne uspeva položiti „ispite“ i rešiti se međunarodne supervizije. Više od četvrt stoljeća, suverena država koja je zauzimala poziciju nestalne članice Saveta bezbednosti UN-a mora „ponoviti godinu“… Upravo iz ovih razloga kancelariju Visokog predstavnika smatramo kočnicom razvojnog puta BiH i insistiramo na njegovom bezuslovnom gašenju. To je taj slučaj kada su se prednosti odavno pretvorile u nepopravljive nedostatke. Stoga – mora biti zatvoren, prenosi RTRS. Pročitajte jošOdgovor Banjaluke na Inckovu odluku – do 15 godina zatvora za narušavanje ugleda Republike SrpskeU Tužilaštvo BiH već stigle prijave za negiranje genocidaPolitički lideri iz RS od sutra ne učestvuju u radu institucija BiH: Republika Srpska je iznad stranačkih interesaZaharova: Inckova odluka ne može imati pravne posledice Like this:Like Loading......\n31/07/2021KOMENTARU poslednjih devet godina Vučić nikad nije bio u većoj krizi. Očigledan je i neuobičajen masovan napad iz više pravaca i od mnoštva različitih ljudi i grupa – sem od nazovi opozicije. Iznuđena odbrana, kroz sve njemu dostupne medije, samo je njegovim zombiranim podanicima uobičajeno uspešna, ali njima od početka ionako nije bitno šta njihova ikona priča. Međutim, ako se malo pažljivije pogleda sve ovo što je rečeno, a što zahteva jak stomak, definitivno potvrđuje ono što se odavno zna: Aleksandar Vučić je najtalentovaniji i najuspešniji PR ikada. Istovremeno je državnik bez prave i suštinske moći ali sa izvanrednom sposobnošću da to prikrije. Trenutno brzina kojom se to sve odvija, i masovnost napada, bitno skraćuju vreme za odgovarajuću kontrareakciju, pa se sve više nižu greške i autogolovi, u iznošenju odbrane od strane profesinalnog tima i vernih podržavalaca. Iskazivanje velike ljubavi i apsolutne vernosti svome vođi trenutno nije dovoljno, a ono što se govori i način na koji se to iznosi, njihovog ljubimca samo još više ukopava. Toliko toga treba zakrpiti da ni dvadesetpetočasovni radni dan nije dovoljan da se usaglase svi istupi i pisanja, i zato to još više škripi. Ipak je mašinerija s druge strane moćnija, i ako je za utehu, još uvek ne puca iz svih oruđa i oružja. Na žalost, na kraju će ga “sahraniti” njegova bolesna i neostvariva ambicija da nam pokaže i dokaže da nikad nije bilo pametnijeg i boljeg vladara Srbije. Na tom putu vrlo je verovatno da veći deo opačina i nisu njegova ideja ali jeste njegov pristanak na njih i njihovo prikrivanje, čak i kad su učinjene bez njegovog znanja i odobrenja. Što zbog pomenute ambicije, što zbog sopstvene nemoći da pojedine događaje predupredi i spreči, kao i zbog, već sada očiglednog sudara interesa najmanje dve različite interesne grupe stranaca, trenutno na sve strane pršti i seva. Ne znam da li će se Vučić iz ovoga uspešno izvući ali ono što znam – mi nećemo. Radio2M, Politički.rs Pročitajte jošKo je, bre, on da mi oduzme zemlju i rasturi porodicu i pretvori nas u roblje i beskućnike?Kovač: Zaštita takozvanog genocida u Srebrenici i njegovih tekovina u režiji ZapadaProklet bio dan kad je takav ološ i poremećaj kao ti došao na vlastZašto Vučić drhti kada čuje “BRALE”? Like this:Like Loading......\n31/07/2021HRONIKA / POLITIKAIzvor: RTS\tPovodom najnovije laži da sam imao i koristio telefon sa Skaj aplikacijom, što tvrdi “Srpski telegraf”, moram da kažem da se radi o monstruoznoj izmišljotini, čiji je očigledni cilj da me posredno poveže sa nekom kriminalnom grupom. Nikada nisam imao takav telefon, niti ostvarivao komunikaciju putem Skaj aplikacije sa bilo kim, izjavio je ministar odbrane Nebojša Stefanović. Nebojša Stefanović je u izjavi naveo da je vodio snažnu kampanju protiv organizovanog kriminala i posebno isticao zloupotrebu kriptovanih veza i aplikacije Skaj koju koriste kriminalci. “Isticao sam to i u razgovoru sa evropskim policijama, policijom Ruske Federacije, kao i policijskim službama Sjedinjenih Američkih Država. Podrazumeva se da je tim sastancima prisustvovao veći broj policijskih službenika naše zemlje koji su, sarađujući sa partnerskim službama, razmenjivali informacije o svemu ovome”, izjavio je Stefanović. To, kaže, može da potvrdi direktor FBI Kristofer Vrej, kojeg je sreo 2019. godine, “jer smo intenzivno sarađivali sa SAD u borbi protiv mafije i organizovanih kriminalnih grupa, posebno u segmentu suprotstavljanja narko-mafiji, kao i zloupotrebama sajber tehnologija od strane kriminalaca”. “Istraga protiv kriminalne grupe Veljka Belivuka započela u vreme kada sam obavljao dužnost ministra unutrašnjih poslova i očigledno je ključni segment te istrage upravo trenutak kada je FBI razbio tu enkripciju, povezao sve one koji su koristili Skaj aplikaciju i stao na put onima koji zloupotrebljavaju tu tehnologiju. Informacije koje je FBI podelio sa evropskim i našim službama značajno su pomogle da se prikupe dokazi i podigne optužnica protiv ove kriminalne grupe, na čemu posebno želim da čestitam i našim istražnim organima i svima koji su pomogli da ova mafijaška organizacija završi iza rešetaka”, naveo je Stefanović. Baš zato, napominje, “pošto i naše i strane službe znaju ko su ljudi koji su koristili Skaj aplikaciju i komunicirali sa kriminalnim grupama, imamo najčvršći dokaz da nikada nisam imao takav telefon, niti ostvarivao komunikaciju sa kriminalcima, jer bih do sada za to morao da odgovaram”. “Neću dozvoliti bilo kome da lažima i izmišljotinama stavlja metu na moja i leđa moje dece iz samo njima poznatih razloga, a siguran sam da ćemo jednog dana saznati zašto to rade. Kao što sam već tužio sve one koji su svojim lažima ugrozili moj i život moje porodice dovodeći me u vezu sa ubicama i kriminalcima, tako ću postupiti i u ovom slučaju, zato što imam poverenje u svoju državu i naš pravosudni sistem”, naglasio je Stefanović. Inače, dnevni list Srpski telegraf objavio je na naslovnoj strani tekst o ministru Stefanoviću, navodeći da je koristio Skaj telefon koji mu je nabavio, kako pišu, saradnik iz MUP-a. U tekstu se navodi da su takve telefone koristili članovi klana Veljka Belivuka i Marka Miljkovića, škaljarci i druge velike kriminalne grupe širom sveta. Pročitajte jošŠta je “Skaj” – tajna aplikacija koju kriminalci koriste – 2.000 EVRA SAMO ZA AKTIVACIJUPrelević: Klan sa severa Kosova zauzeo mesto ekipe Veljka Belivuka?Dumanović: Policija radi samo ono što im se naredi iz vrha SNSĐorđević povodom pisanja KRIKA: Kada se očekuje SASLUŠANJE I HAPŠENJE VUČIĆA? Like this:Like Loading......\n31/07/2021SVETIzvor: Beta-AP\tAutoritarni beloruski predsednik Aleksandar Lukašenko izjavio je danas da je spreman da pozove u zemlju ruske vojnike ako takav potez bude neophodan za osiguranje bezbednosti i Belorusije i Rusije. Lukašenko je međutim rekao da u ovom trenutku “apsolutno nema potrebe” da to čini. On je naveo da je na prošlogodišnje antivladine proteste odgovorio bez uplitanja oružanih snaga drugih država, ali je dodao da “neće oklevati” da pozove rusku vojsku ako bude neophodno, prenela je državna agencija Belta. “Belorusija je u stanju da brzo razmesti 500.000 sopstvenog osoblja, ali ako to ne bude dovoljno, ruske oružane snage će biti pozvane”, kazao je Lukašenko. Portparol Kremlja Dmitrij Peskov rekao je danas da Moskva nije dobila zvaničan zahtev Belorusije za slanje vojnika. Peskov je kazao da je takav potez “moguć jedino posle zvaničnog zahteva rukovodstva jedne zemlje vođstvu druge”. Rusija i Belorusija imaju bliske vojne i odbrambene veze. Lukašenko se donedavno odupirao pokušajima Moskve da proširi vojno prisustvo u Belorusiji i odbijao zahteve Rusije da u toj zemlji otvori vazduhoplovnu bazu i da razmesti dodatne vojnike. Rusija je obećala Belorusiji vojnu pomoć i pozajmila joj 1,5 milijardi dolara nakon izbijanja političke krize u toj zemlji posle predsedničkih izbora u avgustu 2020. godine. Pročitajte jošLukašenko presreo razgovor Varšave i Berlina o Navaljnom: Podmetanje Rusiji, nije bilo nikakvog trovanja NavaljnogLukašenko: Pitao sam ga zašto ratuju sa celim svetomZaharova: Beloruska vojna avijacija delovala po međunarodnim pravilimaPapa Franja podržao Lukašenka Like this:Like Loading......\nNevakcinisani putnici koji žele u Nemačku od nedelje moraju da imaju negativan test\n31/07/2021UncategorizedIzvor: Beta\tPutnici koji od nedelje budu želeli da uđu u Nemačku moraće da imaju negativan test na korona virus ako nisu vakcinisani ili ako se nisu nedavno opravili od te infekcije. Nova mera, koja se odnosi na osobe od 12 godina i starije, doneta je u vreme sve veće zabrinutosti zbog rasta broja novih infekcija nakon povratka ljudi sa letovanja u inostranstvu. Nevakcinisane osobe koje ulaze u Nemačku avionom trenutno moraju da imaju negativan test urađen pre poletanja, bez obzira odakle dolaze. Od nedelje će i ljudi koji dolaze u Nemačku drugim prevoznim sredstvima morati da dokažu da nisu zaraženi. Osobe koje dolaze iz zemalja koje je Nemačka svrstala u najrizičnije moraće da imaju negativan test i ako su vakcinisane ili su se nedavno izlečile od infekcije. Na toj listi su trenutno Brazil i Južna Afrika, a evropskih zemalja nema. Pročitajte jošProdužena ograničenja za ulazak u Nemačku do 10. septembraAustrija uvodi PCR test za povratnike sa odmoraŽujović: Samo lud narod može da veruje Vučićevom Kriznom štabu. U Srbiji je od kovida-19 preminulo najmanje 20.000 ljudiOtadžbina: Vučić se sprema da nemački plan za Kosovo predstavi kao svoju “veliku pobedu” Like this:Like Loading......\n31/07/2021UncategorizedIzvor: Beta\tPredsednik SAD Džozef Bajden zahvalio je kosovskoj predsednici Vjosi Osmani na posthumnom odlikovanju njegovog sina, navodeći da je Kosovo u srcima svih članova njegove porodice. Povodom odluke Vjose Osmani da posthumno dodeli medalju Bajdenovom sinu Bou, za njegov doprinos napretku Kosova, Bajden je rekao da je to za celu njegovu porodicu “velika čast” i da im “mnogo znači”. “Bo se zaljubio u Kosovo, gde je otišao dobrovoljno pre 20 godina, da podrži nezavisnost Kosova i vašu novu demokratiju i iznad svega vladavinu prava. Kosovo je u to vreme imalo sveže rane od rata i decenija totalitarne vladavine”, kazao je Bajden. U danas objavljenoj poruci koja će biti emitovana u nedelju, na ceremoniji dodele medalje, Bajden je rekao da je Bo još pre 20 godina “bio u stanju da vidi šta se sve može učiniti” na Kosovu i da je “budućnost moguća” za Kosovo. “On je mogao da vidi da je budućnost moguća za vašu ponosnu zemlju, zato je bio toliko posvećen obezbeđivanju temeljnih istraga ratnih zločina. Želeo je da pomogne Kosovu da izgradi fer pravosudni sistem, sposoban da donese pravdu i pomirenje, nakon perioda u kojem je (nekadašnji lider Srbije) Slobodan Milošević bio okrutan prema vašoj zemlji”, kazao je američki predsednik. Naveo je i da prihvatanjem medalje u ime svog sina “želi da ukaže na neverovatan napredak koji je Kosovo postiglo u poslednjih 20 godina”. “Još ima posla koji treba uraditi, u borbi protiv korupcije, na zaštiti prava etničkih i verskih manjina, u izgradnji pozitivnih odnosa sa susednim državama i na jačanju ekonomskog razvoja. Uveravam vas da će SAD ostati pouzdan partner Kosova”, dodao je Bajden. On je rekao i da je cela porodica Bajden bila “duboko dirnuta” odlukom vlasti u Prištini da put u blizini baze Bondstil nazove po Bou Bajdenu 2016. godine, godinu dana posle njegove smrti. Bo Bajden, državni tužilac u saveznoj državi Delaver, umro je 2015. u 47. godini, od tumora na mozgu. Na Kosovu je bio 2001. godine kako bi pomagao u uspostavljanju pravosudnih institucija i vladavine prava. Na ceremoniji u nedelju, čiji je domaćin Osmani, medalju će preuzeti američki ambasador u Prištini Filip Kosnet. Popularni kosovski pevač izvešće pesme benda “Coldplay”, jednog od omiljenih Boa Bajdena, navodi američka televizija En-Bi-Si. Pročitajte jošBajden poručio Vučiću da će ga podržati u postizanju sporazuma s Kosovom o međusobnom priznanju i čestitao Dan državnostiIstraživanje UN: Na Kosovu najveći problemi nezaposlenost, siromaštvo i korupcijaĐorđević: Vučić hoće da izbriše Kosovo iz Ustava, samo non-pejper koji se poziva na Rezoluciju 1244 i Ustav ne komentarišeAmerika naoružava Kosovo: Stigla oklopna vozila (FOTO, VIDEO) Like this:Like Loading......\nProtest u Petrovaradinu, građani blokirali ulicu traže pravdu za poginulu devojku (VIDEO)\n30/07/2021DRUŠTVOIzvor: Beta, Radio 021, Politički.rs\tGrađani Petrovaradina blokirali su danas put u tom delu Novog Sada, na mestu na kojem je stradala Nina Rađenović (21) kada ju je udario automobil, a nakon što je osumnjičeni pušten da se brani sa slobode. Ona je poginula 6. juna, kada je na nju, pri velikoj brzini, naleteo automobil kojim je upravljao mladić (21) iz Sremskih Karlovaca. Protest “Pravda za Ninu” organizuju porodica i prijatelji nastradale devojke, jer su nezadovoljni načinom na koji se vodi istraga i pravosudni postupak. Protiv osumnjičenog je podneta krivična prijava zbog sumnje da je počinio teško delo protiv bezbednosti saobraćaja, ali je nakon saslušanja kod tužioca pušten da se brani sa slobode. Protest se održava u Preradovićevoj ulici u Petrovaradinu. Na više mesta je okačen i poziv naslovljen sa “21 ruža za Ninu”. “Poštovani građani Petrovaradina i svi sugrađani, pozivamo vas na skup. Nina je mogla biti vaše dete, unuče, bratanica, sestričina… Složno za Ninu”, navedeno je u pozivu. Pročitajte jošProtestna vožnja u subotu u Zrenjaninu zbog vodeDokaz da je izlazak na ulicu jedino rešenje: Usvojena žalba tužilaštva, vozaču ubici dečaka određen pritvorProtest građana zbog odluke suda da se vozač koji je usmrtio dečaka brani sa slobode (VIDEO)Đorđević odgovorio Zorani Mihajlović: Paravojska Rio Tinta zavodi red u Srbiji! OSLOBOĐENJE POZIVA NA VEČERAŠNjI PROTEST U ŠAPCU – NEĆU RIO TINTO Like this:Like Loading......\nPodignuta optužnica, tužilac za Belivuka i Miljkovića traži doživotnu\n30/07/2021HRONIKAIzvor: N1\tTužilaštvo za organizovani kriminal podiglo je optužnicu protiv Veljka Belivuka, Marka Miljkovića i ostalih pripadnika njihove organizovane kriminalne grupe, koja je delovala pod velom partizanove navijačke grupe “Principi”, potvrđeno je Tanjugu, prenosi RTS. Večernje novosti pišu da je u optužnici tužilac zatražio doživotnu robiju za Belivuka i Miljkovića. Optužnicom je obuhvaćen 31 okrivljeni, a među njima su i svedoci – okrivljeni. Optužnica je predata Posebnom odelenju Višeg suda u Beogradu na potvrđivanje. Detalji optužnice još nisu poznati, piše RTS. U optužnici tužilac traži da se optuženi Veljko Belivuk i Marko Miljković najstrože kazne i predlažu doživotnu robiju. Optužnica je napisana na 322 strane sa dokazima i ostalim optužbama upućeno je u sud na potvrđivanje, navode Večernje novosti. Istraga protiv te kriminalne grupe pokrenuta je 5. februara i nakon toga proširena je još šest puta, protiv istih osoba za nova krivična dela ili novih osoba. Tužilac za organizovani kriminal Mladen Nenadić je prošle sedmice na konferenciji za novinare ukazao da se pripadnici ove grupe terete za krivična dela zločinačko udruživanje, pet teških ubistva, trgovnu drogom, trgovinu oružjem i jednu otmicu i jedno silovanje. Reč je o brutalnim ubistvima izvršenim u vikendici u Ritopeku. Tužilac je novinarima pokazao i do sada neobjavljivane fotografije koje će se koristiti kao dokaz protiv te grupe. Pored pomenutih fotografija sa Skaj servera zaplenjeni su i audio i video zapisi koji ukazuju na događaje i osumnjičene. Ta grupa uhapšena je 4. februara. Belivuk i Miljković su pod sumnjom da su organizovali kriminalnu grupu koja je izvršila niz najtežih krivičnih dela, skrivajući se iza Partizanove navijačke grupe „Principi“. Pored njih, tada je uhapšeno još 20-ak pripadnika grupe, a tužilaštvo za organizovani kriminal je pokrenulo istragu protiv 22 osobe. Nedelju dana kasnije uhapšen je i A.Š. kod kojeg je pronađen snajper, a povezuje se sa tom grupom. U aprilu je u skrivenoj prostoriji objekta u Ritopeku koji je, kako se sumnja, koristila ova kriminalna grupa, pronađena je mašina za mlevenje mesa koja je razmontirana i poslata na veštačenja. Pored Belivuka i Miljkovića pod istragom su i M. B. (36), M. B. (32) i V. G. (36), M. T. (33), F. I. (29), S. L. (35), B. K. (33), N. Đ. (35), V. D. (46), A. V. (39), D. T. (38), N. S. (33), N. L. (41), N. S. (29), Ž. K. (41), N. J. (50), V. G. (38), S. S. (39) i V. V. (29), M. A., B. H. i A.Š. U maju je istraga proširena na još šest osoba. Širi kontekst delovanja ove grupe ukazuje na povezanost sa „kavačkim klanom“ iz Crne Gore, koji je već godinama u sukobu sa takozvanim „škaljarskim klanom“, takođe iz Crne Gore. Pročitajte jošPrelević: Klan sa severa Kosova zauzeo mesto ekipe Veljka Belivuka?NiN: Iskaz osumnjičenog Hrvatina o ubistvima Belivuka i iskaz Miljkovića o Vulinu i JovanjiciAdvokatska komora Srbije: Snimak razgovora Belivuka, Miljkovića i advokata mogao nastati samo tajno i kršenjem pravaĐorđević: Klan Belivuk je podružnica Jajinačkog klana koji predvode braća Vučić i koji hara Srbijom Like this:Like Loading......\n30/07/2021REGIONIzvor: Beta\tLideri političkih stranaka iz Republike Srpske danas su zvanično objavili zaključke povodom odluke Visokog predstavnika Valentina Incka koje su doneli u ponedeljak na zajedničkom sastanku. U zaključcima, koja su potpisali predsednici svih srpskih parlamentarnih stranaka, odbacuju se nametnute odluke Visokog predstavnika Valentina Incka, za koje se navodi da su “neprihvatljive i ništavne”. Iako je posle sastanka u ponedeljak predsednik parlamenta RS Nedeljko Čubrilović izjavio da lideri stranaka iz RS odbacuju dalju saradnju s Visokim predstavnikom, u danas saopštenim zaključcima nema te odredbe. Isto tako, korigovali su i prvobitni stav da uopšte neće učestvovati u radu institucija BiH dok se sporni zakon o zabrani negiranja genocida i ratnih zločina ne povuče. “Smatramo da ne postoje uslovi za donošenje odluka srpskih predstavnika u zajedničkim institucijama BiH (Predsedništvo, Savet ministara i Parlamentarna skupština BiH), osim u slučajevima kada je neophodno učešće radi sprečavanja donošenja odluka protivno interesima Republike Srpske, sve dok se ne razreši pitanje nametnutog zakona”, navodi se u zaključcima. Takođe je navedeno da se “odbacuje svako nametanje odluka u BiH” a naglašava se da novi Visoki predstavnik (Kristijan Šmit) “nije legalno izabran u skladu sa predviđenim procedurama”. Dodaje se da će druge zajedničke aktivnosti biti razmatrane i usaglašene u narednom periodu. U Banjaluci je u toku posebna sednica Narodne skupštine Republike Srpske, zakazana na predlog političkih partija iz RS kao odgovor na nametnuti zakon o zabrani negiranja genocida i ratnih zločina. Sednica je zatvorena za javnost, a na dnevnom redu su samo dve tačke. Prva je Predlog zakona o neprimenjivanju odluke Visokog predstavnika kojom je donet zakon o zabrani negiranja genocida i ratnih zločina. Druga tačka je Predlog zakona o dopuni Кrivičnog zakonika Republike Srpske, kojim se predviđa zatvorka kazna i do 15 godina zatvora za one koji Republiku Srpsku budu nazivali genocidnom ili agresorskom tvorevinom, a njene njene narode genocidnim ili agresorskim. Pročitajte jošU Tužilaštvo BiH već stigle prijave za negiranje genocidaOdgovor Banjaluke na Inckovu odluku – do 15 godina zatvora za narušavanje ugleda Republike SrpskePolitički lideri iz RS od sutra ne učestvuju u radu institucija BiH: Republika Srpska je iznad stranačkih interesaU RS počelo potpisivanje peticije protiv Inckove odluke Like this:Like Loading......\nBIHMILORAD DODIKMOMČILO KRAJIŠNIKNEBOJŠA VUKANOVIĆREPUBLIKA SRPSKA\nPoslednji put ažurirano 10/08/2020\nLukašenko posle pobede na izborima: Protesti orkestrirani iz Poljske, Velike Britanije i Češke


Bešić pred meč sa Argentinom: Ronaldo je bolji igrač od Messija – Kakanj-X\nBešić pred meč sa Argentinom: Ronaldo je bolji igrač od Messija\nMessi je uz Ronalda jedan od dva najbolja fudbalera svijeta. Ipak, mislim da je Ronaldo bolji, istakao je u razgovoru za Anadolu Agency (AA) Muhamed Bešić, mladi defanzivni vezni igrač fudbalske reprezentacije Bosne i Hercegovine.\nPrema najavama selektora Safeta Sušića, Bešić bi u susretu prvog kola grupe “F” predstojećeg Svjetskog prvenstva, 15. juna u Rio de Janeiru, trebao “pokrivati dio terena” na kojem će se najviše kretati Lionel Messi, najopasniji reprezentativac Argentine.\n“Ne želim obećavati da ću zaustaviti Messija. Ranije su neki govorili zaustavit ću ga, pa prime ‘tri komada’. Ono što obećavam je da ću dati sve od sebe da ispunim sve zahtjeve koje selektor Sušić postavi pred mene. Dobio sam priliku biti opet u reprezentaciji i nadam se da ću je iskoristiti na najbolji način”, rekao je Bešić\nMladić koji je bespoštedni borac na terenu kaže i kako je svjestan da se od njega, prije svega, očekuju zadaci u defanzivi.\n“Moje je da zaustavljam pokušaje protivnika, odnosno prekidam njihove napade. Ne volim komentare i velike najave. Kažem, super je što sam na SP i što sam dio reprezentacije iz koje sam ranije ispao svojom krivicom. Mlad sam, a imam i bosansku glavu”, smijući se, govorio je Bešić, te dodao:\n“Zadovoljan sam igrom protiv Obale Slonovače i Meksika u pripremnim susretima za Mundijal. Međutim, svaka utakmica je novi izazov. Ukoliko ne odigraš jednu dobro, odmah si loš. Zato kažem da ne volim unaprijed komentarisati, pogotovo što su velika očekivanja od mene, ali i od reprezentacije BiH na SP.”\nOn smatra da BiH ima šansi u duelu sa favorizovanom Argentinom.\n“Naše šanse su dobre. Trebamo se skoncentrisati na defanzivu, ne i previše povući. Morat ćemo igrati brzo i na kontre. Imamo dobre igrače u sredini terena, Misimovića i Pjanića, te ‘gore’ Džeku. Argentinci su vrhunski u sredini i napadu, ali mislim da nisu najjači u odbrani. Možemo do dobrog rezultata”, mišljenja je Bešić.\nFudbaler mađarskog Ferencvarosa nada se i da će BiH igrati u drugom krugu Mundijala, ali “o tome ne treba puno pričati, već ići meč po meč”.\nBešić kao novog prvaka svijeta vidi Brazil.\n“Igraju ovdje, kući. Ovaj narod, koliko vidim, ponosan je na svoju reprezentaciju. Brazil je prvi favorit i teško da neko drugi može do trofeja u njihovoj zemlji”, kazao je Bešić u Guaruji za Anadolu Agency.\nPo okončanju Mudnijala Bešić se nada da će otići iz Ferencvarosa, odnosno da će napustiti Mađarsku.\n“Svjetsko prvenstvo velika je prilika za svakog igrača da se dokaže i ostvari dobar transfer. Nadam se da ću biti jedan od njih”, pojasnio je Bešić.\nArgentinaMuhamed BešićSP 2014\nPORUKA BEŠIĆU: Tvoj babo je sada drugi čovjek, često smo na druženjima u džamiji i…\nVIDEO: Pogledajte kako se Bešić snašao na prvom treningu sa Evertonom\nMirror: Muhamed Bešić je novi igrač Evertona


Erdogan u više navrata izbjegao smrt! | Sarajevograd.CLICK - Informativno zabavni portal\nHome \_ Slider \_ Erdogan u više navrata izbjegao smrt!\nErdogan u više navrata izbjegao smrt!\nU noći vojnog udara u Turskoj piloti dva borbena aviona imali su na nišanu letjelicu u kojoj je bio predsjednik Recep Tayyip Erdogan.\n“Najmanje dva borbena aviona `f-16` letjela su u blizini Erdoganovog aviona na putu ka Istanbulu. Nanišanili su Erdoganov avion i još dve letjelice koje su bile u njegovoj pratnji. Zašto nisu pucali, i dalje je nepoznanica”, rekao je neimenovani vojni zvaničnik agenciji Reuters.\nDrugi višerangirani turski zvaničnik potvrdio je Reutersu da je Erdoganov poslovni avion naišao na borbene letjelice kojim su upravljali piloti povezani sa vojnim udarom, ali je ipak bezbjedno stigao u Istanbul.\nTreći višerangirani zvaničnik, takođe je izjavio da je predsjednikov avion imao probleme u vazduhu, ali nije objavio druge detalje.\nErdogan je ranije izjavio da su od početka udara zavjerenici pokušavali da ga napadnu u Marmarisu i da su gađali lokacije na kojima je boravio. Prema riječima zvaničnika, Erdogan je izbjegao smrt za nekoliko minuta.\nTurska medijska kuća CNN Turk navodi da je oko 25 vojnika pomoću konopaca iskočilo iz helikoptera na krov hotela u Marmarisu i da su odmah otvorili vatru, nastojeći da uhvate Erdogana, ali je on otišao samo nekoliko minuta ranije.\nOd početka vojnog udara u Turskoj više od 290 ljudi je poginulo u nasilju, od čega su 104 zavjerenici, a ostali su uglavnom civili i pripadnici policije.\nRedakcija | Slider, Vijesti | 17. Jula 2016. 21:45\nSaudijac nudi milion rijala za iPhone preko kojeg je Erdogan pozvao građane da izađu na ulice