suzana gajić | Beograd202\nArhive oznaka: suzana gajić\nObjavljeno 18 marta, 2016 od strane darkok\npiše: Suzana Gajić Hrvatski trgovinski lanac povukao je pločice sa ukusom keksa i slatke pavlake jer su u pojedinim pakovanjima pronađeni ostaci četke za brisanje pogona. Nedavno su povučene čokoladice jer su u pojedinim pakovanjima pronađeni komadići plastike. I … Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod 05 Emisije na Radio Beogradu 202, Ustanak\t| Označeno sa beograd 202, crtica, crtica 202, hrana, industrijske prerađevine, radio 202, radio beograd 202, suzana gajić, ustanak, ustanak 202, zdrava hrana\t| Ostavite komentar\npiše: Suzana Gajić I ovo jutro će proći u praćenju vesti sa područja koja su ugrožena poplavama. Uz nadu da se reke neće ponovo izliti. Da će kiša stati. Do sada smo dobili objašnjenje da su poplave u Božjim … Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod 05 Emisije na Radio Beogradu 202, Ustanak\t| Označeno sa beograd 202, crtica, crtica 202, odbrana od poplava, poplave, prevencija, radio 202, radio beograd 202, suzana gajić, ustanak, ustanak 202\t| Ostavite komentar\nObjavljeno 13 januara, 2016 od strane darkok\npiše: Suzana Gajić Srbija je bogatija za još jednog sugrađanina, i pri tom ne mislim na bebe koje su se rodile. Mislim na Stivena Sigala, koji je posle dva boravka u našoj zemlji dobio naš pasoš. Njemu se svidela … Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod 05 Emisije na Radio Beogradu 202, Ustanak\t| Označeno sa beograd 202, crtica, crtica 202, državljanstvo, pasoš, radio 202, radio beograd 202, srbija, Stiven Sigal, suzana gajić, turisti, ustanak, ustanak 202\t| Ostavite komentar


Marko će biti prvi Srbin u NHL | Mačva zdravog razuma\nNaslovna Sport Marko će biti prvi Srbin u NHL\nMarko će biti prvi Srbin u NHL\nMarko Stojkov je nepoznanica za one koji hokej na ledu prate površno, ali oni koji se malo više interesuju o ovoj igri znaju da preko “bare” ima dosta kvalitetnih igrača srpskog porekla, a jedan od njih je upravo Stojkov. Rođen je 2004. godine u Kanadi, a tamo teško da ćete se baviti nekim drugim sportom osim hokejom na ledu.\nMarko, da li je u tvojim dečačkim danima morala da postoji neka posebna ljubav za ovaj sport ili je to, kako kod Kanađana biva, bilo samo pitanje vremena kada ćeš prvi put stati na klizaljke?\n– „Postojala je neka ljubav prema hokeju od onog trenutka kada sam prvi put video decu sa hokejaškim štapovima. Ja sam pomislio da su to neki vitezovi i hteo sam i ja da budem mali vitez. Ustvari, to nisu bili vitezovi, nego su to bili hokejaši!“\nKakva je konkurencija u tim početnim koracima na ledu, tj. koliko se teško probijati do boljih i viših selekcija jer znamo da u Kanadi skoro svi žele da igraju hokej?\n– „Jako je teško postati vrhunski hokejaš zato što postoji puno hokejaša u mlađim kategorijama. Iskreno, ja sam pokazivao talenat od mlađih dana i to mi dalo mogućnost da igram visok nivo hokeja.“\nKo ti je u tom periodu bio najveći uzor?\n– „U tom periodu, moji mama i tata su bili moji najveći uzori. Oba roditelja su se bavila sportom, tako da su mi davali podstrek da istrajem u tome što volim.“\nImam jedno škakljivo pitanje. Pošto i sam imam kćerke koje su se bavile nekim drugim sportom, znam da se, barem na našim područjima bivše države, roditelji nekada mešaju u sve, pa čak znaju stvari bolje i od trenera. Kakav je odnos u Kanadi po tom pitanju?\n– „Uopšte nije škakljivo pitanje. Istina je da se roditelji jako mešaju u sve. Ali u jačim ligama treneri su plaćeni za svoj rad, tako da roditelji nemaju nikakvu kontrolu.“\nPre nego ćemo uraditi ovaj intervju, naveo si mi šta si sve uradio u Kanadi, gde si igrao i koje si uspehe postigao. Ali hajde, reci ti našim vernim čitateljima malo više o tom periodu u Kanadi, o sebi, svojim uspesima.\n– „Do sada sam imao vrlo uspešnu karijeru. Igrao sam za sve moguće i najjače kanadske selekcije. Osvojio sam najjaču omladinsku ligu u Kanadi 4 puta. Bio sam 4 puta Plej of šampion. Bio sam dva puta prvak sveta u hokeju i osvojio sam sve moguće i najjače turnire sa mojim klubom. Bio sam i dosta puta MVP turnira. Bio sam i jedeini Srbin draftovan u OHL (Ontario hokejaška liga). Tim koji me draftovo se zove Piterborouh Petes. Sa 16 godina sam bio jedini Srbin i jedini Kanađanin koji je potpisao trogodišnji ugovor sa Frolunda Indiansima iz Geteborga, Švedska.“\nJedan naš forumaš pita koliko uopšte košta hokej u Kanadi ili barem taj nivo što si tamo igrao?\n– „Hokej je relativno skup sport. Jedna sezona obično košta u proseku oko 20,000 kanadskih dolara.“\nPosle Kanade odlaziš u Švedsku u Geteborg. Koji su razlozi tog odlaska u Evropu i kako si se snašao u Švedskoj?\n– „Glavni razlog je zbog situacijom sa korona virusom. Zbog koronavirusa mi nije dozvoljeno da idem za Sjedinjene Države da tmo igram. Prema tome morao sam da nađem drugu opciju koja je na kraju ispala i najbolja opcija. Super se snalazim u Švedskoj. Svi su me odlično prihvatili i njima je drago što sam deo tima i deo njihove organizacije.“\nKada porediš Kanadu i Švedsku, a obe su hokejaške zemlje, koje su po tebi najveće razlike te dve škole hokeja?\n– „Kanada i Švedska imaju drugačije stilove igre. Najveći fokus u Švedskoj je odbrana i da se igra kao tim. Timska igra je pod brojem jedan, kao pravilo njihovog hokeja. U Kanadi se igra više na brzini i više se insistira na fizičkoj igri.“\nPretpostavljam da te je lok daun doveo u Srbiju i Zvezdu?\n– „Jeste, hokejaška sezona u Švedskoj je otkazana zbog korona virusa. Morao sam da nađem mesto gde ću da treniram i došao sam u Zvezdu.“\nTrenirajući sa seniorima Zvezde i juniorima Red Tima, reci nam kako ocenjiješ nivo hokeja u Srbiji što se tiče seniora i juniora i koliko zaostajemo za Kanadom, Švedskom?\n– „Trenirajući sa seniorima i juniorima Crvene zvezde, došao sam do zaključka da i pored toga što hokej nije jedan od “velikih” sportova u Srbiji, postoji visok nivo talenta za ovaj sport. Momci koji igraju zaista daju sve od sebe, vole ovaj sport, ali je to još uvek nedovoljno za neke vrhunske rezultate. Ovde su potrebni stučnjaci i sistem, a time bi se polako smanjivao zaostatak za zemljama kao što su Kanada i Švedska. Tim zemljama je hokej sport broj jedan, imaju uslove i ogromnu bazu igrača. Ovde je taj broj ograničen, pre svega zbog malog broja arena i tu je, po mom mišljenju, osnovna razlika. Mi smo sportska nacija, imamo neophodan talenat, a da imamo uslove kao razvijene hokejaške zemlje bili bi verovatno u rangu tih zemalja. Pogletajete Sloveniju, na primer. Tu možda leži najbolji odgovor na ovo pitanje.“\nPo tvom mišljenju, koji bi novo naši igrači mogli da igraju u Kanadi, pita opet naš verni forumaš FiMol i moli za iskren odgovor?\n– „Jako je teško da ti dam odgovor na to pitanje. Postoji mnogo faktora koji utiču na kvalitet jednog igrača. Kao što sam rekao, ovde je sasvim ograničen broj igrača i iz te male baze vrlo je teško stvoriti igrača koji je sposoban da igra na najvišem nivou hokeja u razvijenim hokejaškim zemljama. Ako generalizujemo odgovor, naši igrači su sposobni da igraju A i AA hokej u Kanadi ili diviziju 1 i 2 u Švedskoj.“\nKoliko je realno da uđeš jednog dana u NHL ili je kako kažu lakše dobiti na lotu nego li ući u NHL?\n– „U mom slučaju, izgledi su vrlo realni jer sam već u NHL sistemu i praćen sam od strane NHL Central Skautinga. Time su moje šanse povećane u toj meri što sam u maloj grupi igrača kojima se predviđa NHL karijera. Vrlo je bitna sledeća godina i kako ću da je odigram jer je to najbolji preduslov za više mesto na NHL draftu. Praćen sam od strane Kolumbus Blu Džeketsa i Arizona Kojota.“\nKako vidiš svoju reprezentativnu karijeru i šta misliš koji su ti dometi?\n– „Moja reprezentativna karijera je naravno vezana za Kanadsku reprezentaciju. Biće veoma zanimljivo videti kako će se to dalje odvijati jer po novim pravilima IIHF-a profesionalci iz NHL-a neće učestovati na najvećim svetskim takmičenjima.“\nS tobom u Beogradu i Zvezdi je bio i Koča Delić, još jedan izuzetan mladi hokejaš sa naših prostora. Da li si imao priliku da igraš sa njim tj. protiv njega i kako ti se on čini?\n– „Koča i ja smo odrasli zajedno i puno puta smo igrali zajedno, kao i jedan protiv drugog. On je definitivno jedan od najboljih igrača sa kim sam igrao i kad igram protiv njega, jedan je od najtežih igrača za čuvanje.“\nKolika je populacija mladih hokejaša srpskih korena u Kanadi i Sjedinjenim Državama i da li po tebi ima šanse da neki od njih zaigraju za naš klub/klubove i reprezentaciju?\n– „U Kanadi nema ba puno hokejaša sa srpskim korenima. Ali verujem da ima više srpskih igrača u Sjedinjenim Državama i po Evropi. Iskreno, ne znam da li bi igrali za Crevenu zvezdu ili za srpsku reprezentaciju, ali ja sam siguran da imaju kvaliteta da igraju za Zvezdu i za reprezentaciju.“\nZa kraj, naš forumaš FiMol postavlja još jedno pitanje: Kako ti se u Srbiji sviđaju hrana i devojke?\n– „Meni je srpska hrana najbolja na svetu. Pogotovo kada moja baba napravi njen specijalitet, pljeskavice i domaći kajmak. Srpske devojke su mnogo lepe i možda najlepše na svetu.“\nHvala Marko na odvojenom vremenu i puno sreće u nastavku karijere. Nadamo se da ćeš jednog dana zaigrati i za seniore Crvene zvezde.\n– „Hvala puno!“\nPrethodni tekstBogatić: Opština bez načelnika!\nSledeći tekstREM se žali na „Mentalno razgibavanje“!


GIGATRON PRIME ENERGY R168G240S570R - Gigatron računari | Gigatron\nGIGATRON PRIME ENERGY R168G240S570R AMD Ryzen 5, 8GB DDR4 2666 MHz, 240GB SSD, AMD Radeon RX 570\nGigatron - Gigatron računari - GIGATRON PRIME ENERGY R168G240S570R -\nKonfiguracija koja još uvek može da pokrene sve igre u 1080p korektno. Svaka preporuka.\nKućište i napajanje.\nCena u odnosu na kvalitet je sasvim korektna, dobije se računar koji će služiti bar još 5 godina za sve što izađe...\nBučniji nego inače.\nPozdrav, zanima me koje je marke RAM memorija?\nPoštovani, u pitanju je Kingston 8GB DDR4 2666MHz - KVR26N19S8/8BK.\nmoze li racunar da se kupi na rate preko kartice?\nCUTIE CAR cutie car shopkins set - ME57264 Set, Univerzalno, 5+ godina, Plastika, metal\nBEST LUCK Dinosaur Planet Velociraptor Figura, Univerzalno, 3+ godina, Plastika


Upravljanje migracijama i finansiranje sigurnije Evrope: 2,4 milijarde eura podrške državama članicama - informativa.ba\nBiznis EU Upravljanje migracijama i finansiranje sigurnije Evrope: 2,4 milijarde eura podrške državama članicama\nUpravljanje migracijama i finansiranje sigurnije Evrope: 2,4 milijarde eura podrške državama članicama\nKomesar za migracije, unutrašnje poslove i građanstvo Dimitris Avramopoulos - Foto: Informativa.ba\nEvropska komisija prošlog je mjeseca odobrila 23 višegodišnja nacionalna programa u okviru Fonda za azil, migracije i integraciju (FAMI) i Fonda za unutrašnju sigurnost (FUS). Ukupna sredstva za dogovorene programe iznose oko 2,4 milijarde EUR za razdoblje 2014. – 2020. Novac će se sada moći dodijeliti državama članicama koje su najizloženije velikim migracijskim tokovima, poput Grčke i Italije, te drugim državama članicama EU-a koje se suočavaju sa tim problemom. Komisija intenzivno sarađuje sa državama članicama kako bi osigurala da se sredstva EU-a odmah isplate. U martu su već odobrena 22 nacionalna programa, a dodatnih 13 programa odobrit će se kasnije ove godine.\nKomesar za migracije, unutrašnje poslove i građanstvo Dimitris Avramopoulos izjavio je: Države članice u posljednje se vrijeme suočavaju sa novim izazovima u području migracija i sigurnosti pa Komisija poduzima mjere u duhu solidarnosti. Evropskim migracijskim programom i programom sigurnosti Komisija poduzima ambiciozne korake za poboljšanje upravljanja migracijama, poticanje saradnje i stvaranje sigurnije Evrope za naše građane u pogledu organiziranog kriminala i terorizma. Nacionalnim programima koje je Komisija odobrila pruža se znatna finansijska pomoć državama članicama za rješavanje tih izazova. Odlučno nastavljamo provoditi solidarnost u praksi.\nSredstvima iz FAMI-ja podupiru se nacionalni napori na povećanju kapaciteta za prihvat, usklađivanju postupaka azila sa normama Unije, integraciji migranata na lokalnom i regionalnom nivou te povećanju učinkovitosti programa povratka. Sredstva iz FUS-a dopuna su nacionalnim naporima za poboljšanje upravljanja granicama i nadzora nad njima u državama članicama (posebno upotrebom modernih tehnologija). Finansijska sredstva FUS-a upotrebljavaju se i za prekograničnu saradnju u provedbi zakona i jačanje kapaciteta država članica da učinkovito upravljaju sigurnosnim rizicima, kao što su terorizam i nasilna radikalizacija, trgovina drogom, kibernetički kriminal, trgovina ljudima i drugi oblici organizovanog kriminala.\nOsim osnovnih dodijeljenih sredstava (vidjeti Prilog x.), većina nacionalnih programa dopunjuje se dodatnim iznosima dostupnima za provedbu posebnih transnacionalnih mjera. One mogu obuhvaćati projekte zajedničkog povratka i reintegracije u okviru FAMI-ja ili uspostavu konzularne saradnje u okviru FUS-a. Dodatna sredstva u okviru FUS-a uložit će se i u kupnju krupne opreme koja će biti stavljena na raspolaganje Frontexu. Taj će resurs biti dostupan za zajedničke operacije kad god bude potrebno. Uz to, gotovo 37 milijuna eura dodijelit će se za programe FAMI-ja kao podrška programu Unije za preseljenje u razdoblju 2014. – 2015.\nKomisija radi na brzom odobrenju preostalih nacionalnih programa. Sa ukupnim proračunom od gotovo sedam milijardi eura za FAMI i FUS za razdoblje 2014. – 2020., ti su fondovi glavni finansijski instrument EU-a za ulaganje u otvorenu i sigurnu Evropu.\nRad EU-a u području migracija i unutrašnjih poslova podupiru Fond za azil, migracije i integraciju te Fond za unutrašnju sigurnost.\nFond za azil, migracije i integraciju pridonosi učinkovitom upravljanju migracijskim tokovima i razvoju zajedničkog pristupa azilu i migracijama.\nFond za unutrašnju sigurnost (koji se sastoji od instrumenta za granice i vize te za policijsku saradnju i upravljanje krizom) pomaže u osiguravanju visokog nivoa sigurnosti i sprečavanju kriminala u Uniji, a istodobno omogućuje zakonito putovanje i osigurava stabilno upravljanje vanjskim granicama Unije.\nU okviru višegodišnjih strateških nacionalnih programa dodjeljuje se 85 % sredstava tih fondova, predviđenih za razdoblje 2014. – 2020. Nakon odobrenja Komisije programe pripremaju, provode, nadziru i ocjenjuju nadležna tijela u državama članicama, u partnerstvu sa relevantnim dionicima u tom području, uključujući civilno društvo. Programi za preseljenje i premještanje koje je Komisija nedavno predložila, a Vijeće poduprlo, provodit će se u okviru nacionalnih programa FAMI-ja.\nPreostalim sredstvima, koja čine oko 15 % ukupnih sredstava, upravlja Komisija na temelju pojedinačnih programa rada. Upravo se tim Komisijinim programima rada finansiraju mjere Unije i hitna pomoć državama članicama.\nKomisija je proteklih sedmica odobrila 23 nacionalna programa: sedam programa u okviru FAMI-ja (Kipar, Grčka, Italija, Poljska, Slovačka, Španija i Švedska) i 16 programa u okviru FUS-a (Austrija, Bugarska, Kipar, Estonija, Finska, Grčka, Irska, Italija, Litva, Luksemburg, Mađarska, Malta, Portugal, Rumunija, Slovenija i Španija). Ranije ove godine Komisija je odobrila 22 nacionalna programa: 17 programa u okviru FAMI-ja (Austrija, Belgija, Bugarska, Češka, Estonija, Finska, Francuska, Litva, Luksemburg, Mađarska, Malta, Nizozemska, Njemačka, Portugal, Rumunija, Slovenija i Ujedinjeno Kraljevstvo) i pet programa u okviru FUS-a (Belgija, Češka, Danska, Francuska, Njemačka). Kasnije tijekom 2015. godine bit će odobreno preostalih 13 nacionalnih programa.\nOznake: #Evropska komisija #Upravljanje migracijama #finansiranje #EU #FAMI #FUS #Dimitris Avramopoulos


maline Archives - Portal NAŠE SELO\nPiše: dr Aleksandar Leposavić Viša prosečna temperatura vazduha u februaru i martu dovela je do akumulacije efektivnih temperatura iznad 5°C, što doprinosi znatno ranijem kretanju vegetacije svih voćarskih kultura, nego što je uobičajeno u našim agroekološkim uslovima. Takođe, visoke temperature, praćene niskom relativnom vlažnošću vazduha u periodu mart – maj uslovile su ubrzani protok i […]\nUz kašnjenje kreće intenzivnija berba maline polke u kraljevačkom kraju, koja je inače dominantna u ovim krajevima. Ekspanzija gajenja dugorodnih plodova počela je pre desetak godina solidno ponuđenom cenom. Bračni par Marenović iz Konareva su najstariji proizvođači crvenog zlata na području Kraljeva. Koji su bili motivi u priči koja sledi….Kada nešto želite….\nPosted on July 22, 2021 October 9, 2021 Author Sonja Cvetković\tComment(0)


eKapija | Jedinstvena poljoprivredna mašina iz Austrije - Rezač za bale garantuje snažan i potpun rez (VIDEO)\nIzvor: Agroklub | Četvrtak, 14.03.2019.| 15:27\nJedinstvena poljoprivredna mašina iz Austrije - Rezač za bale garantuje snažan i potpun rez (VIDEO)\nKompanija GÖWEIL razvila je specifičan rezač za bale težine 400 kg, koji garantuje pouzdan i snažan rez, a idealan je za manje traktore.\nOd 1988. godine kompanija GÖWEIL proizvodi visokokvalitetan asortiman tehnologije za baliranje i odmotavanje bala. Sve mašine i oprema projektovani su, razvijeni i proizvedeni isključivo u fabrici u Kiršlagu (Kirchschlag), u Austriji.\nTokom poslednjih nekoliko decenija, GÖWEIL se dokazala u proizvodnji poljoprivrednih mašina. Kako se veliki dio njihovih proizvoda izvozi, GÖWEIL mašine i oprema postali su poznati i široko se primenjuju u cijelom svijetu. Svi proizvodi kompanije GÖWEIL prate najnovija dostignuća i osmišljeni su tako da odgovaraju individualnim zahtevima farmera.\nRazvili su i specifični rezač za bale idealan za farme koji je jednostavan za korišćenje. Patentirane kuke na GÖWEIL rezaču uhvatiće foliju svaki put, što znači 100% uspjeha pri rezanju bala za hranjenje stoke. Farmeri koji ga redovno koriste ističu da ga je lakše koristiti na manjim traktorima.\nTežina mašine je 400 kg, a mjera bala koje može nositi i rezati je 0,9-1,6 metara. Osim što osigurava pouzdan i snažan rez, nazubljeni nož garantuje da će bala biti isečena do kraja.\nsekač za bale sena


Kina naredila: Iz svake kompanije najmanje 10 odsto električnih automobila | Novosadski informativni portal 021\nKina naredila: Iz svake kompanije najmanje 10 odsto električnih automobila\nKina je pojačala pritisak na proizvođače da ubrzaju razvoj električnih automobila povećanjem norme planirane za prvu godinu.\nInfo 01.10.2017. | 15:56\nTo je najnovija mera vlade koja želi da Kinu učine liderom u tehnologiji električnih automobila, jer ta vozila vidi kao način da se smanji ogromna zagađenost u gradovima, ali i da se napravi uspešna industrija.\nPrema propisima koje je kasno sinoć saopštilo Ministarstvo industrije i informacione tehologije, minimalna kvota će se 2020. povećati na 12 odsto. Oni koji ne ispune kvote, plaćaće taksu od koje će se finansirati oni koji u tome uspeju.


Sigmakom.com - Nož (1967)\nMisteriozno ubistvo mladog pevača zabavne muzike u koje je upleteno nekoliko ličnosti, dugo predstavlja nerešivu...More\nMisteriozno ubistvo mladog pevača zabavne muzike u koje je upleteno nekoliko ličnosti, dugo predstavlja nerešivu zagonetku za iskusnog islednika. On upoznaje svet muzičara, producenata gramofonskih ploča, manekena i kockara, upadajući povremeno u opasne situacije, da bi na kraju otkrio ubicu u ličnosti u koju niko nije sumnjao ...\nScenario i rezija: Živorad (Žika) Mitrović\nScenografija: Jovan Radić\nPrvo prikazivanje: 10.4.1967.\nVelimir ’Bata’ Zivojinović, Ljubiša Samardžić, Rade Marković Less\nNož, 1967, Triler, Živorad Žika Mitrović, FRZ, Beograd, Miljenko Prohaska, Branko Ivatović, Jovan Radić, Jugoslavija, Srbija, Katarina Stojanović, Widescreen, crno-beli, Velimir ’Bata’ Zivojinović, Ljubiša Samardžić, Rade Marković\nAsterix Gal (1967)...\nLetovi koji se pamte (1967)...


Kamatica: Koliko Leks Specijalis košta običnog čoveka u Srbiji - MediaSfera\nKamatica: Koliko Leks Specijalis košta običnog čoveka u Srbiji\nNacrt zakona o konverziji stambenih kredita indeksiranih u švajcarskim francima usvojen je 16. aprila a sednici Vlade Srbije, nakon čega će biti upućen u skupštinsku proceduru, saopštila je Vlada.\n„Predviđeno je da se preostali deo duga konvertuje u evre, kao i da iznos dobijen konverzijom bude umanjen za 38 odsto. Dodatno olakšanje predstavlja i činjenica da seobračunkonverzije vrši na iznos bez zateznih kamata“, istakao je Mali i zahvalio svim učesnicima pregovora.\nPrema prvim procenama, budžet Srbije će ovakvo rešenje koštati bar 80 miliona evra.\nPortal „Kamatica“ pozabavio se pitanjem koliko će sve to koštati običnog građanina koji radi i plaća porez a od čijih para će se na kraju ovo i platiti.\nKako piše „Kamatica“, računica je sledeća:\nKako su prethodnih dana preneli mediji, iz državnog budžeta će biti izdvojeno 11 milijardi, tačnije 11.686,680,000 dinara. Kada ovaj iznos podelimo sa 2.143,120 zaposlenih, koliko ih trenutno ima prema podacima Državne službe za zapošljavanje, dolazimo do cifre od 5.453 dinara.\n“Kamatica” je izračunala da se za ovaj novac (11 mlrd) može se kupiti čak 198 aparata za magnetnu rezonancu najvišeg kvaliteta. Za taj novac bi moglo 55 mesta u Srbiji obogatiti grandioznom fontanom kao što je ona na beogradskoj Slaviji. Dakle svaki zaposleni građanin će platiti 5.453 dinara za usvojeni leks specijalis.\nS obzirom da rešavanje ovog problema nije planirano budžetom odlučeno je da se država zaduži tako što će emitovati obveznice i tako namiriti preuzete obaveze. „Kamatica“ dalje navodi da ovo rešenje nije najbolje. Kada iz medija iščeznu naslovi o švajcarcima pojaviće se o izvršiteljima koji izbacuju iz stanova.\nProblem prezaduženih građana je problem koji nema indeksaciju u nekoj valuti. Prezaduženih ima u dinarima, evrima i švajcarcima. Bez mehanizma rešavanja prezaduženih klijenata banke nemaju problem da prezadužuju svoje klijente jer su upravo dobile potvrdu da će to kad – tad platiti država, zaključuju iz „Kamatice“.\nTagoviKamatica krediti Leks Specijalis porez švajcarci\nZbog mitinga „Budućnost Srbije“ zatvaraju se ulice oko Skupštine


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ostali sportovi / position=622\nPRIJESTONICA Završeno prvenstvo Crne Gore u šahu Šezdesetpeto pojedinačno prvenstvo Crne Gore u šahu za muškarce i pojedinačno prvenstvo Crne Gore u šahu za žene, završeno je danas u hotelu “Grand” na Cetinju... 28. 07. 2013. 18:29 >> 18:29 Komentari 0\nVN MAĐARSKE Prva pobjeda Hamiltona u sezoni Britanac Luis Hamilton pobjednik je trke za Veliku nagradu Mađarske. Vozač Mercedesa je tako došao da prve pobjede u tekućoj sezoni (ujedno i u Mercedesu) i četvrtoj ukupno na stazi "Hungaroring" u karijeri... 28. 07. 2013. 16:38 >> 16:38 Komentari 1\nBALKANSKO PRVENSTVO Perunović bronzana na 3000 metara Crnogorska atletičarka Slađana Perunović osvojila je bronzanu medalju u trci na tri hiljade metara na seniorskom prvenstvu Balkana u bugarskoj Staroj Zagori... 27. 07. 2013. 20:40 >> 20:40 Komentari 1\nVN MAĐARSKE Hamilton "oteo" pol poziciju Fetelu Vozač Mercedesa, Luis Hamilton, bio je najbrži na današnjim kvalifikacijama za Veliku nagradu Mađarske koja se vozi u nedelju na stazi Hungaroring kraj Budimpešte... 27. 07. 2013. 16:14 >> 16:14 Komentari 0\nPODIŽE FORMU Bolt kao munja u Londonu Najbrži čovjek planete, Usein Bolt, bio je u centru pažnje na mitingu Dijamantske lige u Londonu, gdje je postavio najbolje vrijeme sezone u trci na 100 metara. Stazu je pretrčao za 9,85 sekundi... 27. 07. 2013. 09:42 >> 11:26 Komentari 0\nŽELI NAJBRŽI TIM Horner: Dva kandidata za zamjenu Vebera Šef F1 tima Red Bul Kristijan Horner je rekao da su ostala samo dva kandidata da zamijene Marka Vebera sljedeće godine... 26. 07. 2013. 21:56 >> 21:56 Komentari 0\nAUSTRIJA VOLI TRKANJE Lauda: Povratak F1 sjajna stvar Legendarni vozač formule 1 Niki Lauda bio je presrećan kada je čuo da će se najbrži karavan vratiti u Austriju... 25. 07. 2013. 20:57 >> 20:57 Komentari 0\nSJUTRA NA CETINJU Boks: Roganović protiv Milenkovića Na Cetinju će sjutra veče biti održana bokserska revija tokom koje će se crnogorski borac Dragan Roganović boriti za titulu WBC Silver CISBB prvaka u srednjoj kategoriji protiv srpskog boksera Gorana Milenkovića,najavljeno... 25. 07. 2013. 14:53 >> 14:53 Komentari 0\nOLAKŠANJE ZA FANOVE Bolt: Potpuno sam čist Olimpijski šampion i svjetski rekorder u sprintu, Jamajčanin Usein Bolt, odbacio je optužbe za doping koje su se pojavile nakon što su na testu su pali Boltov zemljak Asafa Pauel i Amerkanac Tajson Gej... 25. 07. 2013. 14:34 >> 15:16 Komentari 0\nATLETIKA Erović odredio spisak za Balkansko prvenstvo Selektor atletske reprezentacije Crne Gore Osman Erović objavio je danas spisak takmičara koji će nastupiti Balkanskom prvenstvu za mlađe juniore u turskom gradu Edirneu... 24. 07. 2013. 23:47 >> 23:47 Komentari 0\n16:10 Kadeti pobijedili Makedoniju


Sponsorship Archives - ELTA (English Language Teachers' Association) Serbia\nPostanite Prijatelji 15. ELTA Konferencije\nOctober 25, 2016 March 22, 2017 Admin\nUdruženje nastavnika engleskog jezika – ELTA priprema jubilarnu 15. konferenciju u maju 2017. godine. Kao članica najvećih međunarodnih udruženja, IATEFL i TESOL, čiji je cilj unapređivanje nastave stranih jezika, ELTA prati sva dostignuća u ovoj oblasti u svetu. Udruženje okuplja nastavnike i profesore engleskog jezika, kao i stručnjake u oblasti nastave stranih jezika. U saradnji sa Američkom ambasadom, Britanskim savetom i brojnim domaćim i stranim izdavačkim kućama, prošlogodišnja ELTA konferencija brojala je više od 400 zadovoljnih učesnika.\nKao neprofitnom udruženju, značila bi nam Vaša podrška u organizaciji ovako važnog događaja. Ovom prilikom, nudimo Vam mogućnost da postanete ELTA partner i da se na taj način promovišete na predstojećoj konferenciji. Ukoliko se odlučite za jedan od sponzorskih paketa u nastavku, postajete Prijatelji ELTA Konferencije, na čijem svečanom otvaranju ćete zvanično biti pomenuti. O pogodnostima koje stičete ovom prilikom, možete saznati u tabeli u nastavku.\nUkoliko želite da se dodatno informišete o ovoj prilici za sponzorisanje ELTA konferencije, ili imate dodatnih ideja, možete da nam pišete na imejl office@elta.org.rs. Radi blagovremenog planiranja aktivnosti za predstojeću konferenciju, molimo Vas da nam svoj odgovor pošaljete najkasnije do 28. aprila 2017. godine.\n14th ELTA Serbia Conference from ELTA Serbia on Vimeo.\nOctober 9, 2016 March 22, 2017 Admin\nUdruženje nastavnika engleskog jezika – ELTA je neprofitno udruženje koje postoji i vredno radi od 2003. godine. Iz godine u godinu, sa velikim uspehom, organizujemo programe za stručno usavršavanje nastavnika i profesora engleskog jezika. Najveći događaj predstavlja godišnja međunarodna konferencija koja broji više stotina stranih i domaćih gostiju i predavača iz celog sveta.\nU maju 2017. godine, slavimo jubilarnu petnaestu konferenciju. Kao neprofitnom udruženju, mnogo nam znači Vaša podrška kako bismo bili u mogućnosti da organizujemo jedan ovako veliki i važan događaj.\nUkoliko ste zainteresovani da budete jedan od naših sponzora, pogledajte tabelu u prilogu, u kojoj su navedene kategorije sponzorstva i ono što njime dobija Vaša ustanova. Radi blagovremenog planiranja aktivnosti za predstojeću konferenciju, molimo Vas da nam svoj odgovor pošaljete najkasnije do 28. aprila 2017. godine.\nSvi zainteresovani za saradnju, mogu da kontaktiraju Branku Dečković, potpredsednicu Udruženja, na i-mejl vicepresident@elta.org.rs ili kancelariju u Beogradu na i-mejl office@elta.org.rs.


Ulaznice se mogu pazariti po ceni od 200 dinara, a posetioci će biti u prilici da učestvuju u nagradnoj igri i osvoje neke od nagrada.\nNakon dve vezane pobede u KLS i Drugoj ABA ligi, pred trenerom Dinamika Mirom Alilovićem je težak ispit.\n- Borac je od početka sezone pokazao da ima odličnu ekipu koju krasi velika energija, odlična odbrana, skok, kao i lepa i jednostavna igra. Ukoliko želimo da ostvarimo dobar rezultat moramo da damo svoj maksimum i da igramo čvrsto i pametno. Pridošlicama Pašajliću i Šaliću se priključio i Mert Akaj, tako da i dalje uigravamo ekipu, ali smo imali dovoljno vremena za pripremu utakmice, tako da očekujem da budemo na visini zadatka - izjavio je trener Dinamika.\nPrvotimac Dinamika Aleksandar Sokolović u najavi meča je istakao:\n- Imali smo dva dana više za pripremu utakmice od ekipe Borca. Sigurno je da je naša utakmica derbi ovog kola i spremni smo, voljni i željni da pokažemo svoj kvalitet. Da bi se to desilo moramo da damo sve od sebe. Želim sreću i nama i našim gostima, pa neka pobedi bolji.\nBlagajna u Hali Sportova „Ranko Žeravica“ biće otvorena sat vremena pre početka utakmice, a dobitnici nagrada će biti proglašeni tokom poluvremena.


Karadžić bi s Billom Clintonom razgovarao o Hrvatskoj - tportal\nZadnja izmjena 11.07.2012 18:04\nObjavljeno 11.07.2012 u 18:01\nBivši predsjednik bosanskih Srba Radovan Karadžić, kojemu se pred Haaškim sudom sudi za genocid i druge ratne zločine u BiH, zatražio je izdavanje subpoene bivšem američkom predsjedniku Billu Clintonu kako bi ga prisilio da podijeli s njegovom obranom svoja saznanja o navodnim pošiljkama oružja za bosanske muslimane preko Hrvatske\nO pitanju navodnog krijumčarenja oružja za\nmuslimane u vrijeme UN-ova embarga na oružje 1994.-95. Karadžićeva obrana već je uz pomoć subpoena razgovarala s bivšim šefom HIS-a Miroslavom Tuđmanom i bivšim pomoćnikom ministra obrane Vladimirom Zagorcem u Zagrebu, no Karadžić se u podnesku požalio da su dvojica bivših hrvatskih dužnosnika zanijekala da imaju ikakva saznanja o pošiljkama oružja za bosanske muslimane, dok je bivši američki veleposlanik u Hrvatskoj Peter Galbraith odbio razgovor s predstavnicima njegove obrane. Karadžić je naveo i kako nije ni na druge načine uspio dokazati da je oružje išlo preko Hrvatske iako je takve dokumente tražio od Hrvatske, BiH, Irana, Turske i SAD-a.\nU podnesku Karadžić navodi da se 28. travnja 1995. tadašnji hrvatski predsjednik Franjo Tuđman zanimao preko Galbraitha rade li hrvatske vlasti na olakšavanju provoza oružja iz Irana u BiH, te je isti dan tijekom leta iz Washingtona za Kaliforniju na pogreb bivšeg američkog predsjednika Richarda Nixona predsjednik Clinton odlučio da se Tuđmanu kaže kako Galbraith ne raspolaže 'nikakvim instrukcijama' po tom pitanju, a što je značilo, dodaje Karadžić, da se SAD ne protivi pošiljkama oružja. Ta je poruka prenesena dan kasnije, dodaje se u podnesku.\nNakon toga, tvrdi Karadžić, 'ogromna količina oružja' putovala je iz Irana i drugih zemalja preko Hrvatske u ruke bosanskih muslimana. U podnesku se navodi i da je 16. kolovoza 1995. predsjednik Clniton u regiju poslao izaslanstvo predvođeno visokim američkim dužnosnikom Richardom Holbrookeom s inicijativom za okončanje rata. Američki dužnosnici izvijestili su čelnike regije da će SAD, ako mirovni pregovori propadnu i UN se povuče iz BiH, biti pripravna vojno pomoći Federaciji BiH oružjem, obukom i potporom, kao i NATO zračnim udarima tijekom devet mjeseci dok vojne snage Federacije ne ojačaju. Kao dokaz tome Karadžić je priložio transkript razgovora američkog izaslanstva s hrvatskim predsjednikom Tuđmanom na Pantovčaku toga dana.\nUpravo tu američku ponudu Karadžić je proglasio povodom da muslimani insceniraju srpski napad na sarajevsku tržnicu Markale za što je Karadžić optužen i tako, po njegovim tvrdnjama, isprovociraju zračne udare NATO-a na Srbe.


UHC Alligator Malans rezultati uživo, raspored utakmica i ostali rezultati - Floorball - SofaScore\nUHC Alligator Malans rezultati uživo, raspored i rezultati - Floorball\nO UHC Alligator Malans\nUHC Alligator Malans rezultati uživo (i video prijenos utakmice uživo - live stream), raspored mečeva i floorball rezultati za sva natjecanja u kojima UHC Alligator Malans nastupa. UHC Alligator Malans i Chur Unihockey igraju sljedeću utakmicu 31. sij 2021. u National League.\nKad utakmica započne, moći ćete pratiti UHC Alligator Malans v Chur Unihockey rezultati uživo, ažurirane bod po bod. Statistika se ažurira na kraju utakmice. UHC Alligator Malans i Ad Astra Sarnen su igrali/le prethodni meč u sklopu natjecanja National League, meč je završio s rezultatom - . Tab "Utakmice" za UHC Alligator Malans prikazuje zadnjih 100 utakmica iz sporta Floorball sa statistikama i prikazom pobjeda i poraza. Također, ovdje je prikazan raspored svih utakmica koje UHC Alligator Malans tek treba odigrati.\nFloorball rezultati uživo rezultati uživo i graf učinka i forme za tim UHC Alligator Malans omogućuju detaljno praćenje tima i predviđanje ishoda putem jedinstvenog algoritma koji se izračunava na osnovu zadnjih 10 utakmica, statistika, detaljnih analiza i naše vlastite ekspertize. Ovaj graf vam može pomoći u klađenju na utakmice tima UHC Alligator Malans, ali uzmite u obzir da SofaScore LiveScore ne preuzima nikakvu odgovornost za financijske i druge gubitke koji su izravno ili neizravno proizašli zbog oslanjanja na informacije preuzete s naše stranice.\nU detaljima utakmice nudimo vam link za gledanje online UHC Alligator Malans Chur Unihockey prijenos uživo, koje je omogućio U-TV. Ukoliko je za ovaj meč dostupan U-TV prijenos uživo, možete pratiti UHC Alligator Malans Chur Unihockey na Vašem računalu ili mobilnom uređaju - iPhone, iPad, Android ili Windows phone. Prava intelektualnog vlasništva za prijenose utakmice (streamove) najčešće su vezana na državnoj razini, te iz tog razloga je moguće da neki prijenosi ne budu dostupni na vašoj lokaciji.\nSofaScore Floorball rezultati uživo rezultati uživo dostupni su kao iPhone i iPad aplikacija, Windows phone aplikacija i Android aplikacija na Google Play trgovini. Ukoliko u tražilicu upišete "SofaScore", lako ćete nas pronaći u trgovinama svih mobilnih platformi. Instalirajte SofaScore aplikaciju i pratite sve UHC Alligator Malans mečeve uživo na Vašem mobilnom uređaju!


MEDIFLOXORAL,oralnirastvor,1x10ml MEDIFLOXORAL,oralnirastvor,1x100ml MEDIFLOXORAL,oralnirastvor,1x1 l\nMediflox oral, (100 mg/ml) enrofloksacin\ntovni pilići, roditeljski pilići lake i teške provenijencije i ćurke\n1 ml oralnog rastvora sadrži: Aktivna supstanca Enrofloksacin 100 mg Pomoćne supstance:\nKalijum hidroksid 85% 17.5 mg\nBenzil alkohol, prečišćena voda\nTerapija kolibaciloze, salmoneloze i infekcija uzrokovanih mikoplazmom.\nPre započinjanja terapije, proveriti osetljivost uzročnika na enrofloksacin pomoću antibiograma. Može doći do povećanja rezistentnosti u toku terapije, te bi pomenuti lek trebalo propisati posle sigurne bakteriološke dijagnostike i kad postoji rezistentnost na druge antibiotike.\nUkoliko ne dodje do poboljšanja kroz tri dana od početka terapije, indikovana je promena terapije.\nNe propisivati u slučaju rezistentnosti na druge hinolone, zbog ukrštene rezistencije. Kod fluorohinolona, postoji potpuno ukrštanje rezistencije.\nNe davati kokama nosiljama konzumnih jaja.\nNema sporednih efekata proizašlih od primene na vrstama za koje je lek registrovan i indikovan. Kao i fluorhinoloni, enrofloksacin ima štetno dejstvo na zglobove, posebno kod mladih životinja. Kao posledica, treba biti oprezan kod povećanja doze i dužine trajanja terapije.\nŽivina: tovni pilići, roditeljski pilići lake i teške provenijencije i ćurke.\nAdekvatna doza odnosno koncentracja preparata se određuje uzimajući u obzir dnevnu konzumaciju vode koja zavisi od kliničkog stanja jedinke.\nPilići: Opšta doza je 0.10 ml leka Mediflox oral po kg telesne težine (10 mg enrofloksacina / kg telesne mase), što se postiže aplikacijom 0,5 litara leka Mediflox oral (50 ppm enrofloksacina) na 1000 litara vode za piće, odnosno 12 kapi leka Mediflox oral na 1 l vode za piće, svaki dan, uzastopno tri dana.\nPrimenjuje se oralnim putem u vodi za piće.\nSvež rastvor praviti svaka 24 sata.\nKarenca za meso, jaja i jestiva tkiva: 10 dana.\nČuvati u originalnom pakovanju, na temperaturi do 25˚C Čuvati van domašaja dece.\nRok upotrebe posle prvog otvaranja: 3 meseca, na temperaturi do 25˚C.\nRok upotrebe posle razblaženja: 24 sata, na temperaturi do 25˚C.\nNe davati roditeljskim pilićima 14 dana pre pronošenja.\nUpotreba ovog proizvoda bi trebalo da je ograničena na slučajeve u kojima je uzročnik ispoljio rezistentnost na druge antibiotike, bakteriološke potvrde dijagnoze i testa osetljivosti bakterijskog uzročnika koji bi trebalo da bude gotov pre njegove upotrebe.\nUkoliko za tri dana od početka terapije nema poboljšanja, mora se promeniti indikovana terapija. Istovremena primena sa tetraciklinima i makrolidnim antibioticima može izazvati antagonistički\nefekat. Resorpcija enrofloksacina može biti smanjena ukoliko se primenjuje istovremeno sa supstancama koje sadrže magnezijum ili aluminijum.\nIstovremena aplikacija sa supstancama sa multivalentnim katjonima (antacidi, mleko ili zamena za mleko) smanjuje bioraspoloživost fluorohinolona.\nIzbegavati rukovanje sa proizvodom ukoliko postoji preosetljivost na fluorohinolone. Izbegavati kontakt sa očima i kožom.\nNe pušiti, jesti ili piti dok se rukuje proizvodom.\nUkoliko se posle izloženosti pojave promene na koži, treba konsultovati lekara. Inflamacija lica, usana ili očiju, ili respiratorne smetnje su mnogo ozbiljniji znaci koji zahtevaju urgentnu medicinsku pažnju.\nBilo koji neiskorišćeni veterinarski lek ili materijal kontaminiran veterinarskim lekom treba da bude uklonjen prema važećim zakonskim propisima.\nPakovanje: Bočica od 10 ml i 100ml, u kartonskoj kutiji, PE boca 1 l\nNačin izdavanja: Izdaje se na veterinarski recept\n323-01-0627-11-001 pakovanje 1x10ml\n323-01-0630-11-001 pakovanje 1x100ml\n323-01-0633-11-001 pakovanje 1x1000ml


Naš klub « Tennis Club White Star Belgrade\nTenski klub i škola tenisa White Star\nWhite star je osnovan 2007 godine i nastaje kao produkt dugogodišnjeg rada sa decom i takmičarima bivšeg igrača T.K. Partizan i trenera Zorana Mitića, dobitnika priznanja za uspešan rad sa mladim talentima 2007. godine od Teniskog saveza.\nTrenerski ispit za višeg teniskog trenera položio je u Novom Sadu 1992 godine, a kasnije diplomirao na fakultetu fizičke kulture u Beogradu 1995 godine.\nPočetne korake počeo je kao osmogodišnji dečak u T.K Parizan, gde je prošao tenisku školu, naprednu grupu i kasnije takmičar pod rukovodstvom trenera Mateje Jasovića i Radmila Armenulića. Učesnik na mnogim turnirima bivše SFRJ sa postizanjem dobrih i zapaženih rezultata sve do 1986 godine, kada je prestao da se bavi aktivno. Od 1989 godine počeo je da se bavi trenereskim poslom u T.K Partizan gde je radio prvo sa teniskom školom, pa kasnije uspešno sa tamičarskom ekipom u saradnji sa Jelenom Genčić u kategoriji 12,14,16 godina, gde su bili uspešni takmičari bivši ATP igrač Nikola Gnjatović državni prvak u konkurenciji 12,14 godina. Nemanja Grković, Vlada Jovanović, Veljko Barjktarevic, Slobodan Ranković, Nemanja Stanković, Miroslav Nikolić, Marko Milosavljević koledž igrač i student i mnogi drugi.\nSada u svom klubu koji je osnovao radi sa teniskom školom i sa veoma uspešnim takmičarima, osvajačima mnogih turnira ranije u mlađim, a sada u starijim kategorijama kao sto su: Nemanja Mitić, Stefan Mitić, Rastko Ristić, Đura Opačić, Luka Stakić, Vojislav Đorđevic, Borislav Trebješanin, Ilija Savić, Petar Sikimić, Luka Gligorević, Nikola Pejdić, Anđela Todorović, Katarina Pavlović, Isidora Hrnjak, Tedora Gligorević, Natalija Popović iz Čačka trenira kod nas kada je u Beogradu. Takođe uspešni takmičari u mlađim kategorijama, osvajačima kao što su: Mihajlo Lasica, Pavle Dimitrijevic, Filip Glogovac, Lazar Nikolić, Andrej Krstić, Tadej Mihajlović, Teodora Ivanović, Sofija Rajić, Anđela Ražnatović, Teodora Milić, Andrea Noa Galin, Ivana Dimitrijević.\nU našem klubu igrali su isto tako: Stevan Lakičević, Vitomir Marković, Milenko Ducic, Anđela Serbek koji dan danas dolaze povremeno na sparing treninge i konsultacije.\nUčesnici tri godine za redom ekipnog prvenstva Srbije u konkurenciji 14,16,18 godina 2012. do 14 godina peti u Srbiji, 2013. do 14 i do 16 godina treći u Srbiji i 2014 god do 16 i 18 godina ponovo treći u Srbiji.


Da li će NATO ponovo intervenirati protiv Srbije | Srbija | Al Jazeera Balkans\n"Ako je Milošević znao da će NATO i u slučaju Kosova upotrebiti silu, zašto je ušao u rat u kom je poraz bio neminovan", piše autorEPA-EFE\nBombardovanje SR Jugoslavije koje je izveo NATO potpuno je slomilo srpski vojni potencijal i okončalo ratove devedesetih.\nIako je konkretan razlog intervencije Alijanse bilo zaustavljanje sistemskog nasilja nad etničkim Albancima na Kosovu, ono je bilo završna faza konsolidacije Zapada u rešavanju raspleta jugoslovenske krize. Pre toga, NATO je 1995. vojno angažovan i u BiH što je omogućilo potpisivanje Dejtonskog mirovnog sporazuma.\nDvadeset godina nakon vazdušnih napada Alijanse protiv Srbije postavlja se pitanje: da li je intervencija NATO-a doprinela okončanju sukoba na prostoru bivše Jugoslavije? I da li je moguće da se NATO na Zapadnom Balkanu zbog sličnih razloga ponovo angažuje?\nTri decenije od početka krvavog raspada bivše Jugoslavije mogu se izvlačiti pojedini zaključci i oni su obeshrabrujući: iako je rat zaustavljen silom i pred Međunarodni tribunal su bili izvedeni ključni akteri krvave jugoslovenske drame, do pomirenja nije došlo ni među državama, ni među narodima.\nNije došlo ni do suočavanja sa prošlošću, a svakodnevno pumpanje priče o mogućnosti novih konflikata i obnovi starih neprijateljstava govori o tome da u regionu nije uspostavljen ni stabilan i trajni mir.\nŠta više, na delu je svakodnevno sistemsko podrivanje autoriteta i presuda Međunarodnog tribunala. U javnom diskursu, posebno u slučaju Srbije i Hrvatske, dominantan je istorijski revizionizam Drugog svetskog rata koji se projektuje na ratove devedesetih, što na ovim prostorima ozbiljno ugrožava temelje evropskog antifašizma.\nU Srbiji, BiH i Hrvatskoj na vlasti su nacionalističke elite koje se održavaju na šovinističkim pričama i mržnji, a rad nacionalnih sudova za ratne zločine koji su trebali da finalizuju ono što je započeo Međunarodni tribunal potpuno su sputani. Posebno u Srbiji.\nUopšte nema nikakvog optimizma u tome što su u Srbiji, koja je bila glavni agresor u ratovima devedesetih, na vlasti naslednici zločinačke politike Šešelja i Miloševića. Vučić i Dačić su Zapadu lažno obećali da će biti odani evropskim integracijama i konačno rešiti problem Kosova.\nKosovo je ponovo postalo ključna reč za stabilnost Zapadnog Balkana, a srpski nacionalisti iz redova vlasti i opozicije jednako najavljuju da su spremni ponovo da se bore da ga zadrže u svojim granicama.\nAli kako to uraditi bez ponavljanja istih krvavih zločina?\nStvari nazvati pravim imenom\nTu se nameće hipotetičko pitanje: da li je 1999. godine nakon potpisivanja Kumanovskog sporazuma stvari trebalo nazvati svojim pravim imenom i od agresora SR Jugoslavije i Slobodana Miloševića tražiti da se ispuni odmah sve ono na čemu su se potrošile postpetooktobarske vlasti – od isporučivanja vojnih zločinaca u Hag do priznavanja Kosova i svih zločina počinjenih od strane srpskih snaga bezbednosti uključujući i genocid u Srebrenici?\nDa se sve to odigralo nekoliko decenija ranije, za vreme Hladnog rata, verovatno bi odgovor bio pozitivan. Međutim, na pragu XXI veka računalo se da su okupacija i prinuda nedemokratske metode i da nisu u skladu sa civilizacijskim dostignućima savremene Evrope.\nA ispalo je paradoksalno, upravo je demokratizacija, uz pomoć prinude na primeru SR Nemačke i Japana nakon Drugog svetskog rata, dala željene rezultate koji očigledno nisu uspeli u modernom dobu.\nPostoji još jedan važan paradoks, a to je da Srbija želi da se integriše u EU, ali da se ne učlani u NATO i da u tom procesu Alijansu smatra krvnim neprijateljem. Ova šizofrena situacija iz godine u godinu tiho eskalira.\nGeneralno na svaku godišnjicu bombardovanja većina medija u Srbiji u horu jednostrano izveštava prenoseći zvanične stavove državnog vrha: da se odigrala skoro ničim izazvana zločinačka agresija i da se Srbija za svoju slobodu samo herojski branila.\nI ni jednom rečju se u tim izveštajima ne pominju masovne deportacije i zločini prema kosovskim Albancima koji su jako dobro definisani u Rezoluciji 1199 Saveta bezbednosti UN iz septembra 1998. koju nije blokirala Ruska Federacija – sadašnja velika saveznica Srbije.\nU srpskom društvu odnos prema NATO-u ili izaziva agresivno protivljenje ili je potpuni tabu. Čak i oni koji su liberalno i proevropski orijentisani uglavnom će vam reći da je to nepravedna agresija koja uopšte nije bila neophodna.\nSrbija ne samo da NATO smatra neprijateljem, već je ona veliki saveznik Rusije u borbi protiv širenja NATO-a na bivše socijalističke države. To je prošle godine potvrdio Vučić komentarišući slučaj Makedonije i aspiracije njenih lidera da se ta zemlja integriše u Alijansu.\nŠta više, Srbija učestvuje u ruskom kreiranju nove arhitekture bezbednosti Evrope time što je proglasila vojnu neutralnost i kao posmatrač ušla u Organizaciju dogovora o kolektivnoj bezbednosti (ODKB) koju predvodi Moskva, a koja je svojevrsni pandan NATO-u na postsovjetskom prostoru.\nI ne samo da se niko od bivših socijalističkih država nije integrisao u EU na proruskoj politici, već su sve bivše komunističke države prvo postale članice Alijanse a tek onda EU. I to je nepisano pravilo. Nepisano pravilo poslednjih godina je i to da je članstvo u NATO-u svojevrsna privremena supstitucija za evropske integracije, posebno u slučaju Albanije, Crne Gore i Makedonije.\nSila kao univerzalni jezik\nKad jedna daleko jača i dobro naoružana vojna sila upotrebi ratnu mašineriju protiv daleko slabije stradaju nedužni civili, ratna razaranja su katastrofalna. To najbolje znaju građani Hrvatske, BiH i Kosova koji su bili sa druge strane topovskih cevi srpskih snaga bezbednosti.\nDa li je onda sila univerzalan jezik za sva vremena? U svojoj knjizi „Moderno ratovanje“ general Vesli Klark piše da su tri godine svi njihovi pregovori sa Miloševićem i liderima bosanskih Srba bili uzaludni i tek kasnije su shvatili da oni u stvari razumeju jedino sirovi jezik vojne sile. Klark upečatljivo opisuje kako mu je nakon intervencije NATO u BiH i potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma Milošević čestitao:\n„NATO je dobio ovaj rat... Vaše bombe i rakete, vaša visoka tehnologija nas je pobedila“, priseća se taj američki general i zaključuje da su srpski političari cenili, bili osetljivi i plašili se isključivo vojne nadmoći.\nAko je Milošević znao da će NATO i u slučaju Kosova upotrebiti silu, zašto je ušao u rat u kom je poraz bio neminovan? To pitanje bi se i sad moglo postaviti srpskim vlastima, a posebno opoziciji.\nAko na izborima ili u uličnim protestima i revoluciji opozicija dođe na vlast i prekine Briselske pregovore, a radikalni elementi opozicionog Saveza za Srbiju zatraže da se silom nastupi u „južnoj pokrajini“ ili ako vlasti Aleksandra Vučića i njegovog vojnog ministra Vulina reše da na neki način reaguju na severu Kosova – novi sukob sa NATO-om je neizbežan.\nSrbija se nikad nije ogradila od zločinačke politike devedesetih i zato nacionalisti iz pokreta Dveri mogu ponovo da plasiraju mit o borbi za Kosovo, svesno zagovarajući staru politiku koja vodi prema zločinima i novim sukobima.\nNATO nije trebao i neće okupirati Srbiju, ali Srbija sa takvom kontinuiranom politikom prema Kosovu, čitaj „teritorija bez albanskih građana“, neće ući u EU i nije joj takvoj tamo ni mesto.\nTakvoj Srbiji mesto je u Evroazijskom ekonomskom savezu koji predvodi Rusija gde vlada autoritarizam, a međunacionalna pitanja se rešavaju isključivo silom i nasiljem. Upravo je članica tog saveza Jermenija pitanje slično kosovskom početkom devedesetih rešila uz podršku ruskih snaga bezbednosti proterujući iz te zemlje i Nagorno Karabaha više stotina hiljada Azera.


source.ba | Petrović: Golovi su padali kada je na terenu bila druga postava\nPetrović: Golovi su padali kada je na terenu bila druga postava\nNogometaši Slobode poraženi su jučer u "generalki" od Zvijezde iz Gradačca (1:2), ali trener Slavko Petrović nije bio posebno nezadovoljan.\nSlišković: Pobjedom protiv Krupe zaključiti polusezonu\nPetrović: Očekujem da igrači od prve sekunde pokažu da su došli po tri boda\nPetrović: Riješit ćemo se još jednog igrača, dilema je oko dva imena\nPetrović: Poštujemo AIK ali se ne bojimo\n- Teren je tvrđi, lopta odskače i sporija je nego na normalnoj travi. Istina, naša igračka linija je zakazala, mada sve i nije bilo tako loše, jer su golovi padali kada je na terenu bila kompletno naša druga postava – izjavio je Petrović za Fenu.\n- Protivnik se zatvarao i čekao je naše pogreške. Ovaj poraz neće ništa značiti, jer nam je cilj bio da se igrači osvježe, ali i da isprobamo neke varijante prilikom prekida. Intenzitet treninga bit će spušten, tako da protiv Mladosti uđemo svježi i odigramo s maksimalnim opterećenjem – naglasio je strateg Tuzlaka, koji danas u Sarajevu sudjeluje na obaveznom seminaru za trenere u organizaciji NS BiH.\nZanimljivo je da je Petrovićeva ekipa u tim utakmicama postigla 13 golova, od kojih nižerazrednim klubovima iz okolice Tuzle 9, dok je primila pet golova od čega čak tri iz "penala", i upravo te susrete Tuzlaci su izgubili.\nTagovi: Slavko PetrovicTrener


Pensilvanija - bulevar najmoćnijih na svetu | Glas javnosti\nPočetna > Ljudi i događaji > Pensilvanija - bulevar najmoćnijih na svetu\nAvenija Pensilvanija „presečena“ je na dva mesta - kompleksima Bele kuće i Kongresa. Polazi iz srca otmenog vašingtonskog kvarta Džordžtaun, prolazi pored dveju velikih klinika - Univerzitetske i bolnice Kolumbija, do velikog trga nazvanog po Džordžu Vašingtonu, prvom predsedniku SAD. U narednih kilometar i po, koliko ima do kompleksa Bele kuće, nižu se nekoliko hotela, crkava različitih verskih zajednica i deo velikog univerziteta Džordž Vašington. Ne mogu a da se ne uoče zdanja moćnih Svetske banke i Međunarodnog monetarnog fonda.\nŠirokom avenijom promiču automobili državnih institucija ili diplomatskih predstavništava. Pešaci su uglavnom turisti za koje je Bela kuća nezaobilazna lokacija.\nSkretanje avenije Pensilvanija ulevo, na Lafajetov skver, znak je da ste stigli do najvažnije adrese, do kuće sa brojem 1600. Tu je podstanar Džordž Buš. Bavi se predsednikovanjem. I otac mu je neko vreme bio tu na stanu, baš kao i svi ostali šefovi američke države, osim Džordža Vašingtona, koji je i odredio ovo mesto za zvaničnu rezidenciju. Zgradu je dizajnirao arhitekta Džejms Hoben, ali su je Britanci spalili 1814. godine. Obnovljena je i ofarbana u belo i otuda naziv koji važi skoro dva veka.\nZgrada sa oreolom tajanstvenosti nalazi se u ograđenom, veoma raskošnom parku, vidljiva je skoro sa svih strana, čak je i otvorena za posetioce, po dva časa dnevno. Nameštaj je zaostavština bivših stanara.\nIzuzetno lep trg ispred Bele kuće nazvan je prema francuskom markizu Lafajetu, koji se zajedno sa Amerikancima borio za nezavisnost SAD. Na skveru su spomenici još nekolicini stranaca koji su učestvovali u „dekolonizaciji“ Sjedinjenih Amerikih Država.\nKada se nakon polukruga oko Bele kuće avenija Pensilvanija „vrati“ na početni pravac, uočava se nekoliko elitnih hotela, među kojima je najznačajniji imenjak američke prestonice. Hodajući prema Kapitolu dva i po kilometara, sa desne strane nailazite na blok državnih zgrada (PTT, Nacionalni arhiv...) među kojima najviše pažnje privlači ona u kojoj je smešten FBI. Nazvana je prema dugogodišnjem direktoru Edgaru Huveru.\nGlavni grad Sjedinjenih Američkih Država ima sa predgrađima oko 1,4 miliona stanovnika. Nalazi se u oblasti u kojoj je ispisivana američka istorija u vreme oslobađanja 13 američkih kolonija od britanske vlasti. Smešten između država Merilend i Virdžinije, Vašington ima poseban status distrikta.\nNasuprot ovih ustanova je kvart nazvan Šoping distrikt. Objašnjenje o čemu je reč nije potrebno. Na aveniji Pensilvanija nalazi se niz otmenih i prilično skupih prodavnica, prvenstveno pomodne robe, automobila, nakita, posuđa i elemenata kućnog nameštaja. Tu su i kancelarije mnogih preduzeća za trgovinu nekretninama, advokatskih biroa i konsalting kompanija, kao i predstavništva velikih korporacija. Na aveniji je i nekoliko muzeja kojih je inače Vašington prepun.\nDuž avenije su postavljene statue ljudi koji su obeležili istoriju SAD. Ističe se spomenik Bendžamina Frenklina, jednog od „otaca“ SAD. Potom Pensilvanija susreće aveniju Konstitjušn i ulazi u Mal, gradski pojas, ili blok, koji se u Vašingtonu smatra za najznačajniji. Mal se završava Junion skverom, iza kojeg je kongresni kompleks, a avenija Pensilvanija nastavlja put preko brda Kapitol.\nNajviše zakonodavno telo SAD smešteno je u fascinantnoj zgradi na Kapitol hilu čija je izgradnja počela 1793. godine, a završena tek 1867. godine, iako su zajedničke sednice dva doma, redovne još od početka 19. veka. Palata je u kompleksu parkova kojima se završava Mal, inače, specifična, atraktivna gradska promenada ogromnih dimenzija. Uz palatu Kongresa je najveća biblioteka na svetu. Kada bi se spojile sve police sa knjigama bile bi duge oko 550 kilometara. Osnovana je 1800. godine, ali su je deceniju kasnije Englezi spalili, da bi poklonom od 6.500 knjiga, Tomas Džeferson postavio temelje obnovljene Kongresne biblioteke.\nAvenija Pensilvanija pruža se preko brdašca Kapitol polako se spuštajući do kružnog toka Barni. Tu će mostom Sousa preći na drugu obalu reke Anakositija i nastaviti sve do granice distrikta Vašington i savezne države Merilend. Iako impresionira, između ostalog i dužinom, bulevar Pensilvanija nije i najduži u prestonici. Daleko je kraći od najduže, ali ne i značajnije Masačusets avenije.


Lena Bogdanović | Zena.rs\nLena Bogdanović je poznato ime naše glume: A njen tata poznato ime novinarstva i ovako izgleda\nGlumca znate po njegovim ulogama. Najbolje ga tako upoznate. Lenu Bogdanović poznajete po njenim ulogama u "Ženama sa Dedinja", "Srpskom vozu", "Plavom vozu", a u njenom privatnom životu postoji jedna zanimljiv i važan "detalj".\nZgodna glumica Lena Bogdanović pleni harizmom, energijom i dobrim izgledom. Kako kaže, vežba je najvažnija, a lepotu neguje kremama i kozmetičkim tretmanima.


Šta znači sanjati blato (glib, kaljugu)? | Sanovnik - Sanjarica\nŠta znači sanjati blato (glib, kaljugu)?\nVideti blato u snu\nAko u snu vidite blato, to označava da ćete se boriti za opstanak. U narednom periodu osetićete se ugroženo jer se mogu pojaviti pretendenti na vaše radno mesto. Napori koje ste godinama ulagali, preko noći mogu postati uzaludni. Bićete svesni opasnosti koja vam preti, ali razočaranje celokupnom situacijom i ljudima će vas učiniti malodušnim i bezvoljnim da reagujete. Verovatno će vas neke kolege ogovarati i pokazati pravo lice kada vam podrška bude bila najpotrebnija.\nSanjati da ste upali u blato ili glib\nKada sanjate da ste upali u blato, to implicira da ste zabrinuti za vašu budućnost. Očekuje vas važna odluka koja će usmeriti vašu karijeru. Moguće je da ste opterećeni jer niste sigurni koju školu da upišete ili se dvoumite između poslova. Nijedna od tih opcija vam se neće činiti dovoljnom dobrom da vam omogući da zadovoljite visoke standarde života koje ste sebi postavili.\nNeko drugi da je upao u blato\nUkoliko sanjate da je neko drugi upao u blato i da pokušavate da mu/joj pomognete to simbolizuje vaš strah od samoće. Vi ste osoba koja voli ljude i imate mnogo poznanika. Uvek ste spremni da nekome priskočite u pomoć i isto očekujete od drugih. Mnogi vas zbog toga smatraju naivnom osobom, ali vi sebe tako ne doživljavate. Sve dok se ne „opečete“ razmišljaćete na taj način.\nSkidati blato sa sebe\nSanjati da sa sebe skidate blato ukazuje da ćete sprati ljagu sa vašeg imena. Neko će pokušati da vas osramoti, ali u tome neće imati uspeha. Saznaćete na vreme za glasine koje o vama kruže i staćete im na put.\nMazati se blatom\nAko se u snu mažete blatom, to znači da vam je potreban odmor. Vaše telo vam poručuje da je iscrpljeno i da biste da mu posvetite više pažnje. Idealno bi bilo da odete u banju ili na planinu gde biste se u potpunosti oporavili od svakodnevnih obaveza.\nSanjati da se drugi ljudi mažu blatom\nSan u kome vidite druge ljude koji se mažu blatom ukazuje na to da morate da prestanete da stavljate tuđe interese, želje i prohteve ispred svojih. Kada se trudite da zadovoljite sve, najčešće vi postanete nezadovoljni. Do sada ste uspešno savladavali te izazove, ali je pitanje vremena kada ćete shvatiti da ste na tom putu izgubili sebe. Nemojte misliti da ste sebični jer želite da udovoljite svojim potrebama. Možda će vas bližnji na početku osuđivati jer su navikli da vas imaju na raspolaganju, ali dugoročno gledano, ako prestanete sa tom lošom navikom bićete mnogo srećniji.\nSanjati da tonete u živo blato\nSan u kome tonete u živo blato odražava vaše trenutno mentalno stanje. Prolazite kroz period pun emocionalnih izazova i ponekad vam se čini da su vaši problemi nerešivi. Ipak, morate imati malo više vere i mnogo strpljenja kako biste se iz toga izvukli. Problem bi mogao da se reši sam od sebe, pa nemate razloga da padate u očajanje.\nSanjati da drugi tonu u živo blato\nAko sanjate da pomažete nekome ko tone u živo blato to znači da će prijatelj uporno odbijati da prihvati vaš savet. Iz najbolje namere ćete nastojati da mu/joj pomognete da uradi pravu stvar, ali on/ona vas neće slušati. Najgore bi bilo da mu/joj na kraju kažete „rekao/la sam ti“. Umesto toga, potrudite se da budete podrška kada bude bilo najpotrebnije.\nSanjati da se igrate u blatu\nUkoliko sanjate da se igrate u blatu to simbolizuje vašu želju i potrebu da više vremena provodite sa porodicom. Zbog brojnih obaveza nemate puno prilika da budete zajedno. Nedostaju vam vremena kada ste često bili kod kuće. Moguće je da radite vrlo stresan posao pa vam treba odmora i relaksacije. Potrudite se da se bolje organizujete kako biste mogli što više kvalitetnog vremena da provodite s onima koje volite.\nKada sanjate decu koja se igraju u blatu to je znak da ćete otkriti nešto zanimljivo o bliskoj osobi. Bez obzira na to o čemu se radi, vaše otkriće će biti važno i dugo ćete razmišljati kako da odreagujete.\nSanjati blatnjavi put\nAko u snu vidite blatnjavi put ili sanjate da hodate blatnjavim putem to simbolizuje pogrešnu odluku. Moguće je da ste u prošlosti doneli odluku zbog koje se sada kajete. Često razmišljate o tome da li je to što ste učinili bilo ispravno i da li ste ipak trebali da neke stvari uradite drugačije. Sa druge strane, blatnjavi put može da simbolizuje povratak starim, ružnim navikama. Verovatno ste se odrekli nekog poroka ili odlučili da promenite način ishrane, ali ste prekršili obećanje koje ste sebi dali i sada vas grize savest.\nS obzirom na to da je plivanje u blatu nemoguća misija, ovakav san odražava vašu upornost i spremnost na akciju. Vi ste osoba koja se nikada ne odriče onoga što joj je važno. Za vas nema nemogućih želja. Zbog toga vam se neki ljudi dive, dok vas drugi smatraju modernim Don Kihotom. Ne obazirete se na to i čvrsto verujete da su čuda moguća.\nSanjati da vas neko gađa blatom\nKada sanjate da na vas neko baca blato to znači da ćete se pobrinuti da zaustavite tračeve o sebi i tako sprečiti javno poniženje. Neko će pokušati da uništi vašu reputaciju, ali će se, ovog puta, izreka „Ko drugom jamu kopa, sam u nju upada“ obistiniti, te ćete ga/je sprečiti u toj nameri. Moraćete da važete svaku izgovorenu reč i da pazite kome se poveravate.\nSanjati da vi druge gađate blatom\nOvakav san upozorava na to da morate više pažnje da posvetite svom zdravlju. Moguće je da već neko vreme osećate izvesne simptome, ali umesto da zakažete pregled kod lekara vi dijagnozu tražite na internetu. Morate da budete svesni da je to vrlo pogrešno i da sve što pročitate ne mora da ima veze sa vašim simptomima. Ne budite lenji i počnite konačno da se ponašate odgovorno prema svom zdravlju.\nSanjati blatnjave cipele\nBlatnjave cipele u snu simbolizuju zbunjenost i umor. Možda ste u poslednje vreme mnogo radili, pa ste od umora počeli dosta da grešite. Uzmite predah kako biste „rehabitovali“ duh i telo.\nSanjati blatnjavu odeću\nAko sanjate da vam je odeća prekrivena blatom to znači da morate da prestanete da neke probleme „gurate pod tepih“.\nZnačenje sna može biti jednostavnije. Ako ste skoro videli blato ili vas je neko poprskao njime, to je sigurno ostavilo utisak na vas.\nBlato je lepljiva smeša koja nastaje kvašenjem zemlje ili prašine. Može biti lekovito.


Kupi ulaznice za Asaf Avidan na Eventim.\nTrenutno nema Fan Reporta za Asaf Avidan. Budi prvi koji će napisati Fan Report


Loš imidž bh. proizvoda plod skromnog marketinga\n07.04.2008. / 1:34\nSARAJEVO – Najjača robna marka široke potrošnje u BiH i dalje je “Argeta”, a lidersku poziciju među najprodavanijim domaćim brendovima u BiH zauzima “Violetin” toaletni papir.\nIstraživanje o najpopularnijim robnim markama široke potrošnje na tržištu BiH i regiona obavila je Agencija za istraživanje tržišta “Valicon”.\nIstraživanje je ponovo pokazalo slabost domaćih proizvoda kada je u pitanju njihova prepoznatljivost među kupcima. Slično kao i prošlogodišnje i ovo istraživanje otkrilo je da je jedini domaći brend među deset najprodavanijih u BiH “Violetin” toalet papir koji zauzima šestu poziciju.\nIza argete pozicionirala se coca-cola, dok je na trećem mjestu “Kraftova” čokolada milka, čime je potvrđen tradicionalno dobar prodor brendova iza kojih stoje multinacionalne kompanije. Kao i u proteklom periodu, visokopozicionirana je i žvakaća guma orbit, koja se našla na četvrtom mjestu i stepenicu niže plasirano floriol ulje. Nakon jedinog domaće predstavnika na sedmom mjestu po popularnosti među potrošačkom populacijom nalazi se krema za lice nivea, a iza nje se redaju hrvatski proizvodi vegeta, cedevita i dorina.\n“Nedovoljna razvijenost domaćih brendova rezultat je nesistematskog pristupa njihovom razvoju, improvizovanih i proizvoljnih poslovnih odluka, uz izuzetak pojedinih slučajeva koji bilježe sve bolji rezultat u tržišnoj utakmici sa velikim multinacionalnim brendovima”, pojašnjavaju u “Valiconu”.\nAdmir Kapo, predsjednik Udruženja “Kupujmo i koristimo domaće – kvalitetno proizvedeno u BiH”, koje propagira korištenje domaćih proozvoda, smatra da je i dalje jedan od glavnih razloga loše pozicioniranosti bh. brendova loš marketing.\n“U marketing se ne ulaže dovoljno novca, a još kad u mnogim firmama imate menadžere koji ne razumiju stvarnu problematiku marketinga, bolji rezultati od ovih se i ne mogu očekivati”, kaže Kapo.\nKao svijetao primjer navodi upravo “Violetu” koja se uspijeva nositi s mnogo većim konkurentima duge tradicije.\n“Marketinška kampanja u koju je ‘Violeta’ uložila mnogo novca je u svakom slučaju veoma važan faktor dobre pozcioniranosti njenih brendova, dok veliki broj domaćih firmi, koje bi uz kvalitet svojih prozivoda mogle napraviti daleko bolje rezultate, ne ulažu ni približno potrebnog novca za brendiranje domaćih proizvoda”, ističe Kapo i dodaje da su među izuzecima i kompanije koje su i prije rata investirale značajna sredstva u marketing kao što su sarajevski “Klas” i visočki “Vispak”.\nA kada je u pitanju konkurencija u kojoj su se našli samo domaći proizvodi, domniraju proizvodi “Violete” iz Gruda. Pored prvoplasiranog toalet papira, ova kompanija je među deset najjačih bh. brendova zastupljena sa još tri proizvoda – maramicama na drugom, salvetama na četvrtom i kuhinjskim ručnicima na šestom mjestu. Na trećem i petom mjestu su “Klasovi” zlatni puder i brašno. “Bimalovo” jestivo ulje se našlo na sedmom mjestu, osmo je zauzela “Vispakova” kafa, na devetoj pozciji su pileće hrenovke preduzeća “Ovako”, dok je deseti sarajevski kiseljak.\nČokolada milka vodeći regionalni brend\nIstraživanje o najpopularnijim brendovima regiona, koje je osim BiH sprovedeno u Sloveniji, Hrvatskoj i Srbiji, pokazalo je da je i dalje najjača robna marka u regiji čokolada milka.\nDrugo mjesto je zadržala coca-cola, na trećem mjestu je orbit, a slijede omekšivač lenor, gillete, vegeta, krema za lice nivea, cedevita, ariel i paloma. N.Novine.


Iranci galamili i naterali Ronalda da izviri sa prozora - Sportklub\nIranci galamili i naterali Ronalda da izviri sa prozora\nVesti Autor:Marko Vlahović25. jun. 201812:51 > 13:01\nIran i Portugal u ponedeljak od 20 časova igraju odlučujuću utakmicu za plasman u drugu fazu Svetskog prvenstva, a pred meč u Saransku iranski navijači su bukom budili portugalske fudbalere.\nPortugal iz prva dva meča ima četiri poena, a Iran tri. Azijskoj ekipi treba trijumf kako bi sigurno prošli dalje i ostavrili istorijski uspeh ali to sigurno neće biti lak zadatak za izabranike Karloša Keiroša.\nNavijači Irana su probali malo da začine predstojeći meč i da probaju da umore portugalske fudbalere time što će im skratiti san. Iranci su galamili, urlali, zvali, a navodno su imali i pomoć truba i drugih navijačkih rekvizita.\nOvo je čak nateralo Kristijana Ronalda da se pojavi na prozoru i da pristojno zamoli Irance da ne prave buku. Interesantno je da su iranski navijači odgovorili ovacijama, ali su se potom pojavili novi Kristijanovi obožavatelji koji su pokušavali da još jednom nateraju najboljeg fudbalera sveta da se pojavi.\nCristiano Ronaldofudbalska reprezentacija Iranafudbalska reprezentacija Portugala


Eraković produžio ugovor do 2025. godine\nOdbrambeni fudbaler koji je ponikao na terenima iza juga Marakane nije krio zadovoljstvo zbog potpisa, koji je samo još jedan pokazatelj da naš klub ozbiljno računa na Zvezdinu decu.\nOtkrio je Eraković koja je to neostvarena želja kada je u pitanju naš klub.\nEraković je za Crvenu zvezdu debitovao u avgustu 2020. godine na utakmici protiv Novog Pazara, a trenutno kao bonus igrač beleži sjajne partije, pokazuje da može da pokrije nekoliko pozicija i ispuni svaki zadatak koji mu dodeli šef stručnog štaba Dejan Stanković. Velika čast ukazana mu je tokom ove sezone kada je na utakmici protiv Novog Pazara poneo kapitensku traku i postao jedan od najmlađih kapitena u istoriji Crvene zvezde. Samo nekoliko dana kasnije na meču protiv Ludogoreca je postao i drugi najmlađi predvodnik ekipe u evropskim takmičenjima u 21. veku i tako najavio da će u budućnosti biti značajan šraf naše ekipe.


Rumunija: ČEZ razmatra prodaju svojih kompanija u Rumuniji - Serbia Energy Serbia Energy Balkan I Energetika - Rumunija: ČEZ razmatra prodaju svojih kompanija u Rumuniji\nČeška energetska grupa ČEZ mogla bi sledećeg meseca da najavi postupak za prodaju svoje aktive u Rumuniji, prema infromacijama izvora bliskih rumunskom tržištu električne energije, koje nisu zvanično potvrđene.\nNaime, ČEZ razmatra prodaju svojih rumunskih kompanija, ali ne u paketu, već svake posebno. Češka kompanija poseduje jednu od osam distributivnih kompanija u zemlji (Distribucija Oltenia), vlasnik je jednog od četiri najveća snabdevača u zemlji, ČEZ Snabdevanje, a pored toga, važan je proizvođač obnovljive energije: upravlja najvećim vetro parkom u Evropi, u Dobrogei, kapaciteta 600 MW.\nNajava bi mogla uslediti nakon sastanka borda kompanije, koji će se održati početkom sledećeg meseca u Pragu. Očekuje se da će visoki zvaničnik kompanije o tome razgovarati sa predstavnicima rumunskog regulatora tokom ove nedelje.\nPres služba ČEZ-a odbila je da komentariše ove navode, dodajući da su i ranije postojale slične glasine, koje su se pokazale kao neistinite.\nMeđutim, informacije ovog puta dolaze od više izvora, a postoji i nekoliko razloga zbog kojih bi se češka kompanija mogla odlučiti da napusti rumunsko tržište.\nPre svega, svi investitori, a ne samo ČEZ, nezadovoljni su čestim promenama regulatornog okvira i nivoa regulisane stope profita (za distribuciju). Tome treba dodati smanjenje, do potpunog ukidanja, podrške obnovljivim izvorima.\nPored toga, čini se da većinski vlasnik ČEZ-a, češka država, želi da investira u izgradnju novih nuklearnih reaktora u Češkoj.\nČEZ je već prodao svoju distributivnu kompaniju u Bugarskoj, iako procedura još nije kompletirana.\nProfit ČEZ grupe u Rumuniji u 2017. godini iznosio je 420 miliona leva (88,3 miliona evra). Kompanija je proizvela 1,3 TWh električne energije i ima 1,4 miliona klijenata.


Predsjednik Crne Gore uručio nagrade Privredne komore Crne Gore najuspješnijim kompanijama i pojedincima za 2016.\nNagrađeni - konstruktivni i uspješni!\n- Vjerujem da će Privredna komora nastaviti onim putem kojim je do sada išla. Da će biti prepoznata po konstruktivnom djelovanju i uspjesima. Na takvo djelovanje uspjeha, u ime poštovanja svih onih u privredi Crne Gore koji su doprinijeli njenom razvoju, i naravno uz ponavljanje čestitki našim dobitnicima, iskazujem veliko poštovanje - naglasio je predsjednik Crne Gore Filip Vujanović, uručujući anas nagrade Privredne komore Crne Gore najuspješnijim kompanijama i pojedincima za 2016. - za uspješno poslovanje dodijeljena je Centru za ekotoksikološka ispitivanja doo iz Podgorice, nagrada za društvenu odgovornost dodijeljena je Regionalnom ronilačkom centru za podvodno deminiranje i obuku ronilaca, nagrada za inovativnost dodijeljena je Business Inteligence Consulting doo iz Podgorice i nagrada za unapređenje menadžmenta dodijeljena je Sretenu Mrvaljeviću, direktoru JU ’’Lovćen’’ Bečiće.\n- Prije svega želim da u svoje ime, i u ime svih vas, čestitam ovogodišnjim dobitnicima nagrade Privredne komore Crne Gore. Prepoznajući u toj nagradi njihovo javno priznanje vrijednog i uspješnog djelovanja, ali isto tako i uput da nastave sa takvim djelovanjem i budu i nadalje dobar primjer koji treba slijediti. Znajući njihov rad, a i dobijajući informacije koju smo danas čuli, uvjeren sam da će to biti tako, i ponavljam čestitke i iskazujem uvjerenje da će ih i ostali slijediti. Prošla godina je bila godina u kojoj su oni i ostali djelovali, ostvarujući ekonomski razvoj Crne Gore sa porastom BDP od 2,5%. U uslovima regionalno i globalno nepovoljnih prilika to poslovanja jeste uspjeh, jer je i dokaz kontinuiteta rasta naše ekonomije, koja je nakon nezavisnosti, samo dvije godine imala u godinama recesije. Sve ostale godine su bile godine važnog, vrijednog i prepoznatljivog ekonomskog rasta. Kada se pogleda struktura onih oblasti koje su doprinijele tom rastu, svakako da najveće zasluge pripadaju turizmu. Prošla godina je bila godina rekordnog turizma i u fizičkim i u finansijskim pokazateljima. To je bila godina sa najviše gostiju, sa najviše noćenja, i sa najvećim prihodom. Godina u kojoj je Crna Gora dobila 20 novih hotela, a u strukturi hotela sa 4 i 5 zvjezdica imala zastupljenost tih hotela u procentu sa 35%. Direktno i indirektno naš turizam je u BDP učestvovao sa 22%. To upućuje i obavezuje da turizam kao stratešku razvojnu grana, koja olakšava razvoj ekonomije, tretiramo kao svoju veliku razvojnu šansu. To obavezuje takođe da posebno valorizujemo naše turističke resurse na sjeveru. Da posebno valorizujemo Bjelasicu i Komove, Durmitorski prostor, ali i sve ostale brojne i važne resurse našeg sjevera. Uslov presudan za to je bolja saobraćajna povezanost sjevera. Zato je izuzetno važno realizovanje projekta auto-puta prema sjeveru. Ta važnost nije samo sa aspekta saobraćajne bezbjednosti, demografskih i migracionih uslova, već razvoja ekonomije u cjelini, a turizma posebno. Zato me izuzetno raduje da će ove godine u prioritetu dionica Podgorica-Mateševo biti investirano 200 miliona eura, dakle četvrtina ukupne investicije, što izvjesno garantuje dobru dinamiku i završetak izgradnje tog prioritetnog dijela ovoga auto-puta. Takođe me veoma raduje da kvalitetno ostvarujemo našu šansu u oblasti energetskog sektora. Postavljen je Podmorski kabl, kvalitetno se realizuje izgradnja energetskog prstena Pljevlja-Višegrad-Bajina Bašta i povezivanje sa našim primorjem, daje mogućnost da u 2019. godini Crna Gora, kao energetsko čvorište, omogući izvoz električne energije za Italiju, a time i za prostor evropskih država. To i jeste velika šansa i to jeste slijeđenje ovih šansi koje Berlinski proces prepoznaje, unapređenja saobraćajne i energetske infrastrukture, kao uslova kvalitetnijih životnih i ekonomskih prilika regiona. Ostaje naravno kao najveća obaveza, najveći problem i misija svih da obezbjeđujemo nova radna mjesta. To jeste misija Vlada, to jeste misija banaka, Privredne komore, ali i svih subjekata našeg društva. Zadatak je da svi žive bolje, imajući mogućnost da svi rade. Crna Gora to može i ja očekujem da će ova godina i naredna biti godina boljeg ekonomskog ambijenta sa više posla i obaveze svih da ga podstaknu kroz stimulacije, olakšice i garancije, i sve ono što će obezbijediti da ljudi rade, posebno preduzetništvo, posebno na sjeveru i posebno u porodičnom biznisu.\nJa želim predsjedniku Privredne komore i menadžmentu i ukupnoj Privrednoj komori da iskažem poštovanje za sve što su uradili u toku prošle godine. Želim da iskažem uvažavanje za njihov prepoznatljiv doprinos u unapređenju normative koja se tiče ekonomije u jednom vrlo vidljivom i snažnom praćenju sprovođenja ekonomske politike, ali i u važnim brojnim međunarodnim aktivnostima. Prošla godina je vjerovatno bila godina sa najviše međunarodnih aktivnosti naše Privredne komore. I kad iz obilja tih aktivnosti pokušate da izdvojite ono što je najvažnije, ostajete na tome da je to subjektivna procjena svih onih koji prave selekciju. Ja bih posebno izdvojio dvije aktivnosti koje mi se čine naročito značajnim i koje su i za Crnu Goru imale izuzetnu vrijednost. Prošla godina je bila godina 10 godina CEFTE i godina predsjedavanja Crne Gore CEFT-om. Bila je godina kada smo se posvetili da prekograničnu trgovinu olakšamo, unaprijedimo i učinimo jeftinijom. Crna Gora je u tome davala predloge konkretnih koraka, a rekao bih i finalnog odnosa prema trgovini. Konkretni koraci su ovo što sadašnje stanje treba unaprijediti. Predlagali smo i predlažemo da se na graničnim prelazima obezbijedi zajednička kontrola. Da se iskoristi i pozitivno iskustvo sa graničnog prelaza između Ulcinja i Skadra i da zajednička inspekcijska, carinska i policijska kontrola omoguće lakše, brže i jeftinije trgovanje. Takođe, iskustvo tog zajedničkog prelaza daje i najefikasniju borbu protiv sive ekonomije i protiv graničnog kriminala. Nadam se, dobio sam obećanje u posjeti BiH, da ćemo sa BiH imati granične prelaze sa zajedničkom graničnom kontrolom. I finalno, da prostor Zapadnog Balkana bude zona slobodne trgovine. To jeste realno, to podrazumijeva da se savladaju carinske i bescarinske barijere i da se omogući bolji kvalitet ekonomije u cjelini, uz poštovanje carinske politike svake države shodno njenim specifičnostima – i na putu EU i kroz članstvo u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji, i različita viđenja i potrebe carinske politike. Dakle, mislim da je zona slobodne trgovine realnost ovog prostora, i da u tom smislu postepeno treba ići tome.\nI druga djelatnost u kojoj vidim značajan i vrijedan uspjeh Privredne komore je prepoznavanje i promišljanje dobrih modela iskorišćavanja ekonomskih dobiti od NATO integracija. U Crnoj Gori o toj dimenziji NATO integracija, valorizaciji ekonomskih potencijala koje NATO ima, ne govorimo dovoljno. A oni su neizmjerno vrijedni. U nabavkama NATO država daje se šansa našoj ekonomiji da kvalitetno izvozi i kvalitetno realizuje i valorizuje svoje resurse. Naša Privredna komora je u dobroj komunikaciji sa Hrvatskom gospodarskom komorom, proučavajući njihov model, prepoznala da je možda dobra šansa da država jedan dio nadležnosti u kombinaciji izvoza za nabavke NATO-a prenese na Privrednu komoru Crne Gore. Ja preporučujem da se taj model, znajući kako u Hrvatskoj dobro funkcioniše, dodatno izuči i da bude inspirativan i za poziciju Privredne komore u realizaciji nabavka NATO-a, koja i jeste velika šansa ekonomije Crne Gore kroz ekonomske vrijednosti sa NATO-om.\nJa uvaženi gospodine predsjedniče Privredne komore vjerujem da će Privredna komora nastaviti onim putem kojim je do sada išla. Da će biti prepoznata po konstruktivnom djelovanju i uspjesima. Na takvo djelovanje uspjeha, u ime poštovanja svih onih u privredi Crne Gore koji su doprinijeli njenom razvoju, i naravno uz ponavljanje čestitki našim dobitnicima, iskazujem veliko poštovanje.\nPosjeta : 319


Microsoft upozorio na novi kibernetički napad koji ugrožava hiljade kompanija i institucija – sve do Bijele kuće | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 7.3.2021. u 17:15\nIz Kine pak, očekivano, poručuju kako oni nisu iza tog hakerskog napada te odbacuju bilo kakve optužbe o povezanosti s Hafniumom.\nMicrosoft je objavio kako je otkrio kibernetički napad na svoje sisteme koji bi mogao ugroziti brojne njihove korisnike širom svijeta.\nKako je naveo Tom Burt, potpredsjednik za sigurnog korisnika, u blogu objavljenom na Microsoftovim stranicama, Microsoft Threat Intellignece Center (MSTIC) je detektovao kako iza napada stoji hakerska grupa Hafnium koja operiše iz Kine.\nRadi se o veoma vještim i sofisticiranim hakerima, istakao je Burt.\nPojasnio je kako Hafnium primarno cilja određena tijela i ciljeve u SAD-u kako bi ukrao informacije iz brojnih industrija – od istraživanja o zaraznim bolestima pa do političkih grupa.\nNapadi se odvijaju u tri koraka. U prvom, hakeri upadaju u Microsoft Exchange Server (koji se koristi za slanje i primanje e-mailova) kroz ukradene lozinke ili prethodno neotkrivene ranjivosti. U drugom koraku stvara uslove za kontrolu nad kompromitovanim serverom, da bi u trećem koraku iskoristio te mogućnost pristupa na daljinu i kontrolu servera kako bi ukrali podatke.\nKako su pojasnili iz Microsofta, već su objavili sigurnosno ažuriranje koje bi trebalo zaštititi, prije svega, poslovne korisnike. Dodaju kako za sad nema pokazatelja da Hafnium cilja privatne korisnike ili da koristi druge ranjivosti u Microsoftovim proizvodima.\nOvo je osmi put u posljednjih 12 mjeseci da je Microsoft javno objavio informacije o kampanjama koje provode državne grupe, a koje ciljaju institucije civilnog društva, zdravstvene organizacije, političke kampanje i druge političke organizacije.\nDa su Microsoftove informacije ozbiljno shvatili i u američkoj vladi pokazuje izjava glasnogovornice Bijele kuće, Jen Psaki koja ju je nazvala “aktivnom prijetnjom”.\nSvi koji imaju te servere – vlada, privatni i akademski sektor – trebaju odmah reagovati i riješiti ranjivosti, istaknula je Psaki.\nPrema službenim informacijama više od 20 hiljada američkih organizacija (prema nekim informacijama i 30 hiljada) našlo su se na udaru kineskih hakera.\nBijela kuća je zabrinuta zbog velikog broja žrtava jer bi ranjivosti pronađene u Microsoftovim serverima mogle imati dalekosežne posljedice, dodala je Psaki.\nI američko Nacionalno vijeće sigurnosti objavilo je kako je “nužno da sve organizacije s ranjivim serverima odmah poduzmu sve mjere kako bi otkrili jesu li bili ciljani.\nIz Kine ipak, očekivano, poručuju kako oni nisu iza tog hakerskog napada te odbacuju bilo kakve optužbe o povezanosti s Hafniumom.\nBit će zanimljivo vidjeti u kom će smjeru krenuti ova situacija i koliko će na kraju organizacija i institucija biti zahvaćeno. (Zimo.hr)\nKljučne riječi: Bijela kuća, kibernetički napad, Kina, Microsoft


U Osnovnoj školi ''Travnik'' održana bajramska priredba, u programu učestvovalo više sekcija - Općinska organizacija SDA Travnik\nDanas je u amfiteatru OŠ “Travnik” nakon pauze od dvije godine zbog pandemije uzrokovane virusom COVID-19 i online priredbi, održana je tradicionalna Bajramska priredba za zvanice i goste, roditelje, učenike i zaposlene u kolektivu OŠ “Travnik.\nPosebnu se zahvaljujemo učenicima i nastavnicima iz KŠC “Petar Barbarić” Travnik, koji su svojim prisustvom učinili današnju Bajramsku priredbu svečanijom i posebnom.\nSvim vjernicima islamske vjeroispovijesti želimo da predstojeće bajramske dane provedete u zdravlju, sreći i lijepom raspoloženju u krugu svojih porodica, prijatelja i komšija, poručuju iz Osnovne škole Travnik.


Putin: Vojne igre doprinose jačanju mira - 23.08.2020, Sputnik Srbija\nTakmičenja vojnih igara doprinose jačanju mira i međusobnog razumevanja među državama i narodima, izjavio je predsednik Rusije Vladimir Putin obraćajući se... 23.08.2020, Sputnik Srbija\nrusija, svet, vesti, međunarodni vojno-tehnički forum „armija 2020“, vladimir putin\n12:23 23.08.2020 (Osveženo: 01:00 26.08.2021)\n„Najvažnije je što vojne igre doprinose jačanju mira i međusobnog razumevanja između država i naroda“, rekao je Putin.\nPredsednik je istakao da očekuje da će ruski timovi kao i uvek raditi koordinisano i precizno.\nRuski lider izjavio je da je značajna izgradnja poverljivih odnosa u oblasti bezbednosti i vojno-tehničke saradnje.\n„Dobro shvatamo koliko je važno graditi poverljive odnose u oblasti bezbednosti i vojno-tehničke saradnje i zajedno tražiti odgovora na nove izazove“, rekao je Putin u video-poruci učesnicima i gostima foruma „Armija 2020“ i Međunarodnih vojnih igara.\nNapomenuo je da ove godine ove velike manifestacije počinju istovremeno.\n„Uveren sam da će njihovi tradicionalno spektakularni i bogati programi imati samo koristi od toga“, dodao je ruski predsednik.\nPutin je naglasio da Međunarodne vojne igre već nekoliko godina služe za jačanje prijateljskih veza, otvorenu prijateljsku razmenu iskustava: vojnici iz različitih zemalja takmiče se u veštini, tehnici, stepenu obuke i discipline, proveravaju spremnost za prolazak kroz ozbiljna iskušenja i izvršavanje postavljenih zadataka u ekstremnim uslovima.\nOn je takođe izrazio uverenje da će Međunarodni vojno-tehnički forum i Vojne igre poslužiti za jačanje međudržavnih veza u oblasti odbrane.\nMeđunarodni vojno-tehnički forum „Armija“, koji se 2020. godine održava šesti put, otvoren je u parku „Patriot“ u Podmoskovlju.\nOve godine forum će prvi put biti održan istovremeno sa Međunarodnim vojnim igrama, a osim toga, prvi put će se u okviru foruma održati poseban klaster ratne mornarice.


Forum star | Delta Agrar\nPočetna > Trgovina i distribucija > Pesticidi > Fungicidi > Forum star\nAKTIVNA MATERIJA: Dimetomorf 113 g/kg + Folpet 600 g/kg\nPRIMENA: Preporučujemo upotrebu preparata Forum Star u takozvanom blok tretmanu (dva puta uzastopno) u razmacima od 10-12 dana, kada je najveća opasnost od plamenjače i kada je vinograd najosetljiviji na bolest, a to je od početka cvetanja do faze zatvaranja grozda, u količini od 1,75-2,0 kg/ha (0,175–0,2%). U toj razvojnoj fazi najbolje dolazi do izražaja vrhunsko delovanje preparata Forum Star protiv plamenjače.\nObezbeđuje podjednako dobru zaštitu svih delova vinove loze (list i grozd) od plamenjače. Kombinacijom dve aktivne materije postignuta je optimalna i dugotrajna zaštita. WG formulacija je lako rastvorljiva bez prašenja. Vinova loza odlično podnosi ovaj preparat i pri pravilnoj upotrebi nema opasnosti od fitotoksičnosti.\nMEHANIZAM DELOVANJA: Preparat sadrži dve aktivne supstance: dimetomorf i folpet. Dimetomorf deluje tako što ometa stvaranje opne ćelija patogene gljive u svim razvojnim fazama bolesti. Dimetomorf već posle šezdeset minuta prodire duboko u tretirane delove biljke i odatle se širi lokal-sistemično, čime su obuhvaćene već najranije faze bolesti, kada simptomi još nisu vidljivi (1-2 dana). Odlikuje se vrlo snažnim delovanjem na nastanak novih spora, čime se prekida širenje plamenjače u vinogradu. Uz to dimetomorf čvrstim površinskim zaštitnim slojem dugotrajno štiti tretirane delove biljke od novog napada spora plamenjače. Kontaktna aktivna supstanca folpet na površini lista sprečava klijanje spora i uz to širi obim delovanja protiv drugih gljivičnih bolesti (siva plesan) ili je optimalna i dugotrajna zaštita vinove loze protiv plamenjače.\nRezultat ove kombinacije je visoko kvalitetna zaštita vinove loze od plamenjače kako lisne mase tako i grozda.


US open: Stadion Artur Eš i dalje bez krova\nAgencije 15.06.2012 22:01\nNacionalni teniski centar "Bili Džin King", na kojem se igra četvrti teniski grend slem sezone, US open, dobiće novi izgled, ali u 500 miliona dolara, koliko će rekonstrukcija koštati, ne ulazi postavljanje krova na stadion "Artur Eš".\nIzvršni direktor Teniskog saveza SAD (USTA) Gordon Smit odbio je da kaže koliko će koštati renoviranje, koje će početi 2013. godine, ali je pomenuo stotine miliona dolara. Ipak, agencija AFP je objavila da će rekonstrukcija koštati 500 miliona dolara.\nIzmeđu ostalog, teren sa 6.000 mjesta na tribinama pored stadiona "Luis Armstrong" biće izmješten i biće povećan kapacitet za 2.000 mjesta, biće pomjereno sedam teniskih terena da bi bilo više mjesta za gledaoce, ponovo će biti izgrađen i proširen stadion "Armstrong", čiji će kapacitet biti povećan sa 10.000 na 15.000 mjesta.\nDirektor radova teniskog centra Deni Zosner rekao je da će dobavljanje dozvole grada Njujorka trajati oko godinu dana, zato što je potrebno i zemljište koje je u vlasništvu grada. Ono što ide na ruku členicima US opena jeste da gradonačelnik Majkl Blumberg podržava plan.\n"Grad prepoznaje važnost da bude poboljšan objekat i podržava ovaj plan, tako da ovaj centar ostaje najbolje mjesto za održavanje US opena", rekao je Blumberg.\nMeđu planiranim unapređenjima su dodavanje novih terena za trening sa prostorom za gledaoce i proširenja parkinga. Zosner je istakao da će poslije ovih radova organizatori turnira moći da prodaju 100.000 karata više, a biće omogućeni i direktni televizijski prenosi više mečeva.\nIzgradnja će biti u fazama, a konačna faza uključuje ponovnu izgradnju stadiona "Armstrong". USTA očekuje da ta faza počne poslije turnira 2016. ili 2017. godine i da igralište bude spremno za turnir sljedeće godine.\nUSTA je zbog čestih problema sa kišom godinama sa inženjerima i arhitektama tragala kako da na stadion "Artur Eš", čiji je kapacitet 23.200 mjesta, stavi krov, ali je utvrđeno da stadion ne bi mogao da izdrži krov jer je na nestabilnom, močvarnom zemljištu.\nSmit je rekao da je jedini način da teren bude zaštićen od kiše da bude izgrađena zgrada preko zgrade, ali je tu mogućnost odbacio jer bi to bio, kako je rekao, arhitektonski užas, koji bi bio i preskup.\nSmit je istakao da će organizatori nastaviti da traže način za postavljanje krova na stadion i da će ga unaprijediti i nekim kozmetičkim detaljima tokom renoviranja.\n"Stadion 'Artur Eš' je veoma dobro sagrađen. Vjerovatno će se koristiti još oko 30 godina", rekao je Smit, a prenijela Beta.\nGren slem krovovi\n"Melburn park", na kojem se igra Australijen open, ima pokretne krovove na dva terena, a u planu je da bude napravljen i na još jednom.\nVimbldon, takođe, ima pokretni krov na centralnom terenu, a krov na Rolan Garosu bi trebalo da bude napravljen 2017.


Ventilacija – Belanović\nAutomatizacija mašina i procesa\nSistemi za optimizaciju proizvodnje\nMerenje i praćenje kvaliteta električne energije\nGrejanje, Ventilacija, Hlađenje\nZaštita od smrzavanja poda\nAutomatizovali smo ravnalicu\nZavršena isporuka razvodnih ormana HIP Petrohemiji\nZato što je život bitan – Vatrootporne razvodne kutije\nLeading the way to a better tomorrow!\n+381 64 0199 735 info@belanovic.com\nJugoslovenske Narodne Armije 4 11509, Skela, Republika Srbija\nViše od 15.000 litara vazduha, ekvivalent jednoj cisterni, prođe kroz ljudska pluća svaki dan. Loš kvlitete unutrašnjeg vazduha može da izazove zamor i eventualno može da poveća rizik od raznih respiratornih oboljenja. Disanje je čovekova vitalna funkcija koja nam omogućava da napunimo naša pluća sa velikom količinom zdravog vazduha ili, u najgorem slučaju, velikom količinom nečistoća.\nMi želimo da osiguramo da vaša unutrašnja mikroklima bude zdrava, bešumna i bez promaje, koliko god je to moguće ostvariti. Unutrašnji vazduh bi trebao da bude bez mirisa i da bude odgovarajuće temperature. Mehanička ventilacija je pogodna za kuće, kancelarije i poslovne objekte. Može biti ugrađena tokom izgradnje objekta ili naknadno prilikom rekonstrukcije. Naša rešenja su kompaktna i dobro se uklapaju u skučene prostore, koji se često javljaju prilikom renovacije. Ventilaciona rešenja su dostupna čak i za najmanje apartmane. Ventilacione jedinice iz naše ponude mogu biti ugrađene, na primer, u sklopu kuhinjskog visećeg dela.\nVentilacija – jednostavno bolje\nVentilacija koja dobro funkcioniše stvara osnovu za ugodan život.Mehanička ventilacija uduvava svež spoljni vazduh unutra, a izduvava “iskorišćeni” napolje. Namena ventilacije je da donese čist, filtrirani vazduh osobama unutar objekta kako bi ne ometano disali i da odstrani akumulirane nečistoće iz vazduha. Osnovni princip rada ventilacije je da snabde svež vazduh u spavaće sobe i dnevni boravak, a da pritom izduva korišćeni vazduh kroz kuhinju i kupatilo.\nMehanička ventilacija obezbeđuje da unutrašnji vazduh ostaje svež i čist. Takođe, objekat je u boljem stanju i njegov životni vek je produžen.\nNaša ventilaciona rešenja poseduju toplotni izmenjivač koji recirkuliše toplotu (ili hladnoću) iz izduvanog vazduha prenoseći je na vazduh koji se uduvava, time smanjući količinu električne energije potrebnu za grejanje ili hlađenje uduvavanog vazduha. Prednosti toplotnog izmenjivača u odnosu na ostala rešenja za recirkulaciju toplote uključuju veoma veliku procenat efikasnosti, i mogućnost hlađenja tokom leta kada je ambijentalna temperatura velika. Efikasnost rešenja za recirkulaciju toplote se prikazuje kao prelazna (trenutna) ili godišnja efikasnost. Godišnja efikasnost naših rešenja je preko 70%.\nJugoslovenske Narodne Armije 4\n11509, Skela, Republika Srbija\n+381 (0)64 0199 735\nCopyright © Belanović All rights reserved.


Povelja je potpisana tokom konferencije “Zelena energija građanima” koju je organizirala Misija USAID-a u Bosni i Hercegovini, a u čijem su fokusu reforme koje su potrebne u nizu oblasti, korištenju obnovljivih izvora energije i implementaciji mjera energetske efikasnosti u većem obimu, pristupa prirodnom gasu, a sve s ciljem zaštite okoliša i stvaranjem uslova građanima da preuzmu aktivnu ulogu u tranziciji energetskog sektora. Potpisnici povelje potvrdili su opredjeljenje korištenju obnovljivih izvora energije i implementaciji mjera energetske efikasnosti u većem obimu.\n– Prepoznajemo i razumijemo važnost potrebe za zelenom energijom u povećanju kvaliteta življenja i boljem stanju okoliša, te prednosti održivog korištenja energije koja doprinosi borbi protiv klimatskih promjena, ekonomskom razvoju i očuvanju životne sredine. Svjesni smo da su investicije u energetsku efikasnost, obnovljive izvore energije i obezbjeđenju pristupa prirodnom gasu kao tranzicijskom gorivu pokretač ekonomskog razvoja i stoga ostajemo posvećeni otvaranju novih radnih mjesta i povećanju sigurnosti snabdijevanja energijom i zaštiti okoliša – navodi se u povelji.\nPoseban akcent bit će na građanima koji neće biti samo pasivni potrošači energije već će preuzeti aktivnu ulogu u energetskom sektoru, pa im je zbog\ntoga potreban moderan i fleksibilan zakonski okvir.\nPremijer Bašić je nakon potpisivanja navedene povelje rekao da je energetska efikasnost i korištenje obnovljivih izvora energije jedna od ključnih politika Vlade Zeničko-dobojskog kantona, a što ova vlada pokazuje konkretnim mjerama i projektima, među kojima je i projekat enegetske efikasnosti u školskim objektima. Radi se o investiciji od 11 miliona KM, a utopljavanje zgrada, uključujući i izbacivanje iz upotrebe kotlova na fosilna goriva, ove i naredne godine bit će realizirano u 30 škola u ovom kantonu.