Blic Online | Radovan zaljubljeni guru\n„Blic“ otkriva tajni život Radovana Karadžića koji se krio u Beogradu baveći se bioenergijom\nRadovan zaljubljeni guru E. B.\t| 23. 07. 2008. - 08:08h | Komentara: 169\nDok su NATO specijalci sprovodili spektakularnu potragu za njim na Palama, najtraženiji haški begunac Radovan Karadžić istovremeno bi se pod lažnim identitetom kao doktor Dragan David Dabić pojavljivao kao učesnik tribina po Srbiji govoreći o zdravom načinu života i alternativnoj medicini. Misteriozna Mila Šokantnu priču o hapšenju Radovana Karadžića prate i neobične epizode iz života ovog haškog begunca. Prema jednoj, u njegovom životu pojavila se misteriozna žena prema kojoj je pokazivao posebnu naklonost. Članovi redakcije časopisa „Zdrav život“, sa kojom je Dragan Dabić (Karadžić) sarađivao, kažu da ga je gotovo uvek, bez izuzetka, u svim posetama i putovanjima pratila sredovečna crnka. Nisu znali ništa o njoj, ni da li živi sa njim niti njeno puno ime, odakle je ni čime se bavi. - Pratila ga je na svakom predavanju i ponašala se kao njegova supruga. Držali su se za ruke, išli zagrljeni i oslovljavali smo je sa Mila - kaže Tanja Jovanović, član redakcije. Ona se priseća da su kada su išli na putovanja, obično odlazili po Karadžića i Milu kod picerije „Pinokio“, kod hotela „Jugoslavija“ na Novom Beogradu. - Ako bi se nekada desilo da nema mesta u kolima za nju, Dabić (Karadžić) bi rekao da ne dolazi u obzir da putuje bez nje - priseća se Tanja. Sedeo za počasnim stolom pod reflektorima i kamerama, u Beogradu, Somboru, Kikindi, Novom Sadu ili Smederevu, ovaj bivši lider bosanskih Srba, optužen za ratni zločin i genocid, igrao je svoju igru sa svetskom i domaćom javnošću i vlastima. Javno se šetao sa atraktivnom ženom koju je predstavljao kao svoju najveću ljubav. Objavljivao je svoj sajt, brojeve mobilnih telefona, pružajući mogućnost svim zainteresovanima da dođu do njega. Ali skriven iza boemskog izgleda, puštene brade i sa kikicama na vrhu glave, nije bio interesantna meta dok je nudio pomoć za sve, pa i za seksualne smetnje i podmlađivanje na javnim tribinama. - Nikada, ali nikada nisam ni pomislila da je to Radovan Karadžić - kaže Maja Đelić, stručnjak za kinesku medicinu, koja je sa Radovanom Karadžićem, odnosno Draganom Davidom Dabićem, održala predavanje u decembru prošle godine u Centru za kulturu u Smederevu. Tema predavanja - „Odnos tihovanja i meditacije“. U prvi mah niko od onih koji su sarađivali sa njim nisu bili spremni za previše priče. „Nemojte, molim vas, ne znamo mi ništa“, bio je najčešći odgovor. Ali kako je vreme prolazilo, tako je i rastao broj onih koji su bili spremni da ispričaju na koji su se način upoznali sa Dabićem, kakav je bio kao čovek, da li su primetili nešto sumnjivo. Već negde popodne sve je bilo više onih koji su pokušali da izvuku i neku korist nudeći informacije za novac. Gotovo svi sagovornici „Blica“ uhapšenog begunca opisuju kao izuzetno harizmatičnu i prijatnu osobu, koja se dosta razumela u alternativnu medicinu. Karakterističan deo izgleda bio je perčin na vrhu glave koji je bio zavezan na veoma neobičan način. Nosio je uvek šešir i lanene, neobične stvari. Oni koji su ga viđali opisivali bi ga kao čoveka koji veoma liči na mistične indijske gurue. Najviše čuđenja izaziva podatak da se nije krio i da su o njegovim aktivnostima u proteklih godinu i po izveštavali čak i beogradski mediji, naravno ne znajući o kome se radi. Veoma često delio je vizitkartu svoje ordinacije na kojoj su se nalazila i dva broja mobilnog. Kada smo ih juče okrenuli, automatska sekretarica je poručila da je nedostupan i da nazovemo kasnije. Deviza ordinacije bila je „Uvek ima pomoći“, ali izgleda da je za Radovana Karadžića vreme ipak isteklo. Maja Đelić, sa početka naše priče, upoznala se sa Dabićem u redakciji lista „Zdrav život“, a zatim su zajedno putovali u Smederevo gde su imali predavanje. - Uvek je imao puno vremena na raspolaganju. Nije imao bosanski akcenat. Bio je jako kulturan, samouveren, šalio se, nije odavao utisak uplašene osobe, niti nekoga ko ima bilo kakav problem. Nikada nije pričao gde je živeo, ali je govorio da ima sinove i unuke. Nije spominjao ćerku. Pričao je o vaspitanju dece, da ih nikada nije pritiskao, da im je davao slobodu, ali ništa konkretno, gde deca žive ili slično. Nikada ničim nije odao svoj identitet. Govorio je da je radio na klinikama, jedna oko Slavije i druga u Novom Beogradu - priča Maja Đelić. Fotografija Radovana Karadžića koja je juče prikazana novinarima napravljena je upravo na njihovom zajedničkom predavanju u Smederevu. Na početku predavanja Dabić bi obično bio predstavljen kao neuropsihijatar iz Amerike koji je proputovao ceo svet, uključujući i Himalaje. U redakciji časopisa o zdravom životu, za koji je Dabić često pisao, juče su se smenjivale novinarske ekipe. - Pet godina vodim ovaj časopis i molio sam Boga da stekne popularnost, a stekao sam je zbog toga što je za nas pisao najtraženiji begunac - kaže Goran Kojić, glavni urednik magazina „Zdrav život“. - Kada sam ga upoznao, imao sam samo sumnju da je pravi neuropsihijtar. Rekao je da radi u klinici, a kada sam ga pitao u kojoj, državnoj ili privatnoj, odbio je da odgovori. To mi je bilo neobično. Zato sam mu zatražio diplomu Medicinskog fakulteta. Rekao je da to ne može da učini, jer mu je diploma kod bivše supruge od koje se razveo i koja živi u Americi, a da mu je Mila sadašnja ljubav. Nikada nije pričao o svom životu. Kada sam ga pitao odakle je, odgovorio je: „Iz Krajine“. Nije pričao o svom rodnom kraju, o ratu, niti me je ikada išta pitao, iako sam mu rekao da sam iz Sarajeva i da tamo žive moji roditelji - priča Kojić. Komunicirali su isključivo putem mobilnog telefona. Taj broj sada je isključen. Karadžića nije plaćao, jer on to nije ni tražio, iako je objavljivao njegov feljton. Negira da je odvozio i dovozio Dabića i njegovu pratilju, kako su neki tvrdili. - On je uvek dolazio ovde - kategoričan je. Tvrdi da poslednjih dana niti ikada pre toga nije primetio niti policiju niti bilo koga ko bi osmatrao njegovu redakciju. Osim građana Smedereva i Beograda, priliku da slušaju predavanja imali su i Kikinđani, Somborci i Novosađani. U Novom Sadu prisustvovao je tribini 12. aprila, a na tribinu u Kikindi 28. januara držao je predavanje o zdravom životu koji su snimale i lokalne televizije.\nLečio pokretima ruku iznad tela Kako vas je lečio Karadžić, u stvari doktor Dabić, pitamo. „Nije koristio lekove, samo klasičnom bioenergijom... Znate, rukama iznad tela“, kaže vremešna Beograđanka, čije je ime poznato redakciji. Dodaje: „Da znate, i nekako mi je bilo malo bolje.“ Samo što, kada je ugledala sliku doktora Dabića na televiziji, više nije bila sigurna u šta da veruje. Kaže: „Ne znam da li mi je bilo bolje zbog autosugestije ili doktor Dragan, oprostite Karadžić, stvarno ima bioenergiju“. Do jednog od pacijenata doktora Dragana Davida Dabića dolazimo sasvim slučajno. Doktor je imao internet prezentaciju alternativne medicine kojom se bavio. Adresa ordinacije navedene na sajtu je u Ugrinovcima. Tu su i brojevi telefona. Zovemo kućni broj, kad tamo privatni stan na Novom Beogradu. - Za mene je to završena priča. Ovo je za nas kraj. Nećemo ništa više o tome - kaže ženski glas. Ne želi da govori o vezi sa doktorom Dabićem. Ipak, malo po malo, sagovornica se opušta jer kažemo da nije jedina koja je verovala u doktora Dabića. - Pričali smo samo o bolesti. Ništa više... Ma nismo ni pomišljali da je tako nešto moguće... Da je to Radovan Karadžić. Ma, verujte, tema samo zdravlje i bioenergiji - kaže. Priznaje da ju je doktor Dabić lečio. - Pa jeste mene. Od šećera. Ne, nije to bilo ni lekovima ni psihologija. Klasična bioenergija. Znate, rukama iznad tela - dodaje. Karadžić kao doktor Dragan - David Dabić predstavio je svoju medicinu na dve internet prezentacije www.psyparapsy.com i www.psy-help-energy.com. Kako piše, lečio je jednostavnim, jeftinim programom pomoći i podrškom u zdravlju i bolesti. Opisao je sebe kao stručnjaka koji svojim metodama pomaže u „usporavanju starenja, produžavanju kvalitetnog života“! Primenjivao je tradicionalne i naučne metode „energetske, nutritivne, fizikalne, psihološke, kvantne podrške do punog isceljenja“. A Karadžić, doktor Dabić, nudio je i podmlađivanje, prolepšavanje uz pomoć kvantne energokozmetike, rešenje seksualnih problema. U tu svrhu prodavani su razni navodno lekoviti visuljci. Tako su pacijenti mogli da kupe takozvanu krstoliku kompoziciju najmanjeg velbiinga koja služi za ličnu zaštitu i nošenje na grudima. Najmanji velbiing kao i „prostorna krstolika kompozicija“ su u obliku crkvenog krsta. Ali u u opticaju su i „mali velbiing“ i „velbiing četvorostruka spirala“! Šta god da je to! Uhapšen u autobusu broj 73 i nije pružao otpor Što nisam izdržao do kraja godine Najtraženiji haški optuženik Radovan Karadžić, koji je preksinoć uhapšen u Batajnici, biće izručen u subotu Haškom tribunalu. Kako saznajemo, Karadžić je bio sam kada je uhapšen u gradskom autobusu broj 73 koji ide batajničkim putem i nije pružao otpor, ali je tvrdio da se zove Dragan Dabić. - Akciju lociranja obavili su pripadnici BIA, a samo hapšenje pripadnici VBA. Hapšenje je obavljeno munjevito, odmah je stavljen u blindirani automobil, koji se brzo udaljio. Karadžić je tvrdio da je u pitanju greška i da je on lekar Dragan Dabić. Kada je priveden u sud, odmah je potvrdio svoj pravi identitet. Nije hteo mnogo da govori i bio je izuzetno smiren. Odbio je da odgovara na neka pitanja sudije, ali je bio ljubazan. Ne znamo da li je bio smiren zato što mu je laknulo ili zato što je psihijatar i ume da se kontroliše - kaže izvor „Blica“. Isti izvor navodi da kada je Karadžić obavljao poverljiv razgovor sa advokatom, izašao je na hodnik gde se čulo skandiranje grupe navijača koji su uzvikivali njegovo ime. Karadžić, kako kaže izvor, nije ni jednim gestom pokazao da se obazire na to. U razgovoru sa istražnim sudijom kratko je rekao: „Eh, žao mi je samo što nisam izdržao do kraja godine. Haški tribunal bi do tada bio zatvoren i bio bih miran do kraja života.“ On je advokatu rekao da mu je namera bila da se posle zatvaranja Tribunala preda srpskim vlastima i u Beogradu dokaže svoju nevinost. Kako saznajemo, prvi put je lociran pre mesec dana, kada počinje utvrđivanje njegovog identiteta, što je okončano u petak, kada počinje pripremanje hapšenja. - U tih mesec dana promenio je četiri stana u Beogradu. Imao je istovremeno više iznajmljenih stanova, čijim se vlasnicima predstavljao kao Dragan Dabić, ali je istovremeno imao iznajmljene, takozvane, štekove, u koje je dolazi tako da ga niko ne vidi. To pokazuje da je imao pomagače koji su mu obezbeđivali takve stanove. Nekoliko ljudi je znalo njegov pravi identitet i radi se na njihovom otkrivanju - kaže izvor „Blica“. Drugi izvor „Blica“ blizak istrazi kaže da je Karadžić praćen danima i da se čekala prilika da bude sam kako bi bio uhapšen. Uz sebe je inače imao dvoje, troje ljudi koji su znali za njegov pravi identitet. - U jednom momentu osetio je opasnost, hteo je da pobegne s jednog mesta na drugo i konačno je uhapšen u gradskom prevozu - kaže naš izvor. Advokat Svetozar Vujačić izjavio je da njegov klijent uhapšen u gradskom autobusu na liniji Novi Beograd - Batajnica, ali da se to desilo još u petak, kada je prema izvorima „Blica“ lociran. GSP je juče saopštio da nema saznanja da je Karadžić uhapšen u njihovom autobusu i da nisu izdali markicu na njegovo ime ili na ime Dragana Dabića. Luka Karadžić izjavio je da je juče sa bratom razgovarao sat vremena u zgradi Specijalnog suda. Autor sajta redovno kod Dabića Karadžićev sajt\nRadovan Karadžić ima i svoj sajt koji se bavi alternativnom medicinom. Sajt www.psy-help-energy.com je izradila kompanija „Pavlović Consulting“ iz Beograda. Direktor firme Zoran Pavlović rekao je juče u razgovoru za „Blic“ da se sa Karadžićem video više od 20 puta. - Kada sam na televiziji čuo da je Dragan Dabić u stvari Radovan Karadžić i kada sam ugledao njegovu sliku, sledio sam se. Napamet mi nije palo da je čovek sa kojim sam toliko puta sedeo i razgovarao u stvari Karadžić - priča Pavlović. On kaže da se sa njim najčešće viđao u stanu u bloku 45 u Novom Beogradu, ali da, navodno, nije mogao tačno da se seti tačne lokacije. - Ja sam mu uradio kompletan sajt. Čak sam imao i potpisan ugovor. Često smo sedeli kod njega i razgovarali o alternativnoj medicini, sportu, a ponekad i o politici. Vrlo je prijatna i elokventa osoba i imao sam lepo mišljenje o njemu - rekao nam je Pavlović u prvom razgovoru. Već u sledećem poručio je da za sve dodatne informacije treba da dobije nadoknadu, da je priču već dao Bi-Bi-Siju i da mora da razgovara sa advokatom. Protesti u Beogradu Na Trgu Republike juče se u znak protesta zbog hapšenja Radovana Karadžića okupilo oko 200 građana, većinom mlađih muškaraca, pripadnika organizacije „Obraz“ i Evropskog centra srpske dijaspore. Svojim pojavljivanjem podržali su ih i generalni sekretar SRS Aleksandar Vučić i brat Radovana Karadžića, Luka. U više navrata došlo je do sukoba demonstranata i oko 300 pripadnika policije i žandarmerije, koji su obezbeđivali skup. Bačeno je nekoliko dimnih baklji i petardi, a polomljeno je i više stolica iz obližnjih kafića, kao i skulpture koje su postavljene na Trgu Republike u okviru festivala Belef. Okupljeni su sve vreme skandirali parole i psovke, uglavnom na račun predsednika Srbije Borisa Tadića i ministra policije Ivice Dačića. U neredima je lakše povređen jedan policajac, a najmanje jedan od demonstanata je priveden. Skup se završio nešto posle 19 časova, kad su se demonstranti razišli uz pratnju policijskih snaga. 0\nNajčitanije SADA: Povezane vesti: Ostale i važne vesti: Povezane teme: Karadžić\tOstavite Vaš komentar\nOstali komentari (169) Poslednji komentari\tbela\nČetvrtak, 24. 07. 2008. 16:36h\nkako se ono kaze, ma idji bre trala la! Samo Vi pevajte pesmice, sustina se ne menja.\nČetvrtak, 24. 07. 2008. 16:02h\nCim se masimo i najprimitivnijeg oruzja(obicne tojage)prestaje prica o humanoj tuci(ratu)nastaje vreme manipulacije i samovoljne interpretacije slucaja. Goloruki mozeemo postedeti protivnika,naoruzani - ne!Svako pozivanje na mir dok proizvodnja oruzja traje,je nista drugo no bacanje reci u vetar.Samo umno bolesni i tesko indoktrinirani mogu verovati u danasnje vrednovanje ratnih kategorija u konkretnom smislu reci.Mi smo toliko snazno zaneti pukim zeljama za slobodom i humanizmom da zaboravljamo da je nemoguce vladati ili sukobe resavati a da se neogresimo,u sadasnjim uslovima zivota.Necu i nemogu da opravdam nicije nasilnistvo,agresiju i zlocine ali imajmo na umu da:tuci se(ratovati)protiv suprotne strane ukljucuje ostvarenje cilja(krajnje ponizenje do likvidacije) a sto se suprotstavlja moralu i etici."Humano ratovanje" i cilj istog potpuno izkljucuju jedno drugo - nikako nemogu zajedno.Jedna majka se nedavno pozurila, rekavsi: "da nezna da objasni svojoj deci osnovne pojmove kao sto su otadjbina, moral,junastvo, patriota suverenost itd i sve majke na svim stranama imaju istu nedoumici.Za ocekivati je da se konstatuje da se ljudski um zatekao zbunjenim i to na svim koordinatima. jaca\nČetvrtak, 24. 07. 2008. 16:01h\nKAKAV JE TO LIK!SVAKA MU CAST!mislim da mu je bolje da mu zeni nevrate dokumenta,posle ovog saznanja da je imao drugu....\nČetvrtak, 24. 07. 2008. 15:30h\nInteresantan mi je jedan od komentara da je Radovan kukavica kao i Hitler i sl., kao i da se NADA da je to isto i Mladic. Razocarana sam takvim zeljama, a po najvise cinjenicom da se danas takve stvari mogu zeleti tako otvoreno, bez bilo kakve grize savesti a da su suprotne zelje nedopustive. justicia\nČetvrtak, 24. 07. 2008. 13:57h\nha,ha,ha,ha....sve nas je namagarcio,kakav car! ne znam ko moze da veruje u tu pricu da se on slobodno setao a niko nije znao da je to on! ma,vazi...\n18:17\tPočela prodaja karata za EP u vaterpolu\nPolitika»\tMirković: Nećemo smeniti gradonačelnika i gradsku Vladu zato što su iz SNS-a\nPokret "Jaka Srbija", na čijem čelu se nalazi Saša Mirković i odbornička grupa "Jak Zaječar" neće smeniti aktuelnog gradonačelnika...\nMinistarski savet OEBS-a košta oko 420 miliona dinaraLSV: Država da radi svoj posao da se ne ponove devedeseteNATO otvara vrata Crnoj Gori uprkos protivljenju RusijeBabić Mirkoviću poželeo srećan put\twww.NonStopShop.rs\nDruštvo»\tRadovi na pruzi Karlovački Vinogradi - Sremski Karlovci\nZbog zavarivanja i zamene šina na pruzi između stanica Karlovački Vinogradi i Sremski Karlovci sutra, 3., 4. i 7. decembra,...\nNUNS: Vučić podržava tabloidizaciju medijaNovi spiskovi Brozove imovine NA 1.000 STRANANovoizabrane sudije položile zakletvu u Skupštini SrbijeISTRAŽUJEMO Evo šta se dogodi kada HIV pozitivna osoba traži posao\tNajviše komentara\nLjubav Na emotivnom planu je samo naizgled idilično do prve sledeće prilike. Posao Ko previše leti, nisko pada. Samo polako. Manji novčani dobitak. Zdravlje Suviše ste napeti.


Endoparaziti - Jednoćelijski crevni paraziti - protozoe - Pas i Mačka\nEndoparaziti – Jednoćelijski crevni paraziti – protozoe\nPočetna/Paraziti/Endoparaziti – Jednoćelijski crevni paraziti – protozoe\nGiardia spp. spada u protozoe i živi u tankom crevu pasa i mačaka. Ona predstavlja jako veliki problem, pogotovo uzgajivačima koji imaju veći broj pasa. Pretpostavlja se da je jako veliki broj životinja zaražen, pri čemu jako mali broj njih pokazuje kliničke simptome. Životinja se zarazi kada pojede cistu koja je nosilac parazita. U tankom crevu cista se otvara i izlazi aktivni oblik parazita. On se pričvrsti za sluznicu creva, a razmnožava se prodirući u nju. Nakon velikog broja deoba on oko sebe stvara cistu i izlazi u lumen creva. Izmetom se izlučije u spoljašnju sredinu.\nKod najvećeg broja životinja infekcija prolazi bez simptoma. Najčešće se javlja kod mladih životinja i manifestuje prolivom koji može biti akutan, povremen ili hroničan. Stolica je najčešće sluzava do vodena, izuzetno neprijatnog mirisa. Životinja ima dobar apetit ali gubi na kilaži.\nMladi, infestirani crevnim parazitima imaće neki od simptoma kao što su:\ndlaka suva i lošeg kvaliteta\nčesto nadut stomak (pupavost) i na pritisak bolan\nprisutan je redak proliv koji može, a ne mora da sadrži crevne parazite\nMlada životinja može i da povraća, pri čemu se dešava da u povraćenom sadržaju budu primetni crevni paraziti.\nKod odraslih životinja je infestacija crevnim parazitima obično neprimetna za vlasnika. Od simptoma koje vlasnici primete navodi se proliv, koji može da bude stalno prisutan ili da se javlja povremeno, može da bude u vidu potpuno retke ili kašaste stolice, u kojoj mogu i ne moraju biti prisutni crevni paraziti.\nInfestacije crevnim parazitima, naročito kod mladih životinja, opasne su i zbog toga što često dolazi do naknadnih infekcija bakterijama ili virusima. Infestacije crevnim parazitima su ređe kod mačaka nego kod pasa.\nSimptomi kod ove grupe oboljenja nisu specifični. Veterinar kroz razgovor sa vlasnikom treba da sazna da li je ljubimac redovno čišćen od crevnih parazita. Ukoliko postoji potreba i sumnja se na prisustvo parazita, uzima se uzorak izmeta i pristupa pripremi mikroskopskog preparata. Kada je Giardia spp. u pitanju, njeno prisustvo se može dokazati primenom fekalnog, brzog testa visoke osetljivosti i specificnosti za svega par minuta.\nTerapija oboljenja izazvanih ovim parazitima kod pasa i mačaka sprovodi se već sa tri nedelje života i ponavlja se dva do tri puta, u razmacima od dve nedelje. Terapija oboljenja izazvanih protozoama sprovodi se kod pasa i mačaka adekvatnim preparatima.\nKao i kod svih drugih parazitoza, preventivne mere sprovode se tako što se vodi računa o\nbolesnoj životinji, izvoru zaraze i o okolini, koju treba očistiti od izmeta i jajašaca. Trebalo bi tražiti od svih vlasnika pasa i mačaka da odmah uklone i unište izmete svojih životinja, odmah nakon izlučivanja.\nSvako mladunče treba podvrgnuti režimu čišćenja od parazita, kao i odrasle pse i mačke.\nDehelmintizacija izaziva gubitak prirodne zaštite parazita od enzima za varenje, pa se na ovaj\nnačin paraziti eliminišu iz organizma. Preparati koji se koriste u terapijske ili preventivne svrhe ne sprečavaju infekciju, već samo uništavaju prisutne parazite\nTreba imati na umu da je važno da:\nodržavate higijenu ruku i odeće pri kontaktu sa nepoznatim životinjama\npreventivno čistite od crevnih parazita vašeg ljubimca jednom u tri meseca\nodržavate higijenu posuda za hranu i vodu i prostirke ili kućice\ndajete isključivo termički obrađenu hranu psima i mačkama u slučaju da je sami pripremate\nnikada ne dozvolite da vaši kućni ljubimci obavljaju nuždu u pesku na dečijem igralištu\nOd VET Klinika Sveti Vrači|2019-04-14T14:53:02+02:0014. aprila 2019'|Paraziti|0 Komentara


NAJMOĆNIJI LIJEK NA SVIJETU Bolovi nestaju za minut, a od njega zavisi 300 funkcija u tijelu, evo kako se pravi – Haber.ba\nNAJMOĆNIJI LIJEK NA SVIJETU Bolovi nestaju za minut, a od njega zavisi 300 funkcija u tijelu, evo kako se pravi\nPomoću ovog losiona, možete da se oslobodite bolova u kostima i mišićima – samo utrljajte losion na bolno mesto i sačekajte 2-3 minuta. Bićete oduševljeni rezultatom\nMi vam predlažemo da isprobate jedno od najboljih rešenja – domaći Jeftin je, lako dostupan, a sve što treba da uradite da biste se rešili bolova jeste da ga pomešate sa vodom i utrljate na bolno mesto.\nIstu smesu možete da koristite za redovnu negu kože tela, umesto standardnih krema punih hemikalija, samo ovoj smesi dodajte i šea puter (Šea puter proizvodi se od plodova afričkog šea drveta).\n, odnosno ulje magnezijuma, koje može da reši sve te probleme u jednom potezu!\nTeme:lijek, magnezijumov losion, zdravlje


Stević odustao, Košta šampion sveta - Bajsologija\nTakmičenja, UCI World tour / 29.09.2013\nIvan Stević, pobednik trke „Kroz Srbiju“ 2011. i 2013. i državni šampion ove godine, reprezentativac OBK Beograda koji ove sezone vozi za rumunski Tušnad, odustao je drumskoj trci za elitu na Šampionatu sveta u Toskani.\nNa stazi od 272 kilometra, pobedio je Portugalac Rui Košta u vremenu 7:25,44 časova odsprintavši na cilju, posle taktički neizvesne, velike borbe sa mnogo blefova u finišu, Joakima Rodrigeza (Španija). Treće mesto pripalo je u sprintu Alehandru Valverdeu (Španija) sa 15 sekundi zaostatka, dok je četvrti završio Vićence Nibali velika nada italijanskog biciklizma u istom vremenu. Grupu od 12 biciklista sa prko pola minuta zaostatka predvodio je na petom mestu Ukrajinac Andrij Grivko.\nKošta je prvi Portugalac koji je osvojio titulu šampiona sveta u drumskoj trci za elitu. Stratovalo je preko 210 biciklista, završilo je samo 61.\nSrbija je imala sedmoro učesnika na SP u Toskani. Na 31. mesto u juniorskoj trci plasirala se Jelena Erić iz CCN Metalca, dok su odustali Ivan Stević (elita), Dragana Kovačević (elita), Miloš Borisavljević, Jovan Zekavica i Marko Danilović (vozači do 23 godine) i Luka Kotur (juniori).\nVođa srpske delegacije bio je predsednik BSS Branko Banović, u rukovodstvu stručnog tima bili su selektori Radiša Čubrić (seniori) i Saša Gajičić (juniori).


Tag: Sporazum BG - PR - Radio Kontakt Plus\nTag: Sporazum BG - PR\nZamenik kosovskog premijera i šef pregovaračkog tima Prištine, Besnik Bisljimi, optužio je večeras srpsku stranu za zloupotrebu sastanaka u Briselu.\nKurti nemačkoj ministarki odbrane: Bez uzajamnog priznanja nastavak dijaloga sa Beogradom nema smisla\nKosovski premijer Aljbin Kurti izrazio je nadu da će 13. maja u Briselu biti postignuti dogovori sa zvaničnim Beogradom kada su u pitanju nestala lica, registarske tablice i plaćanje struje u opštinama na severu, javlja TV Kljan Kosova.\nZamenik kosovskog premijera Besnik Bisljimi (Bislimi) potvrdio je u četvrtak uveče da celodnevni sastanci u Briselu nisu rezultirali bilo kakvim dogovorom sa Srbijom, objavio je dopisnik Kohe Augustin Paljokaj (Palokaj).\nFon Kramon: Dijalog sa Beogradom nije prioritet za Kurtijevu vladu\nIzvestiteljka Evropskog parlamenta za Kosovo Viola fon Kramon izjavila je da aktuelna Vlada na Kosovu ne daje prioritet dijalogu sa Srbijom, prenose prištinski mediji.\nDevet godina od potpisivanja sporazuma u Briselu, ZSO još uvek nije formirana\nPre devet godina, na današnji dan, bivši srpski i kosovski premijeri Ivica Dačić i Hašim Tači parafirali su Briselski sporazum. Dokument se sastoji od petnaest tačaka, a šest se odnose na Zajednicu srpskih opština, koja još uvek nije formirana. Dušan Janjić iz Foruma za etničke odnose, za portal KoSSev ocenjuje da do formiranja ovog tela nikada neće doći. Kao jedino rešenje za institucionalnu zaštitu srpske zajednice vidi stvaranje novog mehanizma, kojem kao osnov može da posluži upravo ZSO.\nKancelarija za KiM: 21. april nije rok za prestanak važenja režima stikera\nPovodom izjave kosovskog premijera Aljbina Kurtija da će „kosovska strana sesti za pregovarački sto u Briselu“, kako bi se postigao konačni dogovor o registarskim tablicama „samo po principu reciprociteta“, te da je krajnji rok za dogovor 21. april, iz Kancelarije za Kosovo i Metohiju tvrde da taj datum nije nikakav rok za prestanak važenja režima stikera.


Neki roditelji su bili baš kreativni: Ovo su dečija imena koja su zabranjena u raznim zemljama - Telegraf.rs\n25/12/19 | 17:10 ≫ 15:58\nRazume se da svaki roditelj nastoji da njegovo dete po nečemu odskače od ostalih, ali neki su toliko preterali sa imenima, da je država morala da se umeša i da im to zabrani\nGotova svaka zemlja na svetu je na neki način regulisala imenovanje dece i propisala šta se sme, a šta ne sme, kada se razmišlja o davanju imena svom potomku. To je inspirisalo neke roditelja da kroz izbor imena bebe ispolje svojevrnu građansku neposlušnost, pa je država ponovo morala da se umeša. Ovo su najdrastičniji primeri ovog neobičnog fenomena.\nZa razliku od nekih drugih država, SAD važi za vrlo popustljivu kada je u pitanju izbor imena deteta. Regulativa varira od države do države unutar same Amerike, te tako neke države, recimo, zabranjuju opscene nazive dok druge ne dozvoljavaju upotrebu brojeva. Kentaki, sa druge strane, ne poznaje regulativu u ovoj oblasti uopšte.\nIpak, jedan kontroverzni slučaj nazivanja bebe skrenuo je svima pažnju te 2013. godine, kada je sudija u Tenesiju doneo odluku da roditelji ne mogu da nazovu dete Mesija pod obrazloženjem da je ovo ime rezervisano jedino za Isusa Hrista, izveštava Readers Digest. Viši sud je potom ovu odluku ukinuo ističući da nijedan važeći propis ne zabranjuje davanje imena sa religioznom konotacijom, te da sudija nije smeo doneti odluku samo na osnovu religioznih predubeđenja.\nSasvim sigurno svi volimo Nutelu, ali nazvati dete po njoj ipak zalazi u ekstrem. Francuski par objasnio je ovu ideju nadanjem da bi njihova ćerkica ukoliko ponese ovo ime mogla biti jednako slatka i popularna kao ovaj namaz od čokolade i lešnika. Međutim, francuski zakonadavac nije to dozvolio. Sudija pred kojim se našao ovaj neobični predmet odbio je da prihvati ime tvrdeći da je ono „u suprotnosti sa interesima deteta“ jer bi u buduće samo dovelo do ismevanja i nepriličnih komentara na njen račun.\nSudija je uz to ispoljio i kumovske aspiracije te je roditeljima predložio da dete nazovu Ela.\nSonora, država u severozapadnom Meksiku ima podužu listu imena koja roditelji ne bi smeli davati svojoj deci. U 2014. godini država se odlučila na korak da objavi listu od 61 zabranjenog imena u nadi da će tako zaštiti decu da budu meta ismevanja. A najveći broj imena vlasti su pronašle upravo u matičnim knjigama novorođenih.\nKako je većina imena već prethodno bila upotrebljena, vlasti su osetile potrebu da spreče dalju epidemiju davanja smešnih imena te će tako u buduće dete biti pošteđeno toga da ga svi zovu po imenu policajca-kiborga iz istoimenog filma. Među imenima sa liste zabranjenih su i Fejsbuk, Betmen, Pantalonice.\n„Chow Tow“ („Smrdljiva glava“ – Malezija)\nIako ovaj idiom iz malezijskog jezika pre zvuči kao podsmešljivi nadimak nego kao ime novorođenčeta, jedan malezijski par je smatrao da je on dovoljno dobar da po njemu nazovu svoje dete. Na sreću po dete, država nije smatrala tako.\nOvaj slučaj je čak bio i svojevrsna prekretnica jer je Vlada Malezije te 2006. godine napravila listu zabranjenih imena što je dovelo do masovnog broja zahteva građana za promenom sopstvenog imena.\nKao i SAD, ni Engleska ne obiluje propisima u oblasti imenovanja dece. Međutim, kada je jedna britanska majka pokušala da svoje dete nazove po ozloglašenom otrovu, sud je odlučio da se umeša. Sudija je napravio presedan za buduće slučajeve ustanovivši praksu da sud odreaguje i naloži zabranu samo u najekstremnijim slučajevima poput ovog.\nUmesto da ustanovljava zabrane, Danska je napravila listu od 7.000 dozvoljenih imena. Ako se roditelji odluče da detetu daju ime koje nije na listi odobrenih imena, moraju tražiti pristanak vlasti na to. Iako ime „Majmunče“ nije imalo previše izgleda na ispeh, to nije sprečilo danske roditelje da pokušaju.\nAustralijski pravni sistem poznaje nekoliko smernica kada je reč o davanju imena. Ona ne smeju biti opscenog i uvredljivog karaktera, ne smeju biti protivna javnom interesu, a takođe ime detetu ne možete dati ni po nazivu koji je ustanovljen i već ima određenu reputaciju. Upravo ovaj poslednji parametar sprečio je australijske roditelje da dete nazovu po imenu čuvenog švedskog proizvođača nameštaja. Ako im je za utehu, ni Šveđani u svojoj zemlji to takođe ne bi mogli da urade.\n@ (kod nas se čita „Et“ - Kina)\nNazvati bebu po oznaci na kompjuterskoj tastaturi možda deluje najuvrnutije od svih dosadašnjih primera ali kineski roditelji su imali argument za to. Naime, u Kini simbol @ zovu „ai-ta“ što u izgovoru zvuči veoma slično kineskoj frazi „volim ga“. Iako pod ovim obrazloženjem ima više smisla, ime nije prošlo u praksi budući da Kina zabranjuje korišćenje simbola prilikom davanja imena.\nŠta bi moglo da bude sporno u imenu Sara? Ipak, u Maroku, imena moraju da odražavaju marokanski identitet. „Sarah“ sa „H“ je hebrejski oblik imena i on je zabranjen, dok je „Sara“ kao arapska verzija, potpuno legalan naziv.\nIsland je država sa izuzeno strogom regulativom u ovoj sferi života. Ime može biti odbijeno ako ga nije moguće izmenjati po padežima ili ako islandski alfabet nema ekvivalentno slovo kojim bi se strano slovo zamenilo.\nJedan par sa Islanda osetio je svu strogost zakona na svojoj koži kada su pokušali da ćerku nazovu Herijet, imenom koje se ne može konjugirati na islandskom. Nesrećni par probao je potom sina da nazove imenom Dankan, ali islandski alfabet nema ekvivalentno slovo slovu „k“ iz ovog imena, te je i ovaj pokušaj odbijen. Umesto željenih imena, pasoši za decu su glasili na ime „Dečak“ i „Devojčica.“\n25. decembar 2019 | 18:12\nIma u malu ovde kod nas bruce lee


Vlada RS-a ograničila maržu na cijenu goriva Vlada RS donijela je Uredbu o određivanju marže koja se primjenjuje prilikom formiranja cijena naftnih derivata.\n02. 04. 2021. u 19:10 Face.ba


Aktuelni Major šampion je ekspresno reagovao na odlaske igrača, te doveo prvo pojačanje u svoje redove – FNS-a.\nMeđutim, prvo pojačanje je već stiglo, iz ekipe compLexity. Reč je o FNS-u, Kanađaninu koji je do sada najveće uspeo imao sa ekipama CLG i pomenutim compLexity Gaming. Interesantno je da je FNS već igrao sa dvojicom igrača Cloud9.\nCloud9 trenutno broji četiri igrača, a trebalo bi očekivati još jednog koji će upotpuniti petorku, bar kao privremena izmena, dok se američki snajperista Skadoodle ne vrati aktivnom igranju.\nPrevious articlePoznati italijanski stručnjak za restauraciju spasava Bogorodicu Ljevišku\nNext articleTucamo se jajima , a ne kucamo?! Da li ste se pitali zašto?


Vrući poslovi: Kuvar\nKonkurs za oglas "Kuvar" kompanije Tradicija Avsenik d.o.o. je istekao i konkurisanje na oglas je onemogućeno!\nTradicija Avsenik d.o.o.\nSmo poznati Restoran Avsenik iz Slovenije i tražimo:\nKuvara sa izkustvom u a la kartu i sa grupama\nMesto rada: Begunje na Gorenjskem, Slovenija\nNajmanje 5 godina iskustva na sličnom radnom mestu\nSređeni uslovi rada\nOsiguramo radnu vizu\nZainteresirani možete nam se obratiti direktno na telefon:\n00386 4 5333 402 (gđa. Nataša Farkaš)\nili nam šaljite CV elektronskim putem.\n17.7.2018. do 16.8.2018.


fiskalni-savet | Biznis i Finansije\n25/11/2019 - 10:46 in Vesti, Ekonomija, Slajder\nPredlog budžeta za narednu godinu predviđa povećanje izdvajanja za plaćanje kazni i penala, koja će u 2020. godini premašiti 22 milijarde dinara i postaviti novi rekord, upozorio je Fiskalni savet. To savetodavno telo pozvalo je Vladu Srbije da nađe…\n01/10/2019 - 12:31 in Vesti, Ekonomija, Slajder\nRebalansom budžeta za 2019. godinu predvidjeno je da se do kraja godine potroši sav višak sredstava koji je tokom 2019. ostvaren u budžetu, a jedan…\n28/12/2018 - 14:50 in Vesti, Ekonomija, Slajder\nFiskalni savet je danas saopštio da Fiskalna strategija za 2019. godinu ne prepoznaje nizak privredni rast kao najveći makroekonomski problem Srbije,…\n21/09/2018 - 10:48 in Vesti, Ekonomija, Slajder\nFiskalni savet je negativno ocenio predložene zakonske izmene kojima se, pored ukidanja zakona o privremenom smanjenju penzija, ukida i formula za usklađivanje penzija i Vladi daje diskreciona mogućnost da isplaćuje "novčano uvećanje" uz penziju. Predlog…\nPredsednik Fiskalnog saveta Pavle Petrović izjavio je danas da je za budžetske uštede i ozdravljenje javnih finansija najvažnije da plate budu zamrznute i u 2017. godini, dok penzije treba da budu zamrznute i u 2017. i u 2018. On je na konferenciji za…\n13/05/2016 - 08:36 in Vesti, Ekonomija\nFiskalna kretanja u Srbiji u prva četiri meseca ove godine su zadovoljavajuća, ali zabrinjava kašnjenje u reformskom delu programa za ozdravljenje javnih finansija, upozorio je danas Fiskalni savet. "Održivost ostvarenih fiskalnih rezultata i uspeh čitave…


Dan online - Ekonomija: Plata vratila gra�evince - 2012-07-14\nEkonomija U RUDNICIMA BOKSITA STABILIZOVANA SITUACIJA Plata vratila gra�evince Plata vratila gra�evince ■Gradnja tunela Tifran, du�ine 470 metara treba da bude zavr�ena do kraja godine, a boksita�i su probili ve� 400 metara Oko 40 radnika tunelogradnje Rudnika boksita vratili su se ju�e u Berane, gdje �e ve� danas nastaviti sa probijanjem tunela Tifran, rekao je Ratko Ba�ovi� potpredsjednik Samostalnog sindikata firme. On je istakao da �e gra�evinci nastaviti sa radovima, koje su zbog �trajka obustavili 27. juna tra�e�i isplatu zaostalih zarada, nakon �to je Vlada svim radnicima Boksita u �etvrtak kasno popodne isplatila jednu zaradu.\n– Svih 314 radnika Rudnika dobilo je zaostalu martovsku zaradu, kako je i planirano prema dinamici isplate dugovanja zaposlenim koju je predlo�ila Vlada, a radnici koji su protestovali i �trajkovali prihvatili. U narednom periodu o�ekujemo i da se ispo�tuju svi precizirani rokovi, kazao je Ba�ovi�.\nGra�evinci nik�i�kog rudnika na probijanju tunela rade kao podizvo�a�i u podgori�koj firmi „Bemaks“, a cjelokupan posao ina�e finansira Direkcija za saobra�aj. Svi radovi u tom dijelu beranske op�tine trebalo bi da budu zavr�eni do kraja godine i ujedno i tunel Tifran �ija �e du�ina biti 470 metara, do �ega su boksita�i u proteklim mjesecima, uz sporadi�ne prekide zbog dugovanja plata, probili ve� 400 metara. Osim Sektora tunelogradnje od ponedjeljka na posao �e krenuti i zaposleni iz administracije i menad�ment Boksita kojima radnici, koji su protestovali ispred upravne zgrade firme, nijesu dozvoljavali ulazak od pro�log petka. Ostali proizvodni radnici Rudnika anga�man o�ekuju krajem ovog ili po�etkom narednog mjeseca jer su iz uprave najavili pokretanje eksploatacije boksita na kopu Zagrad. Vladini �lanovi Odbora direktora Boksita, a uz, kako iz Samostalnog sindikata navode, i garancije ministra ekonomije Vladimira Kavari�a, 1. avgusta dobi�e aprilsku zaradu, i po�etkom septembra i oktobra jo� po dvije plate.\nB.Bra�njo Objavi na\nKroz Platije svakom milije Zakidaju organsku proizvodnju hrane Saslu�anje Kavari�a i Milo�evi�a Simbol Brisela u crnogorskoj no�nji Tri voda 1.150.000 Skuplji od Luksemburga, jeftiniji od Srbije 95 MILIONA Dug 1,63 milijarde Zavr�ena prva runda Ranije - Ekonomija\nNe zna se ko gradi u Kumboru Kana�ane zanimaju Risan i Kru�evo Mjesec gratis Turci mjerkaju ulcinjsku Solanu Boje se da ne izgube sta� Isplata od 17. jula Zakon brani lopove od gra�ana �eka se odgovor SAD i Ma�arske Za tri godine struja poskupljuje 34 odsto Pritisak se isplati Naslovna


Letnji solsticij uz rege na Savi - LookerWeekly.com magazin\nLetnji solsticij uz rege na Savi\n· 14/06/2013 ·2 min read\nNa Shlepu će 21. juna u 22h početak leta i Svetski dan muzike biti proslavljen celovečernjim rege koncertom Hornsman Coyotea i Darke sa BMB Riddimom, a DJ podršku pružiće JahMessenjah sound system.\nNajduži dan u godini, 21. jun, pretvoriće se u najveseliju noć na splavu „Shlep“ pored Brankovog mosta gde će u organizaciji festivala „Vračar Rocks“ i „Balkan Music Boxa“ noć biti posvećena radosti ruts rege zvuka. Svetski dan muzike, tradicionalno proslavljan širom planete, ove godine u Beogradu biće obeležen na reci Savi koncertima Hornsman Coyotea i Darke sa Balkan Music Box Riddimom, dok će DJ podršku pružiti JahMessenjah sound system.\nNaš internacionalno poznati rege autor i trombonista Hornsman Coyote će nastupiti sa osmočlanim bendom Balkan Music Box Riddim, sastavljenim od najtalentovanijih muzičara ovog žanra. Potpuno posvećem muzici, svojoj međunarodnoj solo karijeri, bendu Eyesburn i saradnji sa autorima širom sveta, Kojot jeste jedan od najplodnijih autora na našoj sceni. Samo dve nedelje pošto je srpskoj javnosti predstavljen dupli LP „Breath of Peace“, rezultat Hornsmanove saradnje sa britanskim producentom i multiinstrumentalistom Dub Caravanom, naša publika će imati prilike da neke od novih kompozicija čuje i uživo. Moćna mašina riddima fanovima će na potpuno novi način doneti i Kojotove pesme koje su navikli da pevaju na koncertima, poput „Glow Jah Light“, „Belly of the Beast“, „Seems Like Revolution“, a spremaju se i mnoga zvučna iznenađenja.\nDarka, vanserijski vokal i autor, po kritičarima “kraljica medju balkanskim rege vokalima”, “neponovljiv glas”, “rege i soul diva”, “srpska Erykah Badu”, se muzikom bavi od svoje petnaeste godine i imala je sreću da nastupa sa najtalentovanijim muzičarima u Srbiji. Rege publika je poznaje kao lidera kruševačkog ZAA u periodu do 2011, sa stotina nastupa, dva albuma i po činjenici da je napisala vecinu hit tekstova kao što su: “No War”, “Fire”, “Let it go”, “Good Things”, “Slow Down”, “Sun”, “Try”… Čuveni su njeni energični nastupi sa sound sistemima JahMessenjah, Ital Vision, Trenchtown Rockers, King Caliypso, Waddada itd, a imala je čast da zapeva za britanski Terrortone Sound. Darka vredno radi u studiju na svom prvom solo albumu, inspirisanim dosadašnjim muzičkim iskustvom, obojenom intimom i svakodnevnom borbom pojedinca u društvu ispunjenom nepravdama. Ovoga leta biće predstavljen prvi singl video “Rise Up”, a publika će na Shlepu imati priliku da je čuje u akustičnom setu sa muzičarima iz Balkan Music Box Riddima.\nPravi aktivisti rege scene, poznati po saradnji sa brojnim britanskim reggae autorima, DJ duo JahMessenjah Sound System donosi izvanrednu slekciju ruts rege muzike koja će otvoriti i zatvoriti celovečernju žurku na reci 21. juna.\nOrganizatori su se pobrinuli da proslava na Shlepu, drugom brodu od Brankovog mosta ka Zemunu, bude dostupna svima – ulaznica košta 300 dinara. Neka leto počne uz dobre vibracije!\nČikaški kompozitor Erik Lenardson u DKSG-u\nPosledice u Bitef teatru\nAlis: Od sumraka do svitanja


9 godina je pazila mene i moju porodicu: Kućna pomoćnica doživela pravo božićno iznenađenje! (VIDEO)\nOd sreće zaplakala\nČetrdesetogodišnja Džilijen rešila je da se zahvali svojoj dugogodišnjoj kućnoj pomoćnici na svim godinama koje je provela uz nju i njenu porodicu\n26.12.2014. - 20:53h 12:42h Autor: Stil\nSlavna fitnes instruktorka Džilijen Majkls poznata je po svom čvrstom stavu kada je reč o poslu. Ume da bude i te kako žustra i stroga kada su u pitanju treninzi, a po njenim previlima "igrale" su brojne poznate ličnosti koje je dovela u top formu.\nDogodilo joj se Božićno čudo pola veka nakon stradanja roditelja u padu aviona - OVDE saznajte više!\nMeđutim, sada je zgodna brineta pokazala i svoju mekšu stranu, prenosi Dejli Mejl.\nPriredila joj je iznenađenje na Božić, a Ines je od sreće zaplakala. Naime, Džilijenine ćerke su joj uručile poklon uvijen belom hartijom. Prema reakciji, Ines nije ni slutila šta se krije u malenoj kutiji - ni manje, ni više nego ključevi od novog automobila!\nŠetala sa ćerkicom, a nepoznati muškarac joj dao kovertu punu para - OVDE saznajte više o tome!\n"Za devet godina vođenja brige o meni i mojoj porodici sa mnogo ljubavi i pažnje. Iznenadili smo Ines novim automobilom!", napisala je Džilijen uz video snimak koji je objavila na svom Instagram profilu.\nKako Opra Vinfri svakog meseca nagrađuje svoje služavke, saznajte OVDE.


Belgrade Sport Fest - Press clipping\nDANAS, 25. maj 2005. godine\nViše od hiljadu prijava za bandži skokove\nPreuzmite pdf (211.42 kB)\nPREGLED, 25. maj 2005. godine\nOko 300.000 učesnika na Adi Ciganliji\nPreuzmite pdf (222.28 kB)\nGLAS JAVNOSTI, 25. maj 2005. godine\nSport fest na Savskom jezeru\nPreuzmite pdf (329.81 kB)\nSajt B92, 25. maj 2005. godine\nBSF - povratak na kartu sveta\nVelike sportske manifestacije poput "Beograd sport festa", koji će se održati na Adi Ciganliji od 10. do 12. juna, signal su da se Beograd vraća na sportsku kartu sveta, rekao je u Medija centru gradski sekretar za sport Nenad Ilić.\nProgram "Beograd sport festa", koji je organizovala Beogradska kulturna mreža, obuhvata takmičenja i promocije u 150 sportskih disciplina, uz muzičku podršku, brojne prateće sadržaje i omladinske kampanje, sa porukama o društvenom položaju mladih.\nGradski menadžer Bojan Stanojević i potpredsednik Beogradske kulturne mreže Dejan Grastić izrazili su nadu da će "Beograd sport fest" prerasti u tradicionalnu manifestaciju.\nStanojević je rekao da će grad i dalje podržavati takva događanja, radi iskorišćavanja turističkog potencijala Beograda, kao i da će podsticati sport.\nOrganizatori su najavili da će na "Beograd sport festu" biti prisutni skoro svi sportovi - od basketa, fudbala, odbojke, rukometa i tenisa, preko borilačkih veština, aerobika, fitnesa i bandžija, do badmintona, ekstremnih i vazduhoplovnih sportova.\nGrastić je rekao da će se na "Beograd sport festu" održati finale akcije "Budi košarkaš" koje organizuje Evropsko prvenstvo u Beogradu.\nMeđu pratećim dogadjanjima, pored sajma sportske i prateće opreme, su takmičenje za jake ljude "Strongman" i "Olimpijski dan trčanja" - nekada zasebna manifestacija koju je domaći Olimpijski komitet tradicionalno organizovao u junu.\nPrema rečima Dejana Grastića, za ekstremne sportove, poput skakanja sa bandžija, do sada je stiglo više od 1.000 prijava.\nBojan Stanojević je rekao da je grad, na ime osnovnih troškova, u manifestaciju uložio 1,2 miliona dinara, a Grastić je dodao da je nešto manju sumu uložila i republika, dok su ostale sredstva obezbedili komercijalni sponzori.\nMeđu njima "Telekom Srbija", "MekDonalds", NIS "Jugopetrol", "Advert Out" i "Simka". Ulaz na festival je besplatan, a organizatori su ocenili da se na njemu može okupiti minimum 300.000 posetilaca.\nUkupna površina Ade Ciganlije, zajedno sa Makišem, Adom Međicom i dva veštačka jezera, omeđena nasipima, iznosi oko 800 hektara.\nDanas, 19. maj 2005 godine\nPrvi Beogradski Sport Fest od 10. do 12. juna\nOD ZEZANJA DO BANDŽIJA\nAda Ciganlija će u junu mesecu biti poprište prvog Belgrade Sport Fest-a, festivala koji promoviše sport, zdrav život, mobilnost mladih, a sve uz koncepciju kakva do sada nije viđenja. Od 10. do 12. juna, u tri dana i tri noći, na Adi će se održavati takmičenja i promocije u 150 sportskih disciplina, uz muzičku podrčku, brojne prateće sadržaje, omladinske kampanje.\nBiće prisutni skoro svi sportovi, od basketa, fudbala, odbojke, rukometa, tenisa, preko borilačkih sportova, aerobika, fitnesa, bandžija, pa sve do ekstremnih, badmintona, vazduhoplovnih sportova, i još mnogo toga još.\nNa Belgrade Sport Fest-u će se održati finale akcije «Budi Košarkaš», koje organizuje Evropsko prvenstvo u Beogradu sa celim njihovim pratećim spektaklom, pa, po prvi put u Beogradu, takmičenje za Strongest Man-a, zatim «Olimpijski dan trčanja», trka koju radi Olimpijski komitet tradicionalno krajem juna – sada je uvrštena u Sport Fest, i još mnogo mnogo drugih zanimljivih disciplina.\nPosebnu zonu festivala predstavljaju ekstremni sportovi, gde će pored svih varijanti ekstremnih sportova skokovi sa Bandžija biti besplatni, itd.\nU ceo projekat su se uključile brojne nevladine organizacije koje će raditi svoje programe i kampanje. Snažnu društvenu poruku o položaju mladih ljudi će uputiti Evropski pokret u Srbiji, Studenstka unija, Jazas, Građanske inicijative, kao i pozitivne vibracije koje donosi «Novi optimizam».\nBiće obrađivane sledeće teme:\nKreiranje nacionalnog tela i nacionalne politike za mlade\nMobilnosti mladih - Mladi istraživači\nParticipacija mladih – Građanske inicijative i EMOTE\nPrevencija o HIV/AIDS i diskriminacija - Omladina JAZAS\nSeksualno i reproduktivno zdravlje - Omladinski informativni centar\nAnti korupcija i olakšavanje viznog režima za mlade – Studentska Unija Srbije\nEkologija - Savez izviđača Srbije\nU projekat se uključio i UNICEF koji će animirati decu, i najavljivati oproštajnu utakmicu Saleta Đorđevića, ambasadora UNICEF-a.\nPrijavljivanje za besplatne bandži skokove, kao i turnire u košarci, fudbalu, će početi od 15. maja i trajeće do 1. juna, sve detaljnije informacije i formulare za prijave potražite na SAJTU FESTIVALA!!!\nMuzički program će se odvijati zavisno od tehničkih mogućnosti na jednoj većoj bini, ili na više manjih.\nVažnu podršku festivalu daje KBC Bežanijska kosa, koja će obezbediti medicinsku podržku festivala.\nDruga faza marketinške kampanje kreće ovih dana, Tv spotom u kojem glavnu ulogu ima promoter Sport fest-a – glumac Zoran Cvijanović.\nDogađaj organizuje Beogradska Kulturna Mreža, uz podršku Skupštine grada Beograda, Ade Ciganlije, Sportskog Saveza Beograda, Turističke organizacije Beograda.\nViše informacija možete pogledati na adresi: www.BelgradeSportFest.com\nNe propustite spektakl!\nBlic, 18. maj 2005. godine\nU susret Sport Fest-u na Adi Ciganliji početkom juna\nBESPLATNO NA BANDŽI DŽAMP\nPrijvaljivanje za besplatne bandži skokove na «Belgrade Sport Fest»-u počelo je juče. Svako ko želi testirati adrenalin na ovaj način, može da popuni formular koji se nalazi na sajtu festivala (www.BelgradeSportFest.com), i uz malo sreće da bude izvučen. Besplatnih skokova će za tri dana ukupno biti 60, uz mogućnost povećanja broja, zavisno koliko će vremenski zauzeti skokovi profesionalaca u ovom sportu, koji će raditi svojevrsne akrobacije.\nTakođe, uskoro na sajtu počinje i prijavljivanje za turnire u basketu, malom fudbalu, penjanje na stenu, itd.\nTeniseri će pored turnira demonstrirati i mašinu za merenje brzine servisa, vazduhoplovni savez priprema bogat program na nebu iznad Ade, sa sve skokovima padobranaca.\nDelča će ponovo raditi turnir poznatih ličnosti u basketu, a program svojih sportova finiširaju i borilački sportovi, veslači, rukometaši, odbojkaši, atletičari, vodeni sportovi, itd.\nZa vreme trajanja festivala obezbeđena je i medicinska podrška. KBC Bežanijska Kosa će na samom festivalu napraviti pravu mini poljsku bolnicu, za slučaj da dođe do povređivanja sportista.\nB92 Sajt, 18. maj\nBesplatni bandži skokovi\nPrijavljivanje za besplatne bandži skokove na Belgrade Sport Fest-u počelo je u sredu. Svako ko želi da testira adrenalin na taj način, može da popuni formular koji se nalazi na sajtu festivala (www.BelgradeSportFest.com), uz malo sreće bude izvučen i – isproba ovu veliku svetsku atrakciju.\nBesplatnih skokova će za tri dana ukupno biti 60, uz mogućnost povećanja broja, u zavisnosti od toga koliko će vremena zauzeti skokovi profesionalaca, koji će raditi svojevrsne akrobacije.\nTakođe, počelo je i prijavljivanje za turnire u basketu i penjanje na stenu, a uskoro ćete moći da se prijavite i za mali fudbal i druge sportove. Detaljne informacije pratite na sajtu festivala.\nOrganizacione pripreme su uveliko u toku. Teniseri će između svojih redovnih aktivnosti demonstrirati i mašinu za merenje brzine servisa, vazduhoplovni savez priprema bogat program na nebu iznad Ade, sa skokovima padobranaca, nedavno je predstavljen i program ekstremnih sportova, koji će biti posebna atrakcija.\nBeogradska kulturna mreža je, brinući o svakom detalju festivala, obezbedila i posebnu medicinsku podršku festivala. KBC Bežanijska Kosa će na samom festivalu napraviti pravu mini poljsku bolnicu, za slučaj da dođe do povreda.\nU toku je i finiširanje programa brojnih omladinskih kampanja, već ranije potvrđenim planovima pridružio se i Evropski pokret u Srbiji, koji će animirati posetioce Euro Star Busom, zatim UNICEF, itd.\nGRAD, Maj mesec\nDOGAĐAJ KAKAV BEOGRAD NIJE VIDEO\nAda Ciganlija će u junu mesecu biti poprište prvog Belgrade Sport Fest-a, festivala koji promoviše sport, zdrav život, mobilnost mladih, a sve uz koncepciju kakva do sada nije viđenja. Od 10. do 12. juna, u tri dana i tri noći, na Adi će se održavati takmičenja i promocije u 150 sportskih disciplina, uz muzički program, brojne prateće sadržaje, omladinske kampanje.\nBiće prisutni svi sportovi, od basketa, fudbala, odbojke, rukometa, tenisa, preko borilačkih sportova, aerobika, fitnesa, bandžija, pa sve do ekstremnih, badmintona, vazduhoplovnih sportova, i još mnogo toga još. Na Belgrade Sport Fest-u će se održati finale akcije «Budi Košarkaš», koje organizuje Evropsko prvenstvo u Beogradu, pa, po prvi put u Beogradu, takmičenje za Strongest Man-a, i još mnogo mnogo drugih zanimljivih disciplina.\nMuzički program će se odvijati u večernjim časovima, sve do 01h iza ponoći. Snažnu društvenu poruku o položaju mladih ljudi će uputiti Evropski pokret u Srbiji, Studenstka unija, Jazas, Građanske inicijative, kao i pozitivne vibracije koje donosi «Novi optimizam».\nDogađaj organizuje Beogradska Kulturna Mreža, uz podršku Skupštine grada Beograda, Ade Ciganlije, i Sportskog Saveza Beograda.\nSPORT FEST I BEER FEST PREDSTAVLJENI MAĐARSKIM MEDIJIMA U BUDIMPEŠTI\nPrezentacija turističke ponude Beograda namenjena mađarskim medijima biće održana 10. maja u Ambasadi Srbije i Crne Gore u Budimpešti. Turistička organizacija Beograda je na ovaj način, posle učešća na međunarodnom sajmu turizma UTAZAS 2005, održanom u martu u Mađarskoj, nastavila animaciju potencijalnih turista iz ove susedne zemlje. Beograd će Mađarima biti predstavljen projektima vezanim za Dunav, kao i onima koji se odnose na sportska dešavanja ove i naredne godine. Beograd će, kao što je već poznato, biti organizator i domaćin učesnicima evropskih prvenstava u košarci, odbojci i streljaštvu, a 2006. godine i Evropskom prvenstvu u vaterpolu.\nPredstavnici mađarskih medija upoznaće se i sa kulturno-zabavnim manifestacijama kao što su Beer Fest, Belgrade Sport Fest i Belgrade Boat Carnival.\nWELCOME TO BELGRADE, spring 2005.\nFor the first time in Belgrade! Over 150 sport disciplines at one spot, the fair of sports and auxiliary equipment, versatile music and other programs, a series of antertaining programs, youth campaigns.\nJune 10-12, 2005, Ada Ciagnlija\nBLIC, 8. April 2005. godine\n«SPORT FEST» OD 10. DO 12. JUNA\nPosebna atrakcija ovog leta biće «Beogradski Sport Fest» koji će se održavati na Adi od 10. do 12. juna. Na njemu će učestvovati veliki broj sportista u oko 150 disciplina. Spektakl će biti propraćen muzičkim i zabavnim programom, a o «Sport Fest»-u više informacija može se naći na sajtu www.belgradesportfest.com\nVEČERNJE NOVOSTI, 25. Mart 2005. godine\nNa Adi Ciganliji od 10. do 12. juna\nSezona na Adi Ciganliji zvanično će biti otvorena 10. juna kada počinje trodnevni «Beogradski Sport Fest». Na jednom mestu mladi će moći da učestvuju u 150 sportskih disciplina u 50 raznih sportova.\nManifestaciju pripremaju Beogradska Kulturna Mreža, Ada Ciganlija, Skupština grada i Sportski Savez, osmišljeni su celodnevni programi, noćni muzički, kao i mini sajam sportske opreme. Na terenima Ade organizovaće se turniri u fudbalu, košarci, odbojci, tenisu, vaterpolu, plivanju, hokeju na travi, borilačkim veštinama, mačevanju, aerobiku, a biće programa i za ekstremne sportove od bandžija do obaranja ruku.\n-«Sport Fest» je značajan, pogotovo danas, da se mladi oslobode sklonosti ka nasilju – rekao je Boja Stanojević, gradski menadžer. – Ovo neće biti samo promocija sporta, grada kao destinacije za nastupajuće događaje, već i načina na koji bi trebalo mladi da se druže.\nBLIC, 24. mart 2005.godine\nBeogradski Sport Fest na Adi Ciganliji\nOtvaranje letnje sezone na Adi biće iskorišćeno za početak kampanje protiv nasilja među mladima\nKošarkaši, fudbaleri, odbojkaši, rukometaši, hokejaši na travi, ragbisti, teniseri, karatisti, džudisti... poznate ličnosti, političari, amateri i profesionalci moći će od 10. do 12. juna da «izađu na crtu» svojim rivalima. Tih dana na Adi Ciganliji biće održan prvi Beogradski Sport Fest.\nOvom manifestacijom zvanično će početi i letnja sezona na najpoznatijem beogradskom izletištu, ali i svojevrsna kampanja protiv nasilja među mladima.\nIdeja o «utemeljenju» nove manifestacije nastala je sa ciljem da se i Beogradu uvek dešava nešto novo, originalno i atraktivno. Namera organizatora je i da Beogradski Sport Fest postane autentičan brend, kao što su festival piva i proslava Nove godine.\n-Manifestacija će sigurno postati tradicionalna. Naša ideja je i da ona prevaziđe lokalni karakter, jer će ubuduće biti predstavljana kao deo turističke ponude srpske prestonice, rekao je Dejan Grastić, potpredsednik Beogradske Kulturne Mreže.\nBeogradski Sport Fest organizuju Beogradska Kulturna Mreža, uz podršku JP Ada Ciganlija, Skupštine grada i Sportskog saveza Beograda.\nZA NORMALNE VREDNOSTI\nBojan Stanojević, gradski menadžer, rekao je i da je organizovanje ove manifestacije način da se spreči nasilje među mladima koje je poslednjih dana prisutno na ulicama Beograda.\n-Trudićemo se na razne načine da promovišemo neke normalne vrednosti u ovom društvu i skrenemo pažnju i usmerimo mlade da se bave sportom – rekao je Stanojević.\nAdrese za prijave\nZa tri dana sportskog festa od 10 do 20 sati biće predstavljeno više od 150 sportskih aktivnosti, posebne atrakcije, sajam sportske opreme, omladinske kampanje, a uveče od 21 sat do 1 sat posle ponoći nastupaće poznati muzičari.\nSvi koji žele da učestvuju mogu da se prijave na adresi\nDANAS, 24. mart 2005. godine\nNova akcija Beogradske Kulturne Mreže\nBELGRADE SPORT FEST NA ADI\nBelgrade Sport Fest, nova masovna manifestacija, biće održana od 10. do 12. juna na Adi Ciganliji. Na trodnevnom događaju biće predstavljeno 150 sportskih disciplina, muzički i drugi zabavni program, sajam sportske opreme, a na jučerašnjoj konferenciji za novinare najavljene su i posebne sportske atrakcije.\n-Događaj je zamišljen kao predstavljanje različitih ekipnih, tradicionalnih, ekstremnih i borilačkih sportova, uz interakciju sa posetiocima kroz turnire i rekreaciju. Posebne atrakcije kao što su bandži džamping, fri klajmbing, roleri, i druge biće besplatni. Osnovna ideja je da ljudi koji tokom ta tri dana dođu na Adu, ne znaju šta pre da vide, gde pre da odu i gde najpre da učestvuju. Događaj je koncipiran na moderan i u Beogradu neviđen način – naglasio je Dejan Grastić, potpredsednik Beogradske Kulturne Mreže koja organizuje ovaj Sport Fest.\nUveče će biti priređeni muzički programi, prezentacije, predavanja muzičara, političara, sportista, glumaca i drugih. Bojan Stanojević, gradski menadžer, je rekao da će ovim događajem Ada a sa njom i Beograd prerasti iz lokalnog, u regionalni, odnosno evropski centar dešavanja.\nPOLITIKA, 24. mart 2005. godine\nSportski festival na Adi Ciganliji\nUZBUDLJIVI «BANDŽI SKOKOVI»\nOd 10. do 12. juna, takmičenja u raznim sportovima i zabava na koncertima\nOd 10. do 12. juna Ada Ciganlija će biti mesto na kome će ljubitelji sporta moći da se takmiče u više od 150 sportskih disciplina, ali i da uživaju na koncertima, predavanjima, sajmu sportske opreme... Sve ovo i još mnogo iznenađenja i zabave ljubitelji Ade će videti na manifestaciji nazvanoj «Beogradski sportski festival» koji su organizovali Beogradska Kulturna Mreža, Koalicija Mladih Srbije, Sportski Savez Beograda, JP Ada Ciganlija i Skupština grada Beograda.\nNa jučerašnjoj konferenciji za novinare najavljeno je da će na ovom festivalu posetioci moći da se oprobaju u raznim sportovima, na turnirima i rekreativno. Avanturisti će podići adrenalin besplatno skačući «bandži skokove».\nSportske manifestacije će se dešavati od 10 do 20 časova, dok će period od 21 čas do jednog sata posle ponoći biti rezervisan za muzički program.\nNa terenima najlepšeg gradskog izletišta biće organizovani mečevi iz svih ekipnih sportova (košarka, fudbal, odbojka, rukomet, ragbi...) tradicionalnih veština (mačevanje, svebor, konjički sportovi, svibor), ekstremnih sportova (slobodno penjanje, peint bol, roleri, skejt bord, obaranje ruku...). Pored toga ljubitelji letenja će uživati gledajući egzibicione skokove iz padobranstva, izložbu motornih zmajeva i paraglajdera, a moći će da lete i u balonima...\nZa sve dame, ali i muškarce koji vole da imaju lepo oblikovano telo, Ada će biti pravo mesto gde će moći da vežbaju aerobik, fitnes, brejkdens, džez i moderni balet, gimnastiku...\nZabave će biti i za one koji više vole da vežbaju mozak nego mišiće, pa će oni moći da pokažu umeće u šahu, dominama, bilijaru...\nTuristička organizacija Beograda predstaviće ovu manifestaciju na raznim sajmovima u inostranstvu, a organizatori se nadaju da će festival prerasti u tradicionalno dešavanje koje će privući goste iz zemlje i inostranstva.\nBojan Stanojević, gradski menadžer, podsetio je prisutne da je ovo važna godina za naš grad. On je naglasio da smo konačno dobili priliku da se tokom skupa svetskih bankara, svetskih prvenstava u košarci i odbojci, predstavimo u najboljem svetlu.\nNACIONAL, 24. mart 2005. godine\n«Beogradski sportski festival» u junu na Adi Ciganliji\nNA JEZERU UVOD U LETO\nU našoj prestonici će se u junu održati «Beogradski sportski festival», sportsko- kulturna manifestacija za koju se organizatori nadaju da će postati tradicionalna. «Sport Fest» se održava od 10. do 12. juna na prostorima Ade Ciganlije. Organizatori najavljuju prezentacije i takmičenja u više od 150 sportskih disciplina, sajam sportske opreme, muzički i prateći program, ali i akcije omladinskih organizacija.\nManifestaciju pomažu i Skupština Beograda, Sportski savez Beograda i uprava Ade Ciganlije.\n-Želimo da ovaj festival postane još jedan zaštitni znak Beograda. On će biti mešavina raznih stvari – najviše sporta, ali i muzike i ozbiljnijih stvari. Zamislili smo da kad ljudi dođu prosto ne znaju kuda pre da odu-rekao je Dejan Grastić iz Beogradske Kulturne Mreže, organizatora festivala.\nU više od 150 sportskih disciplina – od ekipnih sa loptom do ekstremnih i vodenih – takmičiće se ekipe u nekoliko kategorija.\nPrijavljivanje će biti obavljeno na sajtu manifestacije.\nGradski menadžer Bojan Stanojević rekao je da bi ovaj događaj mogao iz lokalnog da preraste u događaj od evropskog značaja.\n-Pored svega ostalog, događaj je značajan što će nam pomoći da odstranimo nasilje i ksenofobiju, koji su ponovo uzeli maha u Beogradu – rekao je Stanojević.\nZa omladinske kampanje zadužena je Koalicija Mladih Srbije, koju čine sedam omladinskih organizacija iz Srbije – JAZAS, Mladi istraživači Srbije, Savez izviđača Srbije, Onladinski informativni centar, Omladinski savet Vojvodine i Građanske inicijative.\nBeogradska Kulturna Mreža organizovala je Beer fest, dočeke Nove gdodine u Beogradu, i deo logistike Exit festivala u Beogradu.


ČETNIČKI VOJVODA PRIJETI – Šešelj poručio da će ujediniti Republiku Srpsku, Crnu Goru i Kosovo sa Srbijom | | Novi horizonti\nČETNIČKI VOJVODA PRIJETI – Šešelj poručio da će ujediniti Republiku Srpsku, Crnu Goru i Kosovo sa Srbijom\nBIH Politika Region Vijesti\ndizborni miting podrške predsjedniku Srpske radikalne strane, četničkom vojvodi i bivšem haškom pritvoreniku Vojislavu Šešelju počeo je danas u podne na Trgu Republike u Beogradu i to onako kako radikali uobičajeno i rade pred svaki skup, pjesmom “Spremte se spremte četnici”.\nČUVAJTE SE OVE HAMAJLIJE 22 sata ago\t249\nGRAD OBAVIJEN TUGOM: Veliki broj ljudi je bio na ispraćaju 20-godišnjakinje koja je iznenada preminula 22 sata ago\t614\n“Ako situacija izmakne kontroli, moguće uvođenje policijskog časa u BiH” 22 sata ago\t1103\nMoja braća Haris i Adis, i babo Hajrudin; sigurno bi bar neko od njih bio živ, da se znalo više o Coroni. 22 sata ago\t720


REKORD: MILION UHAPŠENIH u SAD na granici sa Meksikom | Svet\nREKORD: MILION UHAPŠENIH u SAD na granici sa Meksikom | Mondo Portal\nREKORD: MILION UHAPŠENIH u SAD na granici sa Meksikom 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n09.10.2019. / 08:01\nIzvor Tanjug 09.10.2019. / 08:01\nGotovo milion ljudi uhapšeno je u SAD na granici s Meksikom od oktobra 2018. godine do sada, što je najviše za 12 godina.\nTo je izjavio šef američke granične policije.\nOperacije na jugozapadnoj granici SAD su dostigle gotovo milion za fiskalnu godinu 2019, koja je završena krajem septembra, rekao je Mark Morgan na konferenciji za novinare u Vašingtonu.\nBio je Ujedinitelj, a mučki je ubijen u Marselju uz povike "Živeo kralj"\nIndijac šokirao svet: Imam 123 godine, evo u čemu je tajna dugovečnosti\nSAD su 2019. godine suočene ilegalnim ulascima iz Meksika, uglavnom državljana centralnoameričkih država koji beže od nasilja i siromaštva.\nTaj priliv je izazvao krizu na granici s pretrpanim prihvatnim centrima i očajnim sanitarnim uslovima. Uprkos "politici nulte tolerancije" na granici prema porodicama, uz hapšenje roditelja i stavljanje dece u prihvatne centre, hapšenja su dostigla vrhunac od 144.000 u maju. Od tada broj uhapšenih opada i u septembru je iznosio 52.000, rekao je Morgan.\nDa bi smanjila broj dolazaka neželjenih stranaca, američka vlada vrši pritisak na Meksiko da rasporedi trupe na svojoj južnoj granici da bi sprečio dolazak migranata, većinom iz Salvadora, Hondurasa i Gvatemale.\nMeksiko je prihvatio da tražioci azila čekaju u Meksiku da njihov predmet bude rešen u SAD. Sada je 51.000 ljudi u toj situaciji.\nSporazumi o saradnji s centraloameričkim zemljama, odakle dolaze migranti su zaključeni sa SAD, ali udruženja za odbranu ljudskih prava ocenjuju da te zemlje nisu ni dovoljno sigurne, niti dovoljno bogate da prihvate migrante.\nAdministracija predsednika Donalda Trampa, kome je prioritet borba protiv ilegalne imigracije, gradi zid duž 3.200 kilometara granice s Meksikom.\nUkupno je svega 115 kilometara opremljeno novim sistemom zaštite koji obuhvata fizičku barijeru, rasvetu i puteve za patroliranje, rekao je Mark Morgan.\nTramp "udario" potpis na zid na granici sa Meksikom\nOn je dodao da do 2020, kada Tramp izađe na izbore za drugi mandat, granična policija očekuje da će taj sistem biti produžen na 700 kilometara granice.\nhapšenje SAD meksiko migranti\n09.10.2019. / 08:10\nPa ja cuo u Ameriku sve pustaju cim udjes dobijes palatu,jahtu,milijarde dolara i sve dzabe,otkud sad ova hapsenja i ove slike koje podsecaju na konc logore, molim hitno pojasnjenje !? Da nije i ovo ruska propaganda! Ja hteo da doplivam do SAD i da odmah uzmem milijarde !


Indijana Džons 5 tek 2021. | N1 Srbija 2\n|11.07.2018. |15:53 >15:55\nPovratak Harisona Forda na velike ekrane u ulozi istraživača i pustolova Indijane Džomsa odložen je do 2021. godine, dve godine nakon što je peti deo te sage prvobitno trebalo da stigne u bioskope, objavila je kompanija Volt Dizni.\nPremijera novog Indijane Džoinsa bila je planirana za 2019, ali je kasnije odložena za jul 2020. Do novog odlaganja došlo je nakon prošlonedeljnih izveštaja da scenario nije dovršen i da je doveden novi scenarista da ga dotera.\nHarison Ford i redatelj Stiven Spilberg ponovno će zajedno raditi na filmu, s tim što će Ford već imati 79 godina kada film dođe u bioskope, što je dosta godina za jednog glumca od kojeg se očekuje da izvodi akcione scene.\nPeti nastavak priče o Indijani Džonsu, filmskoj franšizi Džordža Lukasa, biće prvi snimljen u vlasništvu Diznija.\nFranšiza Indijana Džons je s četiri filma zaradila gotovo dve milijarde dolara i stekla obožavatelje širom sveta.\nTagovi: indijana džons , Harison Ford , Stiven Spilberg , film\nDzni rešio da uništi još jednu franšizu...\nHarisone odakle ti toliko energije!?The man,the mith,the legend!\nBiće Mumijana Jones!


Čekajući pred zatvorenim vratima | Kiosk | DW | 10.06.2018\n„Bihać – to je centar izbjegličke drame koja se trenutno odvija na Balkanu." Ovim riječima autor Stefan Schocher na austrijskom internet portalu kurier.at započinje opširnu priču o izbjeglicama u BiH.\n„Doći do Mađarske, a samim tim i do EU, preko Srbije je skoro nemoguće. Zato je Bosna sada na putu za EU - zbog svoje duge granice sa Hrvatskom", objašnjava autor kontekst u članku pod naslovom „Čekajući ispred zatvorenih vrata".\n„Ljudi u Bosnu i Hercegovinu uglavnom stižu iz Srbije", navodi se dalje. „Oni su porijeklom iz Pakistana, Iraka, Irana Turske, Afganistana ili Indije. Neki od njih su već godinama u Srbiji i sada ovdje vide svoju novu šansu. Ali, među njima su i oni koji su proteklih nekoliko mjeseci u BiH stigli iz Grčke preko Makedonije ili Bugarske. Šta je sa Albanijom? ‚Ne, previše je brdovita‘, uvijek glasi njihov odgovor. Veoma često se dešava i da ljudi sasvim normalno sa turističkom vizom, avionom doputuju u BiH ili Srbiju i nakon toga pješke idu dalje", piše kurier.at.\nU članku se dalje piše o Saidu, Irancu koji je u Moskvi studirao vazduhoplovno inžinjerstvo, ali kada je ponestalo novca on je morao prekinuti studije i vratiti se. To se desilo prije godinu dana. Danas je u Bihaću i već je dva puta pokušao preći granicu prema Hrvatskoj – oba puta je poslan nazad. „Ova djeca ovdje, oni će jednog dana upravljati svijetom. Ali, u sjećanju će im ostati to da je hrvatska policija na njih pucala", govori on za Kurier.\nNeki od migranata govore i da su teško pretučeni u pokušajima da pređu granicu prema Hrvatskoj, a neuspjeh pri prelasku je postao dio njihove svakodnevnice. "Nedavno je na jednu 12-godišnju djevojčicu na hrvatskoj granici pucano i ona je teško ranjena", stoji dalje u članku. Drugi svjedoče o tome da ih se na granici pljačka. „Mislio sam da u Evropi ljudi vjeruju u ljudskost", govori Said za ovaj austrijski portal.\n„Jednom pomoćniku Crvenog križa u Bihaću poznate su sve ove priče i dok govori o hrvatskim graničnim službenicima, on ih spontano u bijesu psuje, nakon čega se odmah izvinjava", navodi se dalje u članku i dodaje: „Pomoć iz Brisela? Toga nema. Sarajevo se tek prije 2 sedmice uključilo u rješavanje problema u Bihaću, ali sredstva i dalje nisu dovoljna i sve što se događa rezultat je lokalne incijative, ali su i te mogućnosti već davno iscrpljene".\nMeđu izbjeglicama je i Ahmed koji je radio kao prevodilac za britanske trupe u Afganistanu, i zbog toga redovno primao prijetnje od Talibana. Zato se Ahmed odlučio da sa svojom porodicom napusti zemlju. „To je bilo prije tri godine. Dvije godine proveo je u Srbiji. Sada je u Bihaću. Koliko puta je bježao noću - prvo u pravcu Mađarske, sada u pravcu Hrvatske – više i ne broji, a dok to priča izlaze mu suze na oči. Ahmed, star 35 godina, otirući suze govori: 'Ja više ne znam ni ko sam – ne mogu više'", navodi se u austrijskom Kurieru.\n"Šta je život pita se Said. 'Vlade su ovaj svijet pretvorile u pakao – vlade, a ne ljudi.' Nakon toga pravi kratku pauzu i zaključuje: 'Očigledno, ljudima uvijek treba neprijatelj.'", stoji na kraju članka.\nOvako je izgledao park kod Vijećnice u Sarajevu, prije nego su migranti i izbjeglice prevezeni u centar Salakovac u Mostaru\nI austrijski portal Kosmo piše o migrantima u Bosni i Hercegovini. "Prije skoro tri sedmice još uvijek neidentifikovan muškarac utopio se u rijeci Drini. Nakon pet dana njegovo beživotno tijelo je pronađeno u Bratuncu i tamo sahranjeno", stoji u članku, te se dalje navodi da je obdukcija pokazala da je riječ o osobi azijatskih korijena, što je izjavio Elvir Hodžić, imam iz Bratunca.\nOn je za Kosmo dodao i da je bilo veoma teško pronaći mjesto za pogreb: "Organi u Republici Srpskoj i Federaciji BiH su samo prebacivali odgovornost jedni na druge. Niko se nije htio ozbiljno pobrinuti za ovo".\nI austrijski internetski portal Heute.at ovog vikenda piše o istoj temi. U članku pod naslovom "Broj izbjeglica raste" piše se da se prema podacima Petera Van Der Auweraerta iz Međunarodne organizacije za migracije (IOM) u BiH trenutno nalazi 2.500 izbjeglica.\n"U Bosnu su prvenstveno u proteklih nekoliko sedmica stigli migranti iz Irana i sjeverne Afrike, izjavio je Van Der Auweraert", navodi se u članku.\n"U Bihaću su izbjeglice smještene u napuštenim prostorijama studenskog doma. Već mjesec dana volonteri tamo svakog dana dijele jedan topli obrok", stoji dalje u članku nakon čega autor piše o Hamidu i Nawabu iz Pakistana, koji se pripremaju da uskoro pređu hrvatsku granicu. "Ja idem prvo u Italiju. Odatle ću svom ujaku u Španiju u Barcelonu", govori Nawab za heute.at.\n"Humanitarna situacija je sve gora", smatra Van Der Auweraert. "Bosna mora hitno obezbijediti smještaj za izbjeglice. Jedan centar postoji u Mostaru, a planiraju se još dva centra - jedan u Sarajevu i jedan na sjeverozapadu zemlje.\n"Prelazak preko granice je težak i opasan. Veoma često građani pronalaze utopljena tijela u rijekama", zaključuje Heute.at.\nMigrantska kriza: EU granice braniti u "ne-EU" zemljama\nBiH je odnedavno postala dio Balkanske rute. Zemlja i bez toga grca u vlastitim problemima, tako da joj je svaka pomoć dobrodošla. EU zemlje pokušavaju svoj problem riješiti u "ne-EU" zemljama. (07.06.2018)\nTagovi izbjeglice, migranti, BiH, Bihać, Sarajevo, izbjeglička kriza, Balkanska ruta, EU, Hrvatska, Srbija


Naslovna > Broj 104 > Zdravstvo Srbije\nBorba sa “Otrovnom maglom”\nPriznanja za heroje\nPripremio: Marko Radoš\nOkolnosti i velika svetska tragedija, nastala pojavom virusa COVID 19 u Kini 2020. godine i njegovo širenje na ceo svet, ne pamti se poslednjih vekova.\nČinjenica da ova „otrovna magla“ zvana KOVID-19, nije mimoišla ni velike ni male zemlje, zapravo zahvatila je sve kontinente. Tako je ubrzo s početka 2020. godine Svetska zdravstvena organizacija (SZO) proglasila pandemiju. U toj pandemiji koja još traje najgore prolaze male i siromašne zemlje. Međutim, Republika Srbija iako spada u male zemlje zahvaljujući blagovremenoj „dijagnozi“ i strateškim odlukama i odgovornosti predsednika države, Vlade i zdravstvenog sistema je zabeležila i beleži najbolje rezultate u Evropi. Uspeh u borbi protiv COVIDA-19 u vidu testiranja i preventivnog lečenja, Srbija postiže značajne rezultate za koje dobija priznanja Evrope i sveta.\nZahvaljujuči blagovremeno formiranim kriznim štabovima za COVID-19 i privredni oporavak i svakodnevna srtateška „dijagnoza“ operativnih štabova, učinila je da zaraženost i smrtnost ove pandemije bude blaža u poređenju sa regionom i Evropom.\nZnačaj i uloga zdravstvenog sistema Republike Srbije koji je u protekloj godini izdržao i najteže talase, prvenstveno uz pomoć prijatelja iz Kine i Rusije, koji su nam prvi pritekli u pomoć ne samo u vidu lekova i opreme (respiratori, maske, vakcine, laboratorije)... nego i u slanju svojih vodećih stručnjaka, lekara specijalista. Naši prijatelji iz Kine sa najvećim iskustvom stečenim u pandemiji u svojoj zemlji poslali su devetnaestočlanu ekipu specijalista koja je boravila kod nas i doprinela ublažavanju pandemijskih talasa više meseci.\nOni su zajedno sa našim zdravstvenim radnicima, Vladom i odgovornim rukovodstvom, doprineli da Srbija za samo nekoliko meseci nabavi COVID opremu i izgradi dve COVID bolnice, kapaciteta oko 2000 mesta, što je poseban rekord, koji su zabeležili i svetski mediji.\nUporedo s kriznim štabovima, slobodno se može pridodati i treći „novinarski štab“ kojeg su sačinjavali profesionalni novinari, izveštači, reporteri, snimatelji... Nlihov posao se ogledao i odvijao u zoni crvenih linija COVID bolnica, odnosno kliničkih centara širom Srbije.\nO pandemiji smo svi znali neverovatno malo, tako da je naše novinarsko pravilo da kada nešto ne znamo, moramo da pronađemo izvor koji to zna, ali u pandemiji gotovo da to nije važilo. Početkom pandemije je izgledalo da su svi izveštači i TV ekipe na konferencijama za štampu bili „članovi kriznog štaba“ u pripremi javnog mnenja. Profesionalni rizik i druženje s belim mantilima, odnosno skafanderima, je potpuno novo iskustvo u sticanju znanja zajedno sa strukom uz nikada doživljeni rizik koji su delili zajedno s lekarima.\nKako bi rekao naš nobelovac Ivo Andrić:“Takav je život dok ga živimo i uživamo ne vidimo ga, beži ispod našeg pera. Kad ga želimo ili ga žalimo, mi ga vidimo jasno, ali ni tada ne možemo posve verno i čisto da ga opišemo, jer se u naše delo stalno uvlače naša želja ili naše žaljenje i kvar sliku.“\nOvo Andrićevo kazivanje može pristajati ne samo za novinare, već i za naše junake – lekare, medicinske sestre, bolničko osoblje, IT inženjere...\nZa Dan državnosti odlikovana su 164 pojedinaca, ustanove i udruženja. Među nagrađenim našim herojima u belim mantilima sretenjsko priznanje dobilo je i devetoro kineskih lekara, koji su se u našoj zemlji, rame uz rame sa našim zdravstvenim radnicima, borili protiv COVIDA-19.\nUkazom predsednika Republike Srbije, među dobitnicima odlikovanja, povodom Dana državnosti našlo se i sedam novinara: TV B92, TV Pink, TV N1, TV Prva i kineske CCTV, kao i dnevni listovi „Politika“ i „Jerusalem post“ koji su odlikovani srebrnom medaljom za zasluge. Dobitnici među novinarima su: Branislav Ilić (B92), Gordana Uzelac (TV Pink), Danijela Davidov Kesar (Politika), Zoran Maksimović (TV Prva) i Jelena Zorić TV N1.\nO novinarskim iskustvima i druženjima sa lekarskom strukom u crvenoj zoni i novoj zdravstvenoj kulturi protekle pandemijske godine razgovarali smo sa nagrađenim novinarkama: Danijelom Davidov Kesar, koja je osim visokog priznanja za Dan državnosti i ranije nagrađivana, izmedju ostalih, i nagradom Grada Beograda za novinarstvo kao i priznanje „Đoko Vještica“ za novinarsku humanost UNS-a, koje je dobila zajedno sa Anom Stamenković sa RTS-a. Kako nam je naglasila Danijela Kesar, sve nagrade posvećuje našoj profesiji i našim lekarima herojima kojima je COVID-19, nažalost, prekratila život. Gotovo identično mišljenje ima i mlada novinarka TV Pinka Gordana Uzelac. Obe novinarke su nam ukratko kazivale o svom jednogodišnjem iskustvu sa crvene zone fronta iz COVIDA-19 i nepoznatom riziku.\nO svom izveštavanju koleginica Danijela Kesar u prvom pitanju kaže: „Kada je objavljeno da se pojavio prvi slučaj COVID-19 u Srbiji bila sam na konferenciji o hipertenziji. Od tog trenutka visok pritisak i sve druge bolesti o kojima smo godinama izveštavali postale su manje bitne teme. Mi novinari koji pratimo zdravstvo našli smo se sa lekarima „na prvoj liniji fronta“. Za nas više nije postojalo radno vreme, morali smo da radimo danonoćno, da odgovaramo na sve nedoumice građana, tragamo za dobrim stručnjacima i intervjuima u zemlji i svetu. Morali smo da prenesemo utiske iz crvenih zona COVID bolnica i idemo na konferencije za medije kriznog štaba. U vreme vanrednog stanja imali smo specijalne dozvole za kretanje. Trčali smo od jedne do druge ustanove, radili intervjue i prenosili iskustva obolelih od CORONE.\nDosta valjanih informacija o CORONI, načinu prenosa, simptomima, lečenju u samom startu dobili smo od naših lekara koji rade u prestižnim svetskim klinikama. Značajne intervjue uradila sam sa lekarima iz klinike „Mejo“ u SAD, klinike „Karolinska“ u Švedskoj, nekoliko bolnica u SAD, Italije, Nemačke Danske....\nMnogo nas je obradovao pronalazak vakcine i trudili smo se da među prvima stanemo u red za dobijanje cepiva i da apelujemo na građane da se što pre imunizuju kako bismo stali na put pandemiji.\nČini mi se da je tek pojavom pandemije postalo jasno koliko je važno da svaka redakcija ima novinare koji su specijalizovani za izveštavanje iz oblasti zdravstva. To je bitno jer ti novinari odlično poznaju zdravstvene ustanove i lekare, među njima postoji međusobno poverenje pa nije problem dobiti izjavu u bilo koje doba dana i noći, a takođe odlično poznaju tematiku i znaju bez problema da objasne medicinske termine.\nZdravstveni novinari su pokazali da sve vreme odlično odgovaraju na novinarske zadatke i da za njih nema prepreka i pored ogromnog rizika. Srećna sam što imam odličnu saradnju sa kolegama iz drugih redakcija i što sve vreme jedni drugima pomažemo. Drago mi je što me moja matična kuća “Politika“ podržala u svim temama koje smo radili i drago mi je ako sam uspela za prethodnih godinu dana da pomognem čitaocima da bolje razumeju ovu pandemiju.\nKako je izgledalo izveštavanje sa crvene linije fronta?\nVeoma je težak trenutak kad obučete skafander i uđete u crvenu zonu. Gledate ljude koji se bore za dah, one koji su priključeni na respirator i gde je neizvesna njihova sudbina. Oni pokušavaju nešto da vam kažu, ali im organizam ne da. Gledate i one koji su zbog CORONE izgubili nekog člana porodice, a da to još ne znaju jer i dalje traje njihova borba za život. Slike snimaka potpuno belih pluća su nešto što ranije nikada nismo videli, a tu su i situacije kada uzimate izjave od nekih pacijenata koji su naizgled dobro, a kod kojih se za pola sata situacija toliko pogoršala da su morali na reanimaciju.\nZdravstveni radnici zaista daju maksimum da svima pomognu ali su nekada potpuno nemoćni, kada virus napadne organizam u toj meri da ne može da se odbrani.\nKada pišem o svemu tome uvek se nadam da će to uticati na nekog ko misli da virus ne postoji i da je reč o izmišljotini. Uvek se nadam da će promeniti mišljenje, da će se vakcinisati i poštovati mere.\nNovinari su nagrađeni srebrnom medaljom za zasluge, šta za vas znači ovo priznanje?\nOvo je zaista jedno veliko priznanje i za novinarsku profesiju i za mene lično, kao i za list „Politika“ za koji radim. Svakako, to je jedna satisfakcija i potvrda da je ono što radim dobro i da moram da se potrudim da budem još bolja u našem pozivu. Trenutno ne postoje značajnija priznanja u zemlji od sretenjskog ordena i zaista je velika čast kad znate koji su sve velikani iz različitih oblasti dobijali ovo priznanje. Nagradu sam posvetila svim dragim lekarima sa kojima sam godinama srađivala, a čiji je život CORONA prekratila.\nKoji je značaj zdravstvene kulture i brige za zdravlje za vreme pandemije?\nOduvek se zalažem za zdravstveno prosvećivanje jer nismo, nažalost, narod koji ima jaku zdravstvenu kulturu. Tek sada u pandemiji, videli smo koliko je važno da vodimo računa o zdravlju sve vreme, a ne samo kada se razbolimo. Nije dovoljno da pijemo vitamine i brinemo o zdravoj ishrani samo kada nas bolest obuzme. To moramo da radimo kontinuirano tokom cele godine. A u pandemiji je važno da shvatimo da se nikad ne zna kako će koji organizam reagovati pri susretu sa COVID-om, kod koga će se javiti takozvana citokinska oluja, kome će napasti i pluća i srce i bubrege... jednostavno nema nedodirljivih. To mladima treba što više govoriti i onima koji imaju običaj da kažu „ma neće to baš mene da zadesi“.\nDržanje fizičke distance, nošenje maski i pranje ruku uz vakcinaciju mora da bude naučena lekcija koju ne smemo nikako zaboraviti.\nŠta za Gordanu Uzelac znači sretenjsko odlikovanje?\nDobiti odlikovanje zemlje, od predsednika zemlje u kojoj živiš i u kojoj si rođen, je velika čast. Ovo priznanje pripada i mojoj kući, televiziji “Pink” sa kojom zajedno ispisujem istoriju po gledanosti i moram da Vam otkrijem da sam ja prvi novinar TV “Pink” koji je dobio sretenjski orden, tim više je ovo za mene još značajnije. Takođe, ovo odlikovanje je izazov i odgovornost u daljem radu, ali i podstrek da budem još bolja, najbolja u svom poslu.\nMožeš li da izdvojiš pojedinca ili dogadjaj koji ćeš pamtiti sa crvene linije?\nSvakako ću pamtiti naše heroje, a to su lekari koji se bore da sačuvaju svaki život. Pamtiću moj prvi ulazak u crvenu zonu, na početku pandemije kada nismo ni znali mnogo o koroni, dobila sam zadatak da uđem. Straha nije bilo, osim onog straha od nepoznatog šta me tamo čeka. Tada sam prvi put videla ja, a to prikazala i prva gledaocima naše televizije, kako izgleda kada aparati dišu umesto čoveka, kako izgleda ta borba za svaki dah, kako izgleda nadljudska borba lekara. Nažalost, pamtiću i crne kese u kojima su bili ljudi koji su izgubili bitku sa virusom. Ali pre svega, sve ovo vreme izveštavanja iz crvene zone pamtim lekare, medicinske sestre i tehničare.\nIskustvo i dosadašnji uspesi Srbije u spasavanju života?\nPokazali smo da smo se kao država odgvorno ponašali u ovoj krizi. Pre svega, podsećam na nabavku medicinske opreme, kada je u svetu bila nemoguća misija doći do respiratora, naša zemlja je uspela da ih nabavi. Zatim, da ne zaboravimo da nijednog trenutka u marketima nije bilo nestašica hrane, a u mnogo razvijenijim zemljama videli smo slike praznih rafova.\nPa i sada pokazujemo da nam je zdravlje na prvom mestu u nabavci vakcina i vakcinisanih građana. To su neverovatne stvari za jednu malu zemlju kao što je naša. Možemo da biramo vakcine i ono što je najvažnije imamo ih, a to sve zahvaljujući odgovornom ponašanju, pre svega, predsednika Srbije.


Republika / Komentari / (VIDEO) Bolest ne bira: Sraman snimak kruži internetom, Englezi stigli u Prištinu, pa brutalno vređali Srbiju pred meč sa tzv. Kosovom!\nSkandal u Prištini! Grupa engleskih huligana vređala je Srbe pred meč te selekcije protiv tzv. Kosova. Englezi su u južnu srpsku pokrajinu stigli u subotu, a sramni snimak je nastao u jednom od kafića.


Spremnije nego ikad, rukometašice Bekamenta BB „kišom golova“ otvorile takmičarsku sezonu – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » Spremnije nego ikad, rukometašice Bekamenta BB „kišom golova“ otvorile takmičarsku sezonu\nSpremnije nego ikad, rukometašice Bekamenta BB „kišom golova“ otvorile takmičarsku sezonu\nNakon što su osvojile Super Kup Srbije pre samo nekoliko dana, rukometašice Bekamenta Bukovičke Banje još jednom su pokazale spremnost, dobru igru ali i neverovatan kvalitet nakon upravo odigranog meča i trijumfa nad ekipom „BOR RTB“ u novoj takmičarskoj sezoni.\nPred izuzetno raspoloženom publikom u SRC „Šumadija“ rukometašice Bekamenta Bukovičke Banje sigurnije nego ikad „kišom golova“ zasule su gostujući tim, koji iz Aranđelovca odlazi u čudu koje ih je snašlo.\nUspešan i siguran start domaćeg tima od početka do kraja utakmice, nadmoćnost u igri tokom čitavog meča, kvalitet u igri doprineo je da krajnji rezultat bude neverovatnih 44:20.\nU narednom kolu koji je na programu u subotu 13.10.2018 „Kneginje“ gostuju ekipi „Minaqua“.\nPogledajte snimak meča\nPrethodna: Zlata vredna pobeda – Šamoteri bolji od Kikinde\nSledeća: Sjajan uspeh karate kluba „Knjaz“ na internacionalnom turniru „Beogradski pobednik“


pink.rs | KARTA EVROPE GDE SE TRUBI, A GDE NE NA SVADBAMA UZBURKALA STRASTI: Tipično za Balkance, video sam i kako PUCAJU! (FOTO)\nKARTA EVROPE GDE SE TRUBI, A GDE NE NA SVADBAMA UZBURKALA STRASTI: Tipično za Balkance, video sam i kako PUCAJU! (FOTO)\nNa karti prikaza u kojim državama se trubi u svatovima je Evropa podeljena na pola.\nPopularna stranica na Instagramu je objavila kartu koja je podelila Evropu jer je iznela statističke podatke gde se trubi, odnosno korosti sirena, a gde ne na svadbama.\nNa Instagram profilu Lover of Geography /Ljubitelj geografije) se mogu pronaći razne nove karte koje dele Evropu, Severnu Ameriku, Aziju ili i celi svet po određenim kriterijumima. Karta koja je nedavno objavljena pod nazivom "Države u kojima zvanice u automobilima trube prilikom dolaska na svadbu", je izazvala pregršt komentara.\nA post shared by CEO of Geography 🗺 (@loverofgeography)\nNa toj karti je Evropa podeljena na pola. Prema karti, države u kojima nećete vikendom čuti trube u svatovima su: Portugal, Španija, Andora, Francuska, Belgija, Holandija, Luksemburg, Italija, Velika Britanija, Irska, Island, Norveška, Švedska, Danska, Finska, Nemačka, dok su trube sastavni deo tradicije svadbi u Hrvatskoj, Srbiji, BiH, Crnoj Gori, Makedoniji, Bugarskoj, Rumuniji, Rusiji, Grčkoj, Turskoj.\nJedan Amerikanac je napisao: "Tipično za Balkance. Video sam i kako pucaju u nebo", koji je uz to dodao kako smatra da je reč o primitivnom događaju.\nOstali nisu u tome videli ništa sporno te su dodali: "U mom Omanu se takođe uvek trubi. Nije venčanje ako se ne proizvodi buka."\n"U Nemačkoj nije toliko neobično. Imamo puno emigranata koji su tu došli sa svojom tradicijom i nastavljaju s tim običajima. Meni to jako smeta i ne shvatam poentu" napisao je jedan Nemac kome se ta tradicija ne sviđa uopše, dok su ostali naveli da se trubiti zna i u Portugalu, Češkoj, Italiji i Mađarskoj, dok je Skandinavcima običaj nepoznat i bizaran.\nEpidemiološka karta EU: Balkan u 'crvenom', evo gde je NAJGORE\nNAJNOVIJA VEST: U nesreći u Crnoj Gori slupan autobus sa studentima medicine iz Srbije - KRENULI NA MEDICINIJADU, EVO GDE SU SADA\nGDE ĆE TI DUŠA? 'Satima sam vozila do dečka kog sam upozala preko INTERNETA, a on me je BLOKIRAO čim sam stigla!' (VIDEO)\nKAKO SE PRAVILNO SEČE SLAVSKI KOLAČ? Sveštenik objasnio gde grešimo kad slavimo zaštitnika porodice - JEDNA STVAR POSEBNO VAŽNA!\nKO JE NA GLASANJE DOŠAO SAM, A KO SA PORODICOM? Političari među prvim glasačima, evo gde su, i sa kim glasali (FOTO)


Razmena seminarskih radova - Gotovi seminarski | diplomski | maturalni\nTutorial4Free :: IT Sektor :: Vasi sajtovi\nod seminarski taj Ned Apr 08, 2012 2:30 am\nposlali smo zahtev preko mejla pa ako mozete iskopirati taj tekst ovde bilo bi ok.\nposlato je adminu....\nRe: Razmena seminarskih radova - Gotovi seminarski | diplomski | maturalni\nod DonMilan taj Sre Apr 11, 2012 3:13 am\nod seminarski taj Uto Apr 24, 2012 10:47 pm\nRADOVI IZ SVIH OBLASTI, POWERPOINT PREZENTACIJE I DRUGI EDUKATIVNI MATERIJALI.\nNA NAŠIM SAJTOVIMA MOŽETE PRONAĆI SVE, BILO DA JE TO SEMINARSKI, DIPLOMSKI ILI MATURSKI RAD, POWERPOINT PREZENTACIJA I DRUGI EDUKATIVNI MATERIJAL. ZA RAZLIKU OD OSTALIH MI VAM PRUŽAMO DA POGLEDATE SVAKI RAD, NjEGOV SADRŽAJ I PRVE TRI STRANE TAKO DA MOŽETE TAČNO DA ODABERETE ONO ŠTO VAM U POTPUNOSTI ODGOVARA. U BAZI SE NALAZE GOTOVI SEMINARSKI, DIPLOMSKI I MATURSKI RADOVI KOJE MOŽETE SKINUTI I UZ NJIHOVU POMOĆ NAPRAVITI JEDINSTVEN I UNIKATAN RAD. AKO U BAZI NE NAĐETE RAD KOJI VAM JE POTREBAN, U SVAKOM MOMENTU MOŽETE NARUČITI DA VAM SE IZRADI NOVI, UNIKATAN SEMINARSKI ILI NEKI DRUGI RAD RAD NA LINKU IZRADA RADOVA. PITANjA I ODGOVORE MOŽETE DOBITI NA NAŠEM FORUMU ILI NA MATURSKIRADOVI.NET@GMAIL.COM


Policija, škole i udruge zajedno u akciji prevencije nasilja i huliganizma | republika.eu\nBrodsko-posavska 21.05.2018. 14:56\nCilj programa "Zajedno protiv govora mržnje“ je promicanje kulture tolerancije, dijaloga, nenasilja i nediskriminacije, te prevencija svih oblika govora mržnje kao društveno neprihvatljivog oblika ponašanja.\n"Želimo potaći pozitivne stavove kod mladih vezano uz manjinske društvene skupine. U konačnici akcija ima za cilj i prevenciju kriminaliteta kojeg motiviraju različiti oblici mržnje. Široki obuhvat sudionika u ovom programu posljedica je pozitivnih povratnih reakcija koje smo imali u ranijim sličnim preventivnim programima", rekla je Kata Nujić, glasnogovornica Policijske uprave brodsko-posavske.\nUz predstavljanje spota "Dođite na Blue Carpet“, za sudionike programa prikazivat će se preventivno edukativni filmovi i spotovi, a nastupit će i grupa "Opća opasnost".\nAkcija se provodi uz podršku Ravnateljstva policije, Ministarstva unutarnjih poslova i počinje u 11 sati.\n(Hina) xmvrk yagrb


NAUČNI I MORALNI INTEGRITET PROF. DR. SMAILA ČEKIĆA JE KOST U GRLU VELIKO-SRPSKIH NEGATORA GENOCIDA\nU povodu višednevne reakcije i neprimjerenih napada više srpskih medija, a posebno „Glasa Srpske“, na uvodno izlaganje prof. dr. Smaila Čekića na naučnom skupu „ Zločin genocida nad Bošnjacima – korijeni, uzroci, namjere i razmjeri“, održanom 8. veljače 2011. u Sarajevu, na kojem je, po pisanjima tih medija, korištena retorika koja podstiče mržnju prema srpskom narodu, našao sam potrebnim da se oglasim. Nakon preslušavanja video-zapisa s tog skupa, s punom moralnom odgovornošću tvrdim da ovaj ugledni povijesničar, niti na tom skupu, a koliko mi je poznato ni u svojoj naučnoj karijeri, nikad nije izgovorio a pogotovo napisao konstatacije koje mu se stavljaju u usta, kao što su: „Srbi su genocidni fašisti“ ili „genocidan srpski narod“ ili „fašistički srpski narod“ ili „nacistički srpski narod“. Osobno sam mišljenja da svi ovi navodi stoje sami po sebi, ali znam da to nisu gledanja prof. dr. Čekića.\nZa razliku od Biljane Plavšić, koja je spominjana na ovom skupu u kontekstu najrasističkijih teorija o korijenima i uzrocima teških zločina u ratnim sukobima, kad je u novosadskom magazinu „Svet“ napisala da su muslimani genetski kvaran narod, da im je taj pokvareni gen došao iz Islama i da se je toliko namnožio da su muslimani postali kvaran materijal s kojima je postalo opasno zajedno živjeti, prof. dr. Čekić zna da naučni dokazi za genetsku kvarnost bilo kojeg naroda još ne postoje, te kao istinski učenjak ne želi tako nešto kazati a još manje napisati. Dok traje kampanja napada na prof. dr. Čekića i na Institut na čijem je čelu, dotle nema nikakvih reakcija, a pogotovo osporavanja, citirane „znanstvene“ tvrdnje Biljane Plavšić. Čudno je to što svi ti koji su pisali, ili za srspke medije govorili o Čekićevom navodno spornom govoru, za taj govor izgleda nisu ni čuli niti su ga pročitali.\nProf. dr. Čekić je, na spomenutom naučnom skupu, i to u kontekstu ideologije i politike stvaranja „Velike Srbije“, govorio da se taj projekat „Velika Srbija“ zasniva na „fašističkoj ideologiji“, na „planu ujedinjenja svih Srba u jednu državu, koji je plan u osnovi genocidan“, da je takav projekat „fašistički iza kojeg stoji država a ne narod, ali ga podržava veći dio srpskog naroda“. Prema teoriji informacija, koju bi trebali znati svi koji se koriste pravom na javnu riječ i od nje zarađuju hljeb za život, ako se neke riječi izvade iz konteksta cjeline informacije onda se značenje poruke izopači.\nTko smatra da nisu znanstvene istine one koje je na spomenutom skupu izgovorio prof. dr. Čekić, neka se zauzmu istraživanjem povijesti Balkana u zadnja dva stoljeća i istraže nevinost srpskog, pa i hrvatskog, naroda prema muslimanima / Muslimanima / Bošnjacima. Zar je moguće stvoriti etnički čistu državu, kao što to pokušavaju nacionalisti ili fašisti sa „Velikom Srbijom“ i „Velikom Hrvatskom“ a da se prijethodno ne istrijebe drugi narodi, prije svih Bošnjaci, koji ne pripadaju narodu iz kojeg se takvi rađaju? Za ostvarenje zamisli etnički čiste teritorije, koju nije moguće realizirati „humanim preseljenjima“, potrebna je nekakva vinost prema narodima koji remete ostvarivanje te zamisli, a koja se pretvara u ideologiju i politiku koju hrabri država.\nTakve ideologije i politike nisu ništa drugo nego fašističke ili nacističke prirode, što odražava suštinu govora prof. dr. Čekića.\nPristanimo koristiti i drugačiju retoriku ali samo ako ona odražava pravo značenje ideologije, politike i prakse nasilnog etničkog čišćenja. Da je uz takvu ideologiju i politiku prema Bošnjacima pripremana i genocidna praksa, o kojoj je prof. dr. Čekić govorio, dokazuje se Presudom Međunarodnog suda pravde u Hagu od 27. veljače 2007. godine, i Izvještajem Komisije Vlade Republike Srpske o istraživanju činjenica i događaja u i oko Srebrenice, u srpnju 1995. godine, kojeg je Vlada Republike Srpske prihvatila.\nMeđutim, pozadina napada na prof. dr. Čekića je u tome da ga se diskreditira. On je, po zahtjevu Paddy Ashdowne-a, bivšeg visokog predstavnika OHR-a, sudjelovao u radu Komisije Vlade Repubike Srpske o istraživanju činjenica i dogođaja u i oko Srebrenice, u srpnju 1995. godine. Komisija je, nakon skoro dvogodišnjeg istraživačkog rada, u kojoj je od ukupno sedam njih pet članova bilo iz srpskog naroda koje je imenovala Vlada Republike Srpske, zaključila, između ostalog, da je nad Bošnjacima u Srebrenici izvršen najteži zločin koje međunarodno humanitarno pravo poznaje i da je u izvršenju tog zločina sudjelovalo najmanje 22.000 izvršilaca, među kojima, u vrijeme dok je Komisija istraživala zločin genocida u Srebrenici, najmanje 900 onih je koji su tada radili na značajnim državnim i drugim poslovima u Republici Srpskoj i Bosni i Hercegovini. Aktuelna politika u Republici Srpskoj ima namjeru osporiti nalaze te Komisije, ali to nije moguće dok se prof. dr. Čekić ne diskreditira kao učenjak, i dehumanizira kao moralna osoba.\nDrugi razlog napada leži u postojanju Instituta za istraživanje zločina protiv čovječanstva i međunarodnog prava, Univerziteta u Sarajevu, na čijem je čelu prof. dr. Čekić. Ovaj Institut, koji je postao respektabilna znanstvena ustanova ne samo u regionu nego i šire, se usudio dio svojih znanstvenih kapaciteta usmjeriti na istraživanja agresije Savezne Republike Jugoslavije (Srbija i Crna Gora) na Republiku Bosnu i Hercegovinu i genocida nad Bošnjacima. Takva istraživanja, smatra činjenična srpska politika, se moraju što prije zaustaviti. Taj proces treba započeti obezglavljivanjem Instituta i uklanjanjem iz njega najuglednijeg i najdokazanijeg istraživača zločina protiv mira, zločina genocida i drugih teških zločina protiv čovječanstva.\nGovori i tekstovi koji imaju znanstvenu osnovu teško se mogu podvesti pod floskulu „govora mržnje“, i time trebaju imati veće pravo na društvenu i moralnu slobodu od govora koji se u ime i za račun neke politike koriste u medijima. Potrebni i korisni svima nama su dijalozi istraživača zločina protiv čovječanstva i međunarodnog prava.\nJedino ti i takvi dijalozi vode pomirenju i oporavku žrtava, kojih ima u svim „zaraćenim stranama“.\nNakon svega, sasvim je jasno zašto srpski mediji nasrću na prof. dr. Ceklica i Institut ali me čudi da se toj SANU hajki pridružuju i mediji na bosanskom jeziku. Da li tako misle i oni mediji koji šute na svakodnevne napade? Zar nije šutnja odobravanje?\nIpak, prof. dr. Čekića i Institut najprije brani njihov čestiti, i dobro potkrijepljen, znanstveni rad, ali isto tako ima i Bosanaca i Hercegovaca koji dižu glas u njihovu zaštitu i u zaštitu višegodišnjeg rada koji je posvećen onima koji više ne govore, onima kojima je genocidnim kamama oduzeto pravo biti među živima.\nŽeljko Milićević, Ottawa, 9. ožujka 2011. godine


Bivši i sadašnji radnik opljačkali firmu "Interfas": Presuda za tešku krađu na Srebrnom jezeru | Novosti.rs\nBivši i sadašnji radnik opljačkali firmu Interfas: Presuda za tešku krađu na Srebrnom jezeru\n12. 11. 2019. u 10:23\nSportska hala u izgradnji na Srebrnom jezeru/Foto: D. Novković\nVELIKO GRADIŠTE – Osnovni sud u Velikom Gradištu osudio je Mihajla Gorunovića (23) iz Pančeva na osam meseci kućnog zatvora zbog teške krađe, a Željka Jovanovića (29) iz Bavaništa kod Bele Crkve na osam meseci zatvora, uslovno na dve godine, zbog teške krađe u saizvršilaštvu.\nPROČITAJTE I: Velika akcija BIA u srpskoj fabrici oružja: Uhapšeni albanski špijuni?\nOsim zatvorske kazne, obojica osuđenih dužna su da plate po 27.750 dinara, na ime troškova postupka.


Fondacija "Veliko srce" obradovala školarce u "Učitelj Tasinoj"\nPočetna/BIZNIS/Fondacija “Veliko srce” obradovala školarce u “Učitelj Tasinoj”\nFondacija “Veliko srce” obradovala školarce u “Učitelj Tasinoj”\nSana Life 16. septembra 2016.\tBIZNIS, KATEDRA Ostavite komentar\nĐaci najstarije škole u Nišu, „Učitelj Tasa“ zahvaljujući projektu „Veliko srce“ koji zajednički sprovode Eurobank i Fondacija „Ana i Vlade Divac“ imaju bolje uslove za rad.\nRenovirani su svi toaleti u školi koje koristi više od hiljadu đaka i kojima je bila neophodna kompletna rekonstrukcija. Vrednost donacije je oko 2 miliona dinara.\nDirektorka škole Radmila Krstić kaže da ova škola u centru Niša nosi ime po prvom srpskom učitelju, te da postoji već 186 godina i da je iznedrila brojne generacije uspešnih đaka.\n„Već skoro dva veka negujemo školsku tradiciju i dobar kvalitet nastave. Ova obnova će svakako podići kvalitet boravka đaka u školi. Hvala Eurobanci i Fondaciji Divac što smo postali deo porodice velikog srca.“\nOznakeDivac Eurobank Fondacija Niš srce Veliko Vlade\nPrethodni Matejevačka berba po četvrti put\nSledeći Dali krv za jubilej kompanije “Jumko”