Sveti grad - Jerusalim, tragovima Isusa... - Bookiraj\nod strane doc dr Mišković Ivana | 06.12.2011. | Destinacije, Izrael | 1 Komentar\nKako započeti putopis o Jerusalimu, kada je njegova priča duga preko 4000 godina? To je sigurno jedan od gradova koji je najteže opisati rečima, ali i pojmiti ono što se vidi očima, pogotovo ako u njemu boravite kratko.\nDodatnu otežavajuću okolnost predstavlja i činjenica da se Jerusalim stalno menja. Iako u njemu nisam bila prvi put, u poslednjoj poseti sam ga drugačije doživela nego ranije, a njegov novi, “moderan” deo, gotovo da nisam ni prepoznala. Zbog toga, opisaću ovaj grad onako kako sam ga ja videla poslednji put, kao turista, krećući se turom koju popularno nazivaju “Tragovima Isusa”.\nPogled na stari grad Jerusalim sa Maslinove Gore\nPreporučujem da posetu gradu započnete sa Maslinove Gore, u pratnji stručnog vodica ili dobro potkovani prethodnim znanjem, ne samo iz Biblije i istorijskih knjiga, već i iz turističkih publikacija, koje ce vam zaista mnogo pomoći u snalaženju.\nMaslinova Gora je uzvišica sa predivnim pogledom na Stari grad. To je i važno istorijsko mesto, jer je sa njega i Isus posmatrao grad, sluteći o mučnoj smrti koja ga čeka. Odatle se zaista vidi ceo Sveti grad i deo njegovih zidina sa zazidanom Zlatnom kapijom. Ovim prizorom dominira zlatna Kupola na Steni, podignuta nad stenom sa koje se prorok Muhamed vinuo u nebo i na kojoj je Avram žrtvovao svog sina, Isaka.\nKada se nauživate ovog pogleda i napravite neke od najboljih fotografija koje ćete ikada napraviti, spustite se putem do Getsemanskog vrta. To je takodje važno mesto koje se pominje u biblijskim tekstovima, mesto na kome je Isus doživeo izdaju od svojih najblizih – svojih Apostola. U predivnom vrtu se i danas mogu videti stare masline, za koje botaničari tvrde da su stare oko 2000 godina. To bi značilo da su već bile tu kada je Isus koračao zemljom, po kojoj sada koračaju horde turista. Bilo kako bilo, ovo mesto je veoma očuvano i uredjeno i odmah do njega je podignuta prelepa crkva “Svih nacija”. Ova crkva je čuvena i specifična po tome jer je podignuta donacijama 12 zemalja koje su učestvovale u njenoj izgradnji i stoga ima 12 kupola, predivan oslikani friz za pozlatom i vitraže od alabastera u najlepšim mogućim bojama.\nPored Getsemanskog vrta, nekoliko metara dalje, podignuta je crkva Isusovih suza, neobičnog oblika, sa ukrasima u obliku suze i divnim pogledom na Sveti grad. U blizini su i ruska crkva Marije Magdalene, sa zlatnim kupolama u ruskom stilu. Ove kupole dominiraju čitavom okolinom, poznatom po tome što se u njoj čuva Bogorodičin pojas, kojim je povezivala trudnički stomak dok je u njemu nosila malog Isusa.\nPreko puta ove crkve je i crkva Bogorodičinog groba, u kome su pohranjeni i ostaci njenih roditelja, Joakima i Ane. Crkva je specifična po tome što se odmah po ulasku spuštate 40 stepenica naniže, do njenog groba, a sa svodova vise kandila okačena jedno do drugog, iznad cele povrsine crkve, i to je zaista nesvakidašnji prizor.\nPo obilasku ovih crkava, preporuka je – Stari grad. U njega ulazite kroz Lavlju kapiju, ka čuvenoj Via Dolorosa – putu Isusove patnje, a potom se krećete po njegovim tragovima, prateci tzv. Stanice Krsta. To su mesta na kojima je, sa krstom na ledjima, zastao ili pao ili se pak dogodio neki važan dogadjaj ili susret, koji su detaljno opisani u Bibliji. Tih stanica ima ukupno 14, ali su poslednje 4 unutar same crkve Svetog Groba, a na ostalim je podignuta kapelica ili je mesto obeleženo kao spomenik. Ukoliko niste veoma religiozni, savetujem da ne posećujete Sveti grad u doba velikih verskih praznika, jer zbog neopisive gužve i vrlo uskih ulica, malih i niskih prolaza, verovatno nećete biti u mogućnosti da sve ovo vidite, dodirnete i doživite kako bi trebalo. Najbolji termini za posete Jerusalimu su u jesen, u septembru i oktobru, potom u februaru i martu, jer je tokom leta zaista vruće, pa je naporno dugo hodati i boraviti napolju.\nKada se prođe Stradalni Isusov put, dođe se konačno i do najsvetijeg mesta za Hrišćane, crkve podignute nad pećinom u koju je Isus položen, pošto je skinut sa krsta i miropomazan. Odmah na ulasku primetićete ružičastu kamenu ploču i ljude koji je dodiruju rukama, stavljaju na nju svoj nakit, novčanike, suvenire i marame. To je Ploča Pomazanja, mesto na koje je beživotno Isusovo telo položeno, oprano i pomazano mirom, tečnošću za balzamovanje (otud i izraz miropomazanje). Iz ove kamene ploče i dan danas ističe miro, kao tečnost jakog mirisa, koji podseća na miris jakog sapuna. Ukoliko na ovu ploču stavite tkaninu, miris mire će ostati na njoj, kažu zauvek, ali to morate sami probati i proceniti..\nOd Ploče pomazanja, možete ići levo, ka samom Svetom grobu i ući u malu pećinu u koju je telo sahranjeno. Često se čeka na red i po više sati (čak i van perioda praznika) iako se danas tamo ne nalazi ništa, jer je, kako znamo, Isus vaskrsao! Ukoliko od Ploče pomazanja krenete desno, popećete se uskim i strmim stepenicama na Golgotu (Kalvariju) i videti rupu u kamenu u kojoj je bio pričvršćen krst sa razapetim Isusovim telom. Odatle put vodi niže, ispod te stene, do groba prvog čoveka, Adama.\nIako deluje neverovatno, istuna je – sve se to nalazi na jednom mestu i u jednoj crkvi, tačnije bazilici koja potiče iz doba cara Konstantina i njegove majke Jelene. Oni su ovde prvi podigli malu rotondu.\nU daljem obilasku starog grada Jerusalima, možete uživati u čarima tipične orijentalne pijace u Muslimanskom kvartu. Popularni Šuk obiluje šarenim đinđuvama, keramikom, suvenirima, tepisima, slatkišima…\nOvaj zid, koji je po drugi put bio srušen u 70 veku n.e. od strane Rimljana, jedini je preživeli delić njihove svetinje i sada služi kao „mesto za plakanje i molitve“. Odatle i potiče njegov popularniji naziv. Veliki trg ispred zida je prometno mesto i na njemu u svako doba možete videti religiozne Jevreje u svojim crnim odelima, sa belo-plavim molitvenim šalovima i crnim šeširima. Možete videti i žene u dugim suknjama, kako prolaze ili se mole. Običaj je da se u pukotine između kamenih blokova ovog zida umetne ceduljica sa željama koje će sigurno biti ispunjene. Ukoliko želite da budete dobro pripremljeni za ovaj ritual, ili ih napišite unapred ili ponesite papir i olovku.\nUkoliko još budete imali snage i vremena, možete se popeti na Sionsku goru, kroz Jermensku četvrt i kapiju Cion. Tu možete posetiti dvoranu Poslednje Večere koja se nalazila u sklopu manastira koju je, tokom svog prvog hodočašća u Svetu zemlju, otkupio Sveti Sava.\nCrkva Uspenja Bogoridice\nOvde možete posetiti i grob jevrejskog kralja Davida i nemačku crkvu Uspenja presvete Bogorodice. To će vam biti sasvim dovoljno hodanja, uzbuđenja, utisaka, doživljaja i emocija za jedan dan. Isto tako, mudro je sačuvati snagu za nove izazove u narednim danima. Jer, kao neko ko je svom imenu posetom Svetoj zemlji dodao prefiks Hadži, ne smete propustiti da posetite i druge vredne atrakcije: Vitlejem u palestinskom delu grada, Mrtvo more, Masadu i Galileju.\nVeče u Jerusalimu možete provesti u nekom od prijatnih lokala u centru grada. U ulici Ben Jehuda ili nekoj od sporednih ulica sigurno svako može pronaći lokal koji će Vam odgovarati. Ipak, nikako nemojte očekivati ludi noćni život ili glasnu muziku, jer je Jerusalim po tom pitanju poprilično dosadan (za razliku od Tel Aviva, gde je zabava na svakom koraku).\nOd ostalih zanimljivosti Svetog grada, preporučujem i šetnju ulicom Jaffo, kroz koju je pre godinu dana prošao prvi jerusalimski tramvaj. To je, inače, još jedna od novina savremenog Jerusalima čije je uvođenje, zbog kopanja koja su zapravo ovde zabranjena, trajalo mnogo duže nego što je trebalo. U Jaffo ulici postoji sasvim dovoljno istorije, da bi se i dalje tragalo. Ova široka ulica se završava na trgu preko koga prelazi potpuno novi most, delo čuvenog španskog arhitekte Kalatrave. To je ujedno i nešto najupečatljivije i najlepše što se, po meni, u ovom delu grada može videti. Kako postoji neko nepisano pravilo da poznate ličnosti ostave neki svoj pečat u večnom gradu, tako je i ovaj čuveni arhitekta, Jerusalimu poklonio sopstveno remek delo. Pre njega su to uradili i mnogi drugi, kao na primer Frenk Sinatra, koji je poklonio visoki toranj jerusalimskom univerzitetu.\nOno što ćete sigurno primetiti u Jerusalimu je to da su sve zgrade i kuće sagrađene od belog, takozvanog jerusalimskog kamena. Zakon o gradnji na ovaj način postoji još od doba vladavine kralja Davida, i još uvek se poštuje. Upravo zbog toga, ovaj grad ima veoma specifičan, moglo bi se reći bliskoistočni šarm, ali na jedan moderan, savremeni način.\nGrad je ispunjen negovanim parkovima, šetalištima, zelenim površinama sa uredno pokošenim travnjacima mekim kao tepih i simpatičnim letnjim baštama za uživanje u hladu. Vredi posetiti i botanički vrt u kom se mogu pronaći sve biljne vrste koje se pominju u Bibliji.\nNa kraju, ako imate dovoljno vremena, ne propustite da obiđete muzej Izraela, u kome se između ostalog, čuvaju svitci sa Mrtvog mora, verovatno najvredniji rukopisi na svetu. Naravno, ukoliko želite i spremni ste na emotivni šok, posetite muzej holokausta Jad Vashem.\nSvakako, Jerusalim je moderan grad prepun izazova i kada je reč o šopingu. Pored pešačke zone koja je prepuna prodavnica i robnih kuća, preporučujem odlazak u tržni centar Malha, koji je nešto dalje od centra.\nAko, ipak, preferirate da ostanete u blizini divnog Starog grada, noviji centar Mamila je savršen izbor. On je nadomak zidina starog grada, a u pravcu centralnog gradskog jezgra.\nKao „ravnotežu“ mnogobrojnim istorijskim i religijskim znamenitostima, nije isključeno da ćete poželeti da se opustite dobrom kupovinom. To može biti i odličan predah pre daljeg istraživanja ovog zaista nesvakidašnjeg grada, čije je ulice i kuće najviše od svega sagradila uzbudljiva istorija duga hiljadama godina.\nstefan\tna 20.04.2016. u 14:32


Video: Partizanova šampionska noć u centru Beograda! | Radio Televizija BN\nVideo: Partizanova šampionska noć u centru Beograda!\nIgrači u otvorenom autobusu, korteo Grobara, pesma na Terazijama. . .\nFudbal 22.05.2017 | 18:30\nPočelo je u Humskoj 1. Najpre na tribinama za vreme utakmice sa Mladosti. A onda i na terenu i atletskoj stazi po njenom završetku, gde su fudbaleri i navijači Partizana združeno proslavili osvajanje 27. titule prvaka. Nastavilo se do duboko u noć na ulicama Beograda. U, za srpske prilike, dosad neviđenom izumu - vožnji otvorenim autobusom.\nSvi igrači i članovi stručnog štaba su se spakovali u autobus, koji je ispred ulaza u službene prostorije stadiona krenuo ka Autokomandi, dalje Bulevarom oslobođenja, preko Slavije, pa ulicom Kralja Milana sve do Terazija.\nNa komletnom tom putu autobus je pratio korteo Grobara. Prema procenama, bilo ih je oko 5.000 i sve vreme su pravili fantastičnu atmosferu, otpozdravljajući igračima, od kojih su mnogi pravili selfije za uspomenu.\nSlavlje je trajalo daleko iza ponoći, a važno je napomenuti da za sve vreme nije zabeležen ni najmanji incident.


08-10-2015 | 12:22 | Autor/Izvor: Naxi media\nAmanet je specifičan film za srpsku kinematografiju poslednjih godina, kako naglašava naš reditelj Nemanja Ćipranić, i ako bih morao da ga svrstam u neki žanr to je jedna drama-triler, čak pshio-triler. Ovo je priča koja prati dvoje mladih ljudi, njihov odnos, konstantnu unutrašnju borbu između dobrog i zla i posledice te borbe, objašnjava Ljubomir Bulajić, kome je poverena glavna muška uloga.\n- Igram momka koji živi skromno, radi i studira. Živi sa majkom (Danica Maksimović), a otac (Svetozar Cvetković) ga je ostavio. U njegov život ulazi Višnja, misteriozna devojka, koja jednog dana ulazi u kafanu u kojoj radi i od tada se njegov svet menja. Film govori o međuljudskim odnosima i o tome koliko su ljudi u određenim okolnostima spremni da menjaju sebe. Bilo mi je veliko zadovoljstvo da radim na ovom filmu, jer je ovo potpuno drugačije od svega što sam do sada radio. Drago mi je da se pojavljujem u jednom savremenom filmu i što sam imao priliku da se pojavim pred kamerom sa Danicom Maksimović, Svetozarem Cvetkovićem, Goranom Radakovićem Radakom. Ovaj film ima za cilj da probudi svest u ljudima, da prosude šta je dobro, a šta loše. Ono što je zanimljivo jeste da će ljudi različito shvatiti film i da će se vezati za različite junake, objašnjava Bulajić.\nPre beogradske premijere film je bio prikazan u okviru zvanične selekcije Montrealskog filmskog festivala, a tamošnjoj publici poklonili su se Svetozar Cvetković, Nemanja Ćipranić i Milena Živanović.\n- To je bilo predivno iskustvo i moj prvi veliki, svetski festival. Publika je divno reagovala i ljudi su bili oduševljeni najviše time što je reč o filmu sa ovih prostora koji se ne tiče ratova, čija je fotografija urađena tako dobro da deluje da je mnogo uloženo, a mi smo, zapravo, radili "preko štapa i kanapa", kaže Milena Živanović, koja tumači glavnu žensku ulogu Višnje.\nFilm daje jednu univerzalnu priču, koja pred publiku postavlja, egzistencijalna, može se reći i filozofska pitanja. Koliko je tebi bilo inspirativno da radiš na liku Višnje?\n- Pomalo mi je žao što sam imala samo 23 godine kada sam radila ovaj film, jer verujem da bih sada neke stvari uradila malo drugačije. Ali sam presrećna i zahvalna Sari, što je napisala ovakav lik i što je radnja takva da može da bude u bilo kom gradu, naciji...ovo je jedna ljudska priča koja iz svoje oholosti vodi ka jednom putu dobrote. Mislim da je ovaj film neka vrsta iskupljenja naše generacije i vapaj da mi ne želimo takve Višnje, ljudi koji gaze preko mrtvih da bi došli do cilja. Celokupan stvaralački proces pamtiću kao jedno od najlepših snimanja na kojima sam učestvovala u životu.\nNakon premijere u Sava Centru, film će se naći na redovnom bioskopskom repertoaru širom zemlje.\nTagovi: zvezde premijera Amanet Ljuba Bulajić Milena Živanović danica maksimovic


Otkrivamo vam koje ste mitološko stvorenje na osnovu horoskopskog znaka\nIZVOR: prva.rs | UTORAK, 26.04.2022 | 11:44\nU svetu mitologije vladaju neobična i mistična bića. Da li ste nekada zapitali koje mitološko stvorenje odgovara vašem horoskopskom znaku?\nSaznajte koje mitološko stvorenje odgovara vašem znaku:\nOvan - Kentaur\nVi ste odlučni, energični - prirodni vođa. Vaša energija i snaga vas čine produktivnim i hrabrim. Sva vilinska stvorenja osećaju strahopoštovanje prema vama.\nPonosite se svojim ratničkim veštinama, ali zapamtite, čak i neustrašive vođe moraju da imaju bar malo skromnosti!\nVodolija - Nimfa\nKao Vodolija, vi ste inovativni, logični, jedinstveni i prijateljski nastrojeni. Brinete o ljudima i borite se sa opakim čudovištima, koja bi mogla da stvaraju probleme.\nNeki smatraju da vas je teško razumeti, zbog vaše neobične prirode, ali dobro znate da vam je glava u oblacima – odatle dolaze najbolje ideje.\nPonekad se krijete od vlastitih osećanja pretvarajući se u drvo ili žbun, ali – ko voli da bude ranjiv?\nRak - Vila\nVi ste strpljivi, brižni, saosećajni i osetljivi. Volite da pomažete drugim bićima. Kada vidite ranjenog miša, prvi mu priskačete u pomoć. Dok ste vi izuzetno oprezni sa osećanjima drugih, ostali nisu oprezni sa vašim emocijama.\nČesto vas opisuju kao osobu promenjivih osećanja, ali to govore bića koja ne mogu da razumeju tuđu patnju, koju strastvena duša može da oseća. Nije lako biti svačije rame za plakanje, ali vi to volite.\nJarac - Proročica\nVi ste odgovorni, praktični i discipliniranovani, što je odlično, jer toliko ljudi vaš savet. Bogovi su vam dali sposobnost da vidite budućnost, pa ste po tome najpoznatiji na Zemlji. Međutim, ova sposobnost dolazi sa malim nedostatkom.\nSkloni ste da vidite najgore u ljudima (jer već znate šta će da urade), a možete da budete vrlo podozrivi.\nAli kad vidite da ljudi konstantno ponavljaju iste greške, to može da bude malo naporno. Ne krivimo vas..\nBlizanci - Sirena\nVi ste šarmantni, društveni i spremni za avanturu, pa mnogi mornari spremno idu u smrt, samo da bi vas upoznali! Možete da razgovarate sa svima, ali najviše vam se sviđaju vaše žrtve.\nVaša omiljena uzrečica je: Uđite, more je super! Ljudi bi mogli da kažu da ste dvolični, ali oni su samo ljubomorni.\nLav - Grifon\nVi ste iskreni, odvažni, lojalni i elokventni. Sa srcem lava i krilima orla, volite da budete u centru pažnje. A zašto da ne? Vi ste neverojatni!\nVaga - Gnom\nVi ste iskreni, pošteni i otmeni. Težite tome da u vašem životu sve bude u ravnoteži, počevši od broja pečuraka koje daju boju vašem šeširu.\nŽelite da je sve u savršenom skladu, čak i ako to znači da morate da kupite još jedan par cipela, koji će da se slaže sa vašim šeširom. Pa, što ako govore da preterujete. Bar dobro izgledate!\nRiba - Satir\nVi ste sanjar sa velikim srcem i cenjeni ste zbog svog umetničkog duha. Drugi vole da slušaju kada svirate svoju flautu, dive vam se i osećaju duboko strahopoštovanje prema vama. Na kraju dana, volite da se opustite i uživate u trenutku.\nNeki kažu da gledate svet kroz ružičaste naočare, ali šta je pogrešno u tome što želite da vidite lepotu u svemu oko vas?\nStrelac - Zmaj\nVi ste neustrašivi optimista i duhoviti ste. Imate puno prijatelja, koji vole da rizikuju sa vama, a spašavanje princa ili princeze u nevolji je samo jedna od vaših zabava.\nMožete da zasmejavate druge, ali potrudite se da ne spržite publiku svojim vatrenim dahom. Jednog dana, vaša priroda bi mogla da vas dovede do vrha viteškog mača ako ne budete oprezni!\nŠkorpija - Feniks\nVi ste radoznali, odlučni, intenzivni i strastveni. Kroz vas gori vaša vatrena strast i što god poželite uskoro će biti vaše. Vaša beskrajna znatiželja samo razbuktava vašu vatru.\nAko vas neko iz vaše okoline povuče za pogrešno pero, mogao bi da bude pretvoren u pepeo, jer vaš temperament odgovara vašoj ličnosti – on je intenzivan i vruć!\nBik - Kiklop\nVi ste pouzdani, realni, praktični i organizovani. Iako imate samo jedno oko, vaš fokus je bolji nego kod većine drugih znakova. Ostali mogu da se oslone na vas, a to vas čini dobrim prijateljem i saveznikom.\nNe fantazirate i zato imate dobar osećaj za realnost. Ljudi kažu da vi nikada ne napuštate svoju zonu komfora, ali ako to nije planirano u vašem kalendaru, nije suđeno da se dogodi.\nDevica - Vilenjak\nVi ste analitični, detaljni, introvertni i vredni. Uvek razmišljate i uživate u detaljima. Zašiljene uši uvek slušaju muziku koju nitko drugi ne čuje od svakodnevne buke.\nPazite i precizni ste u svemu što radite, ali to može da vas dovede do opsesivnosti, kada se radi stvarima koje niko drugi ne primećuje.\nSkloni ste isključite druge i živite u svojoj glavi, a drugi potpuno pogrešno smatraju da ste hladni i distancirani. To je samo njihov gubitak, jer ste vi odan i pošten prijatelj, piše Prva.


U centru Trebinja niče luksuzni kompleks U centru Trebinja niče luksuzni kompleks\nObjavljeno: 12. 1. 2018 u 20:45h\n“Bogatiji kupci će potrošiti i više novca u ugostiteljskim objektima i našim trgovinama, daće neki novi kvalitet gradu kroz posjećenost. Ovo je samo veliki plus za grad i ništa drugo”, navodi Marko Rikalo, načelnik, Odjeljenja za stambeno komunalne poslove Trebinje.


Poliklinika za navikavanje - na manje zdravstvene zaštite - Istinomer\nPoliklinika za navikavanje – na manje zdravstvene zaštite\nMiljana Miletić 20. 2. 2021.\nPoput plamena buknula je priča o gašenju studentskih poliklinika. Iz Ministarstva zdravlja, pak, uveravaju da studentske poliklinike neće biti zatvorene, već da su u potrazi za modelom koji će biti “najefikasniji da studenti zadovolje svoje potrebe za zdravstvenom zaštitom”. Izmena će, dakle, biti. I to u celom sistemu. A dok na papiru, Plan optimizacije zdravstvenih ustanova izgleda bajkovito - u praksi, pitanje je da li će priča imati srećan kraj. Šta trenutno ne štima u zdravstvu, a šta bi pozitivno mogle da donesu izmene?\nU narednih 15 godina zdravstveni sistem će se postepeno menjati a u fokusu će biti – građani; po nacrtu Plana optimizacije, biće olakšano zakazivanje pregleda, a bilo da žive u gradu ili na selu, izmenama bi pacijentima bilo omogućeno da im zdravstvene usluge budu na sat vremena od kuće.\nIsto, najveći deo pregleda, uključujući i specijalističke, moći će da obave u svom domu zdravlja. Cilj je da se u okviru postojećeg budžeta obezbedi bolja, više ujednačena i pravovremena zdravstvena zaštita za građane Srbije. Kako se navodi, od broja stanovnika i njihovih potreba, a ne od kapaciteta ustanova, zavisiće i planiranje u zdravstvenom sektoru.\nSve to zvuči bajkovito, do momenta kada se shvati da se nešto zarad višeg cilja mora i žrtvovati. Da li je to zaista neophodno i da li žrtve moraju biti studenti?\nPo masterplanu, Zavod za zdravstvenu zaštitu studenata Beograd, u skladu s kratkoročno-srednjoročnim planom, trebalo bi da bude pripojen Domu zdravlja Vračar. Konkretnije, biće spojen s Domom zdravlja horizontalnom institucionalnom integracijom.\n“Tako će Dom zdravlja moći da pruža više usluga svojim osiguranicima, jer će dobiti dodatne resurse”, piše u masterplanu.\nU Novom Sadu, planirano je spajanje Zavoda za zaštitu studenata i Zavoda za zdravstvenu zaštitu radnika sa DZ Novi Sad. A niški Zavod se pripaja DZ Niš.\n“Buva” je puštena\nGlavna tema ovih dana u studentskim grupama na društvenim mrežama upravo je pitanje gašenja Studentske poliklinike. Da bi se to sprečilo, pokrenuto je i nekoliko peticija (ovde i ovde). Jednu od njih je inicirala inicijativa Kreni-Promeni, a do sada ima više od 30.000 potpisa.\nU borbu za ovu ustanovu uključilo se i Društvo za održivu budućnost „Koraci“ koje će u ponedeljak, 22. februara održati skup podrške Studentskoj poliklinici.\nPre nekoliko dana, puštena je “buva”, kaže Marko Oljača, predsednik ovog društva, da su neki studenti imali sastanak u ministarstvu i da su dobili čvrsta uveravanja da gašenja poliklinike neće biti.\nPodsećamo, u medijima se pisalo da je Omladinska mreža Srbije, čiji je predsednik Danilo Potparić, imala sastanak s predstavnicima Ministarstva zdravlja.\n“Nekoliko stvari tu nije jasno. Prvo, kako su neki studenti za koje nikada niko nije čuo mogli da imaju sastanak u ministarstvu pre nego što su rukovodstvo ustanove i menadžment imali bilo kakvu komunikaciju s bilo kim iz ministarstva? Pokušavali su da dođu do njih, ali niko se nije odazvao, ni na pozive ni na dopise”, kaže Oljača.\nOn dalje kaže da je Aleksandar Stefoski, državni sekretar u Ministarstvu zdravlja, zatim došao do poliklinike s idejom da se ispred te ustanove održi konferencija za medije, na kojoj bi se poruka o tome da neće biti ugašena – ozvaničila.\nMeđutim, Oljača smatra da su ovakvi potezi nedopustivi, te da je na delu pokušaj da se stvari prolongiraju, a javnost i zaposleni umire.\n“Nedopustiva su bilo kakva usmena obećanja, bilo kakvi dopisi, bilo kakvi mejlovi. Odluka o studentskoj poliklinici mora biti državna odluka koja je utemeljena u zakonu. Tek kada se to desi, mi ćemo znati da će ta ustanova opstati. Sve ovo ostalo je jedna šarada”, kaže on. A kao značajan momenat navodi i odlučnost zaposlenih koji su se ujedinili da brane ustanovu.\nLekari iz ove ustanove izlaze u javnost i govore o svojim problemima, pa se zato za njih može reći da su “neposlušni”, kaže Oljača. Napominje da se zaposleni u poliklinici “šikaniraju”, a da se to ogleda u tome što godinama ne mogu da dobiju specijalizacije.\nDobru praksu ne treba menjati\nU odnosu na studentsku polikliniku gde je čekanje svedeno na minimum, u domovima zdravlja se na običan pregled čeka čak i satima, a “put” od lekara opšte prakse do specijaliste može da traje i nekoliko dana, objašnjava Nevena Nikolić iz Beogradskog centra za ljudska prava.\n“Studenti u ovom trenutku u ustanovi koja je njima namenjena čekaju u čekaonici sa svojim vršnjacima, dele iste brige, iste probleme iste ‘boljke’. Do lekara dolaze odmah”, kaže ona za Istinomer.\nDodaje i da studenti najčešće boluju od akutnih bolesti poput visoke temperature, upale grla, bešike i slično, pa je u takvim slučajevima studentu lekar potreban odmah, što je omogućeno upravo postojanjem studentske poliklinike.\n“Zamislite – imate ozbiljan problem sa crevima ili neku ozbiljniju bolest; kako do specijaliste? U studentskoj – sve imate odmah – sve specijaliste. U domu zdravlja će biti samo opšta praksa, ginekolog i stomatolog. Sve drugo – zakazivanje po bolnicama”, objašnjava ona.\nStoga, podvlači da je jedino rešenje da se studentske poliklinike sačuvaju i unapređuju, ugledajući se na savremene studentske poliklinike u svetu, navodeći kao primer polikliniku Univerziteta Kolumbija u Njujorku.\nU apelu da se ne ukidaju studentske poliklinike, Beogradski centar za ljudska prava ističe da Zavodi za zdravstvenu zaštitu studenata u Srbiji obezbeđuju zdravstvenu zaštitu za više od 250.000 studenata i studentkinja koji predstavljaju posebnu kategoriju stanovništva.\n“Spajanjem zavoda s domovima zdravlja veliki broj studenata i studentkinja ostao bi bez zdravstvene zaštite ili za vreme boravka u svom mestu stanovanja ili tokom boravka u mestu studiranja jer bi se u tom slučaju morali opredeliti za izabranog lekara samo u jednom od ta dva mesta, dok bi u drugom mogli dobiti samo hitne usluge”, naveli su iz ove organizacije.\nZnačaj Studentske poliklinike, po rečima Marka Oljače, ogleda se u tome što ona kontinuirano prati zdravlje studenata, koji tamo mogu da obave i različite specijalističke preglede.\n“Studenti su u toj ustanovi mogli sve da obave – od lekara opšte prakse do hirurga”, kaže naš sagovornik.\nOn podseća da je svuda u svetu praksa da studenti imaju organizovanu i zaokruženu zdravstvenu zaštitu.\n“Studentska poliklinika je primer dobre prakse, ne samo kod nas, nego i mnogo šire. Sve agencije UN-a su njen rad publikovale kao dobar primer rada svuda u svetu i ta ustanova uživa veliki ugled. Ne znam na osnovu čega su oni pravili taj plan i kako su uopšte došli do ideje da se studentske poliklinike gase”, zaključuje Oljača.\nNa neophodnost postojanja ovakve ustanove, upravo jer je usmerena na studente, ukazuje i Marina Mijatović iz Pravnog skenera.\n“Mi imamo čak i propise koji posebno regulišu zaštitu dece, studenata, jer svi koji studiraju do 26. godine imaju pravo na posebnu zaštitu. Mislim da bi poliklinika trebalo da ostane tamo gde je i sada. Čak treba da se unapredi kvalitet usluga koje se pružaju”, smatra ona.\nGde su “rupe” u planu?\nOljača ukazuje i na “rupe” u pomenutom planu.\n“Oni su planom predvideli da će u domovima zdravlja jedan ili dva dana u nedelji biti neki specijalista. I ti ako imaš problem, dođeš u dom zdravlja i posle te oni šalju u neki od kliničko-bolničkih centara. Tu se postavlja pitanje – šta rade studenti koji su iz unutrašnjosti? Da li moraju da idu u mesto odakle su ili mogu i u Beogradu da se leče?”\nDodaje i da nigde nije precizirano šta će se desiti sa drugim poslovima koje obavlja poliklinika – nadzor nad studentskim domovima i sistematskim pregledima studenata.\nKo je planirao i šta još predviđa masterplan?\nNa nacrtu Plana optimizacije zdravstvenih ustanova radili su, osim Ministarstva zdravlja, i Nacionalna alijansa za lokalni ekonomski razvoj – NALED, kao i belgijska konsalting firma IBF, o kojoj nema mnogo podataka.\nNa projektu je radila i hrvatska kompanija Delta house. Po javno dostupnim podacima, Delta house je kompanija registrovana 2016. godine pod punim nazivom Delta House d.o.o. za usluge, turistička agencija, a glavna delatnost firme je savetovanje u vezi s poslovanjem i ostalim upravljanjem.\nNa sajtu te firme piše da se pretežno bavi konsaltingom u oblasti zdravstva, a radili su na projektima u Hrvatskoj, Albaniji, Egiptu, Letoniji, Crnoj Gori, na Filipinima…\nSvakako, po nacrtu Plana, zdravstveni sistem bi trebalo da bude podeljen na šest regiona: Region Vojvodine, Beogradski region, Region Zapadne Srbije, Region Šumadije i centralne Srbije, Region Istočne Srbije i Region Južne Srbije.\n“Središte svakog regiona je jedna centralna bolnica, s najboljom opremom i kadrovima, koja pruža najsloženije zdravstvene usluge na nivou regiona, a svaki region će imati i svoje regionalne apotekarske ustanove, službu za hitnu pomoć i druge ustanove od značaja za pružanje efikasne i kvalitetne zdravstvene zaštite.”\nOsim deljenja bolnica na kategorije, planom je predviđeno i spajanje dve ili više zdravstvenih ustanova u jednu ili pripajanje ustanovi višeg nivoa zdravstvene zaštite, ali ne i gašenje tih ustanova (institucionalna integracija) kao i saradnje između srodnih ustanova (funkcionalna integracija). Na ovaj način, umesto sadašnjih 313, broj zdravstvenih ustanova kao individualnih pravnih lica bi do 2035. mogao biti smanjen na 117.\nPromene su moguće i kada je reč o upravljanju kadrovima.\n“Pri resornom ministarstvu biće formiran Centar koji će objediniti sve poslove oko kadrova u jedan sistem, a koji su sada podeljeni između Ministarstva, IZJZ „Milan Jovanović Batut“ i RFZO.”\nAkcenat je stavljen i na ulaganje u opremu s ciljem da se postigne „Zlatni standard“, odnosno da najmanje 60 odsto opreme ne bude starije od pet godina, kao i da se ranim otkrivanjem kancera spasi veliki broj života.\nNa kraju, Masterplan obuhvata i izmene kada je reč o hitnoj pomoći, apotekama, perinatologiji, gerijatriji i palijativi.\nNaslovna fotografija: N1\ngašenje studentske poliklinike optimizacija zdravstva studentska poliklinika zdravstvene ustanove


Vesti online / Slobodno Vreme / Zdravlje / Revolucionarno: Stvorena veštačka krv...od crva\nRevolucionarno: Stvorena veštačka krv...od crva\nUskoro neće biti potrebe za transfuzijom krvi s čoveka na čoveka, jer su naučnici napravili veštačku krv od vode, soli i proteina izvučenih iz morskih crva!\nNaučnici napravili veštačku krv od vode, soli i proteina izvučenih iz morskih crva!\nIstraživači s rumunskog Univerziteta novu krv su isprobali na miševima koji su fantastično reagovali. Nadaju se da će u naredne dve godine ovu krv početi da testiraju na ljudima, kako bi bili sigurni da se neće javljati neželjena dejstva.\nAko se pokaže da je ova krv dobra za čoveka, nauka ima rešea nestašicu krvi, a ovo će biti najbolji način da se spreče infekcije primaoca zaraženom krvlju donora.\nNaučnici širom sveta već decenijama rade na stvaranju veštačke krvi, ali tela na kojima su je isprobavali uvek su je odbacivala. Doktor Silagi Dumitresku smatra da će ovog puta imati uspeha, jer protein koji koriste, za razliku od hemoglobina, ostaje stabilan kada ga se izloži fizičkom ili hemijskom stresu.\nOvo istraživanje nastavak je rada naučnika s Univerziteta u Edinburgu i Bristolu, koji su 2011. godine stvorili crvena krvna zrnca iz matičnih ćelija izvađenih iz koštane srži.\nZDRAVLJE Vitamin C ubija rak, potvrdili naučnici!\nZDRAVLJE Koliko čokolade je dobro za zdravlje?\nPetak 01.11.2013. 09:24\nХе,хе измислили Румуни бебилак за Дракулу! Није добро укрштати животиње са човеком, постаће и оне као ми зле.


OPŠTINSKA LIGA OBRENOVAC: Pobednik golom Erakovića savladao Borac na premijeri\nIzvor: Lokalne novine | Obrenovac, 28.08.2021.\nFk Pobednik (Piroman) - Fk Borac (Ušće) 1:0 (0:0)\nUspešno je startovala opštinska liga Obrenovca. Premijerna utakmica odigrana je u Piromanu, a koplja su ukrstili domaći Pobednik i uvek neugodni Borac sa Ušća. Posle velike borbe više razloga za zadovoljstvo imao je domaći sastav koji je odneo minimalnu pobedu, čovek odluke bio je Eraković Zdravko.\nAko se po jutru dan poznaje gledaćemo ove godine izuzetno kvalitetan fudbal u našoj opštini. Na stadionu u Piromanu danas je viđena prava prvenstvena utakmica sa puno trčanja, puno šansi na obe strane i ne bi bilo nezasluženo i da su gosti odneli ceo plen. Trenutak odluke desio se u drugom poluvremenu. Posle sjajne akcije u kojoj su učestvovali Milanović, Jovanović i Dobrosavljević lopta dolazi do Erakovića koji koristi svoju brzinu, vara čuvara i postiže pogodak za velika tri boda zelenih na startu prvenstva.\nMogao je Pobednik preko Birčanina da duplira prednost, ali odlično je reagovao golman Veličković. Borac se pokazao kao izuzetno čvrsta ekipa, a ostaće žal za prilikama koje je imao hitronogi Biševac. Sutra su na programu i ostale utakmice prvog kola, a raspored je sledeći:\n- Fk Skela - Fk Rojkovac\n- Fk Jedinstvo (Dren) - Ofk Rvati\n- Fk Posavina (Stubline) - Ofk Zabrežje\n- Fk Munja (Barič) - Fk Duboko (Mala Moštanica)\n- Fk Partizan (Draževac) - Fk Polet (Grabovac)\nVeliko broj povratnika iz višeg ranga, sve u svemu ispred nas je zanimljiv jesenji deo prvenstva.


"Tradicionalna noćna liga u malom fudbalu"\nU Gotovuši se od 15. avgusta održava "Tradicionalna noćna liga u malom fudbalu".\nTurnir u Gotovuši(Foto Gotovuša)\nUplata po ekipi je 5000 dinara. Izvlačenje ekipa biće 14. avgusta na igralištu OŠ "Rajko Urošević" u 21 čas, do kada traje i prijava ekipa.\nOrganizator "Omladina sela Gotovuše" poziva se zainteresovane na takmičenje i druženje.\nPobednika očekuje vredna nagrada, takođe nagrade će biti i za osvojeno drugo i treće mesto na turniru.\n05.07.2020 U četiri opštine na Kosovu zabranjeno kretanje od 21 do 5h (531)\n05.07.2020 Odigrana memorijalna utakmica posvećena Saši Arsiću (93)


Češka donirala oko milijun eura Graničnoj policiji BiH – Jabuka.tv\nMinistar sigurnosti Bosne i Hercegovine Dragan Mektić i veleposlanik Češke u BiH Jakub Skalnik potpisali su Memoradum o korištenju donacije za jačanje zaštite granice i efikasniju borbu protiv ilegalnih migracija.\nČeška Republika je donirala oko milijun eura za nabavku suvremene tehničke opreme za nadzor i kontrolu granice, koja je namijenjena za Graničnu policiju BiH.\nMinistar Mektić je nakon potpisivanja memoranduma kazao kako je češka vlada donijela odluku o donaciji Bosni i Hercegovini oko milijun eura, kako bi se Bosni i Hercegovini pomoglo da što lakše prevlada migrantsku krizu koju ima.\nPo njegovim riječima, cjelokupna donacija će biti usmjerena u tehničko opremanje Granične policije BiH. Ministar Mektić je ocijenio kako će ova donacija u velikoj mjeri pomoći Graničnoj policiji BiH u jačanju zaštite same granice BiH.\nPošto je nama potrebno da što hitnije dođemo do ove opreme, Veleposlanstvo Češke se s tim suglasilo, vidjet ćemo kako iskoristiti mogućnost skraćenog postupka nabavke preko natječaja, kazao je ministar Mektić.\nZa implementaciju ovog projekta bit će formiran upravni odbor u kojem će biti po jedan predstavnik Ministarstva sigurnosti BiH, Granične policije BiH i Češkog veleposlanstva.\nMektić je, zahvalivši na ovoj pomoći, istaknuo da će to Graničnoj policiji BiH u velikoj mjeri pomoći u zaštiti granice i otkrivanju ilegalnih migranata na samom graničnom prijelazu. Veleposlanik Češke u BiH Jakub Skalnik je kazao da je pomoć državama Zapadnog Balkana dugogodišnji prioritet Češkoj Republici.\nPodsjetio je da su ranije pomogli ili donirali sredstva Srbiji i Makedoniji za opremu granične policije, zato što imaju obavezu pomoći ovim državama koje su na balkanskom putu koji koriste migranti koji žele doći u Europsku uniju.\nZato imamo specijalni program koji možemo i moramo iskoristiti da financijski pomognemo državama kao što su BiH, Srbija, Makedonija, da mogu kupiti bolju opremu za graničnu policiju. BiH je među nekoliko država koje su prioritetne za češku razvojnu suradnju – kazao je veleposlanik Skalnik, te izrazio zadovoljstvo što Češka može pomoći na ovaj način.\nČeška Donacija Dragan Mektić Granična policija BiH\nDvojica mladića u Zadru prolijevala pivo po crkvi pa pretukla svećenika\nStigla lova,sad će plaće gore i nema mita više.


Informacioni izvori i signali\nPrethodno poglavlje počinje sa proučavanjem komunikacije podataka, osnove za sve mreže. Uvodi se ova tema, daje se konceptualni okvir za komunikaciju podataka, identifikuju se značajni aspekti, i objašnjava kako se ti aspekti uklapaju. Takođe se daje kratak opis svakog konceptualnog dela.\nU ovom poglavlju se započinje istraživanje komunikacije podataka detaljnije. Proučavaju se teme informacionih izvora i karakteristike signala koji nose informacije. Naredna poglavlja nastavljaju istraživanje komunikacije podataka objašnjavanjme dodatnih aspekata ove teme.\n6.2 Informаcioni izvori\nKomunikаcioni sistem prihvаtа input od jednog ili više izvorа i isporučuje informаcije od dаtog izvorа do doređene destinаcije. Zа neku mrežu, kаo što je globаlni Internet, izvor i destinаcijа informаcijа su pаr аplikаcionih progrаmа koji generišu i konzumirаju podаtke. Međutim, teorijа komunikаcije podаtаkа se koncentriše nа komunikаcione sisteme nižeg nivoа, i primenjuje se nа bilo koje izvore informаcijа. Nа primer, pored konvencionаlnih kompjuterskih periferijа kаo što su tаstаturа i miš, informаcioni izvori mogu uključivаti mikrofone, senzore, i merne uređаje, kаo što su termometri i vаge. Slično tome, destinаcije uključuju аudio izlаzne uređаje kаo što su zvučnici i slušаlice kаo i uređаje kаo što su LED diode koje emituju svetlost. Suštinа je:\nTokom istrаživаnjа komunikаcije podаtаkа, znаčаjno je zаpаmtiti dа izvor informаcijа može biti bilo koji i uključuje uređаje osim kompjuterа.\n6.3 Anаlogni i digitаlni signаli\nKomunikаcijа podаtаkа uprаvljа sа dvа tipа informаcijа: аnаlogni i digitаlni. Anаlogni signаl kаrаkteriše kontinuelnа mаtemаtičkа funkcijа - kаdа se input menjа od jedne vrednosti do druge, to čini pomerаnjem kroz sve moguće intermedijаrne vrednosti. Nаsuprot tome, digitаlni signаl imа fiksаn set vаlidnih nivoа, а svаkа promenа se sаstoji od momentаlnog pomerаnjа od jednog vаlidnog nivoа do drugog. Slikа 6.1 ilustruje ovаj koncept prikаzom primerа kаko signаli iz аnаlognog izvorа i digitаlnog izvorа vаrirаju tokom vremenа. Nа ovoj slici, аnаlogni signаl može rezultovаti аko se meri izlаz iz mikrofonа, а digitаlni signаl može rezultovаti аko se meri izlаz iz kompjuterske tаstаture.\nSlikа 6.1 Ilustrаcijа (а) аnаlognog signаlа, i (b) digitаlnog signаlа\n6.4 Periodični i аperiodčni signаli\nSignаli se u širem smislu klаsifikuju kаo periodični i аperiodični (ponekd se koristi nаziv neperiodični), u zаvisnosti od togа dа li se ponаvljаju. Nа primer, аnаlogni signаl nа slici 6.1(а) je аperiodičаn tokom prikаzаnog vremenskog intervаlа jer se signаl ne ponаvljа, slikа 6.2 ilustruje signаl koji je periodičаn (tj, ponаvljа se).\nSlikа 6.2 Periodičаn signаl se ponаvljа\n6.5 Sinusni talasi i karakteristike signala\nVidećemo da veći deo analize komunikacije podataka uključuje upotrebu sinusoidnih trigonometrijskih funkcija, posebno sinusa, što se obično skraćuje na sin. Sinusni talasi su posebno značajni kod izvora informacija jer prirodni fenomeni proizvode sinusne talase. Na primer, kada mikrofon primi neki ton, autput je sinusni talas. Slično tome, elektromagnetna radijacija se može predstaviti kao sinusni talas. Ovde smo posebno zaniteresovani za sinusne talase koji odgovaraju signalu koji oscilira u vremenu, kao što je talas koji je ilustrovan na slici 6.2. Zaključak je:\nSinusni talasi su fundamentalni za obradu inputa jer mnogi prirodni fenomeni proizvode signal koji odgovara sinusnom talasu kao funkcija vremena.\nPostoje četiri značajne karakteristike signala koji se odnose na sinusne talase:\nFrekvencija: broj oscilacija u jedinici vremena (obično sekunde)\nAmplituda: razlika između maksimalne i minimalne visine talasa\nFaza: dokle se start sinusnog talasa pomera od referentnog vremena\nTalasna dužina: dužina ciklusa dok se signal širi kroz medij\nTalasna dužina se određuje brzinom kojom se signal širi (tj., funkacija je osnovnog medija). Ostale tri karakteristike se mogu izraziti matematički. Amplituda je najjednostavnija za razumevanje. Setimo se da sin(ωt) proizvodi vrednosti između -1 do +1, i ima aplitudu 1. Tako, ako se vrednost pomnoži sa A, amplituda rezultujućeg talasa je A. Matematički, faza je dodatak koji se dodaje na t i koji pomera sinusni talas na desno ili levo duž x-ose. Tako, sin(ωt + ϕ) ima fazu ϕ. Frekvencija signala se meri brojem ciklusa sinusnog talasa u sekundi, Hertz. Kompletan sinusni talas zahteva 2π radijana. Tako, ako je t vreme u sekundama, a ω = 2π, sin(ωt) ima frekvenciju od 1 Hertz. Slika 6.3 ilustruje ove tri matematičke karakteristike.\nSlika 6.3 Ilustracija frekvencije, aplitude i faze\nFrekvencija se može izračunati kao inverzija vremena potrebnog za jedan ciklus, što je poznato kao period. Primer sinusnog talasa na slici 6.3a ima period T = 1 sekundi, i frekvenciju od 1/T ili 1 Hertz. Primer na slici 6.3b ima period od T = 0,5 sekundi, pa je njegova frekvencija 2 Hertz; gde se obe smatraju veoma niskom frekvencijom. Tipični komunikacioni sistemi koriste visoke frekvencije koje se često mere milionima ciklusa u sekundi. Da bi se razjasnile visoke frekvencije, inženjeri izražavaju vreme u delovima sekunde ili izražavaju frekvenciju jedinicama kao što je megahertz. Slika 6.4 prikazuje vremenske skale i opšte prefikse koji s ekoriste sa frekvencijom.\nSlika 6.4 Prefiksi i abrevijacije za jedinice vremena i frekvencije\n6.6 Kompozitni signali\nSignali kao što su oni koji su ilustrovani na slici 6.3 se klasifikuju kao jednostavni jer se sastoje od jednog sinusnog talasa koji se ne može rastavljati. U praksi, većina signala se klasifikuje kao kompozitni jer se signal može rastavljati na set jednostavnih sinusnih talasa. Na primer, slika 6.5 ilustruje ilustruje kompozitni signal koji se formira dodavanjem dva jednostavna sinusna talasa.\nSlika 6.5 Ilustracija kompozitnog signala koji je formiran od dva jednostavna signala\n6.7 Značaj kompozitnih signala i sinusne funkcije\nZašto komunikacija podataka izgleda neodvojiva od sinusnih funkcija i kompozitnih signala? Kada govorimo o modulaciji i demodulaciji, uviđamo jedan od primarnih razloga: signali koji su rezultat modulacije su obično kompozitni signali. Za sada, samo je bitno shvatiti motivaciju:\nModulacija obično formira kompozitan signal\nMatematičar Fourier je otkrio da je moguće rastaviti kompozitni signal na njegove sastavne delove, set sinusnih funkcija, svaka sa frekvencijom, amplitudom, i fazom\nFourierove analize pokazuju da ako je kompozitni signal periodičan, sastavni delovi će takođe biti periodični. Tako, videćemo da većina sistema za komunikaciju podataka koristi kompozitne signale za prenos informacija: kompozitni signal se kreira na strani pošiljaoca, a primalac rastavlja signal na originalne jednostavne komponente. Zaključak je:\nMatematička metoda koju je otkrio Fourier omogućava primaocu da rastavi kompozitni signal na sastavne delove.\n6.8 Predstavljanje domena vremena i frekvencije\nZbog toga što su fundamentalni, kompozitni signali su intenzivno proučavani i pronađeno je nekoliko metoda za njhovo predstavljanje. Već smo videli jedno predstavljanje na ranijim slikama: grafik signala kao funkcije vremena. Inženjeri kažu da ovakav grafik predstavlja signal u domenu vremena (time domain).\nGlavna alternativa predstavljanju domenom vremena je poznata kao predstavljanje domenom frekvencije (frequency domain). Grafik domena frekvencije pokazuje set jednotavnih sinusnih talasa koji sačinjavaju kompozitnu funkciju. Y-osa daje aplitudu, a x-osa daje frekvenciju. Tako se funkcija Asin(2πt) predstavlja sa jednom linijom visine A koja je pozicionirana na x=t. Na primer, grafik domena frekvencije na slici 6.6 predstavlja kompozit sa slike 6.5c (dijagrami domena frekvencije koji se koriste u stvarnim sistemima komunikacije podataka imaju x-osu koja ide do hiljada miliona Herca).\nSlika 6.6 Predstavljanje sin(2πt) i 0,5sin(2π2t) u domenu frekvencije\nOva slika pokazuje set jednostavnih periodičnih signala. Predstavljanje domenom frekvencije se takođe može koristiti sa neperiodičnim signalima, ali aperiodično predstavljanje nije značajno za razumevanje teme.\nJedna od prednosti predstavljanja domenom frekvencije je kompaktnost. U poređenju sa predstavljanjem domenom vremena, ovo predstavljanje je i malo i lako za čitanje jer svaki sinusni talas zauzima jednu tačku na x-osi. Ova prednost postaje jasna kada kompozitni signal sadrži mnogo jednostavnih signala.\n6.9 Opseg analognog signala\nSkoro svi su čuli za „opseg mreže“, i razumeju da je bolja mreža sa većim opsegom. Kasnije ćemo govoriti o definiciji opsega mreže. Za sada, istražićemo blizak koncept, analogni opseg.\nOpseg analognog signala definišemo kao razliku između najviših i najnižih frekvencija sastavnih delova (tj., najviše i najniže frekvencije postignute Fourier analizom). U najjednostavnijem primeru sa slike 6.5c, Fourier analiza proizvodi signale od 1 i 2 Herca, što znači da je opseg razlika, ili 1 Herc. Prednost grafika domena frekvencije postaje jasna kada s eobračunava opseg jer su najviše i najniže frekvencije očigledne. Na primer, grafik na slici 6.6 jasno pokazuje da je opseg 1.\nSlika 6.7 pokazuje grafik domena frekvencije sa frekvencijama merenim Kilohertz-ima (KHz). Ovakve frekvencije su u opsegu koje ljudsko uvo čuje. Na ovoj slici, opseg je razlika između najviše i najniže frekvencije (5KHz - 1KHz = 4KHz).\nSlika 6.7 Grafik domena frekvencije analognog signala sa opsegom od 4KHz\nOpseg analognog signala je razlika između najviše i najniže frekvencije njegovih komponenti. Ako se signal prikaže u domenu frekvencije, opseg je veoma jednostavno obračunati.\n6.10 Digitalni signali i nivoi signala\nPored toga što se mogu predstaviti analognim signalom, informacije se takođe mogu predstaviti digitalnim signalom. Definisali smo da je signal digitalan ako je izabran fiksan set validnih nivoa i da je u bilo kom vremenu taj signal na jednom od validnih nivoa. Neki sistemi koriste napon za predstavljanje digitalnih vrednosti tako što pozitivan napon predstavlja logičkom jedan, a nula napon predstavlja logičko nula. Na primer, +5 volti se može koristiti za logičko jedan, a 0 volti za logičko nula.\nAko se koriste samo dva nivoa napona, svaki nivo predstavlja jednom bitu podataka (0 ili 1). Međutim, neki fizički prenosni mehanizmi mogu podržati više od dva nivoa signala. Kada su dostupni višestruki digitalni nivoi, svaki nivo može predstavljati više bita. Na primer, uzmimo sistem koji koristi četiri nivoa napona: -5 volti, -2 volti, +2 volti, i +5 volti. Svaki nivo može predstavljati dva bita podataka kao što slika 6.8 ilustruje.\nSlika 6.8 (a) Digitalni signal koji koristi dva nivoa, i (b) digitalni signal koji koristi četiri nivoa\nKao što slika pokazuje, glavna prednost upotrebe više nivoa signala je mogućnost predstavljanja više od jednog bita u jednom vremenu. Na slici 6.8b, na primer, -5 volti predstavlja dvobitnu sekvencu 00, -2 volti predstavlja 01, +2 volti predstavlja 10, a +5 volti predstavlja 11. Zbog toga što se koriste višestruki nivoi signala, svaki vremenski slot može da prenosi dva bita, što znači da predstavljanje sa četiri nivoa na slici 6.8b šalje dvostruko više bita po jedinici vremena od predstavljanja sa dva nivoa na slici 6.8a.\nOdnos između broja nivoa potrebnih i broja bita koje treba slati je jednostavan. Mora postojati nivo signala za svaku moguću kombinaciju bita. Zbog toga što je moguće 2n kombinacija sa n bita, komunikacioni sistem mora koristiti 2n nivoa za predstavljanje n bita. Zaključak je:\nKomunikacioni sistem koji koristi dva nivoa signala može da šalje samo jedan bit u nekom vremenu; sistem koji podržava 2n nivoa signala može da šalje n bita u nekom vremenu.\nMože se učiniti da je napon proizvoljna veličina, i da se može postići proizvoljan broj nivoa deljenjem napona na proizvoljno male delove. Matematički, može se kreirati milion nivoa između 0 i 1 volti jednostavnim korištenjem 0,0000001 volti za jedan nivo, 0,0000002 za sledeći nivo, i tako dalje. Nažalost, praktični elektronski sistemi ne mogu da razlikuju signale koji imaju male razlike u vrednosti. Tako, praktični sistemi su ograničeni na nekoliko nivoa signala.\n6.11 Bod i biti u sekundi\nKoliko se podataka može poslati u datom vremenu? Odgovor zavisi od dva aspekta komunikacionog sistema. Kao što smo videli, brzina po kojoj se podaci mogu slati zavisi od broja nivoa signala. Drugi faktor je takođe bitan: količina vremena u kom sistem ostaje na nekom nivou pre pomeranja na sledeći. Na primer, dijagram na slici 6.8a pokazuje vreme duž x-ose, a to vreme je podeljeno na osam segmenata, gde se jedan bit šalje tokom svakog segmenta. Ako se komunikacioni sistem modifikuje da koristi pola vremena za neki bit, poslaće se dva puta više bita u isto vreme. Zaključak je:\nAlternativni metod povećanja količine podataka koji se mogu preneti u datom vremenu se sastoji od smanjenja količine vremena za koje sistem napušta signal na nekom nivou.\nKao i kod nivoa signala, hardver kod praktičnih sistema predstavlja ograničenje na to koliko kratko to vreme može da bude - ako signal ne ostane na nekom nivou dovoljno dugo, hardver koji ga prima neće ga moći detektovati. Zanimljivo je da prihvaćena mera komunikacionog sistema ne određuje dužinu vremena. Umesto toga, inženjeri mere suprotno: koliko puta se signal može promeniti u sekundi, što se definiše kao bod (baud). Na primer, ako sistem zahteva da signal ostane na nekom nivou 0,001 sekundi, kažemo da sistem funkcioniše na 1000 bodova.\nKljučna ideja je da i bod i broj nivoa signala kontrolišu brzinu slanja. Ako sisitem sa dva nivoa signala funkcioniše na 1000 bodova, taj sistem može da prenosi tačno 1000 bita u sekundi. Međutim, ako sistem koji funkcioniše na 1000 bodova ima četiri nivoa signala, on može da prenosi 2000 bita u sekundi (jer četiri nivoa signala mogu da predstavljaju dva bita). Jednačina 6.1 izražava odnos između boda, nivoa signala, i brzine prenosa.\nbita u sekundi = bod x [ log2 (nivoi)] (6.1)\n6.12 Konvertovanje digitalnog signala u analogni\nKako se digitalni signal može konvertovati u ekvivalentni analogni signal? Setimo se da prema Fourieru, proizvoljna kriva se može predstaviti kao kompozit sinusnog talasa, gde svaki sinusni talas u setu ima specifičnu amplitudu, frekvenciju i fazu. Zbog toga što se primenjuje na bilo koju krivu, Fourierova teorema se takođe primenjuje na digitalni signal. Sa inženjerske perspektive, Fourierov rezultat je nepraktičan za digitalne signale jer precizno predstavljanje digitalnog signala zahteva beskonačan set sinusnih talasa.\nInženjeri usvajaju kompromis: konverzija signala sa digitalnog na analogni je približna. Odnosno, inženjeri proizvode opremu za generisanje analognih talasa koji su približni digitalnom signalu. Aproksimacija uključuje izgradnju kompozitnog signala od samo nekoliko sinusnih talasa. Biranjem sinusnih talasa koji koji su pravi umnožak frekvencije digitalnog signala, može se koristiti samo tri. Tačni detalji prevazilaze namenu ove knjige, ali slika 6.9 ilustruje aproksimaciju prikazivanjem (a) digitalnog signala i aproksimacija sa (b) jednim sinusnim talasom, (c) kompozit originalnog sinusnog talasa plus sinusni talas 3 puta veće frekvencije, i (d) kompozit talasa u (c) plus još jedan sinusni talas sa 5 puta većom frekvencijom od originalne.\nSlika 6.9 Aproksimacija digitalnog signala sa sinusnim talasima\n6.13 Opseg digitalnog signala\nŠta je opseg digitalnog signala? Setimo se da je opseg signala razlika između najviših i najnižig frekvencijskih talasa koji sačinjavaju signal. Tako, jedan način za obračunavanje opsega se sastoji od primene Fourier analize da se pronađu konstituentni sinusni talasi, a zatim istraže frekvencije.\nMatematički, kada se primeni Fourier analiza na kvadratni talas, kao što je digitalni signal ilustrovan na slici 6.9a, analiza daje beskonačan set sinusnih talasa. Pored toga, frekvencije u setu se nastavljaju u beskonačnost. Znači, kada se predstavi grafikom u domenu frekvencije, ovaj set se nastavlja duž x-ose do beskonačnosti. Značajna posledica je:\nPrema definiciji opsega, digitalni signal ima beskonačan opseg jer Fourier analiza digitalnog signala daje beskonačan set sinusnih talasa sa frekvencijama koje rastu u beskonačnost.\n6.14 Sinhronizacija i dogovaranje oko signala\nNaši primeri izostavljaju mnoge suptilne detalje koji su uključeni u kreiranje održivog komunikacionog sistema. Na primer, da bi se garantovalo da se primalac i pošiljalac slažu oko količine vremena dodeljenog svakom elementu signala, elektronika na oba kraja fizičkog medija mora imati kolo koje će precizno meriti vreme. Odnosno, ako jedna strana šalje signal sa 109 elemenata u sekundi, druga strana mora da prihvati tačno 109 elemenata u sekundi. Na manjim brzinama, slaganje između dve strane je jednostavno. Međutim, kreiranje elektronskih sistema koji će se slagati na većim brzinama koje se koriste u modernim mrežama je izuzetno teško.\nJoš značajniji problem se pojavljuje zbog načina na koji se podaci predstavljaju u signalima. Ovaj problem se odnosi na sinhronizaciju pošiljaoca i primaoca. Na primer, uzmimo da primalac ne prihvati prvi bit koji stigne, i počne da interpretira podatke počev od drugog bita. Ili uzmimo šta se dešava ako primalac očekuje podatke da stignu pri većim brzinama nego što pošiljalac emituje podatke. Slika 6.10 ilustruje kako neslaganje kod interpretacije može da dovede do grešaka. Na ovoj slici, i pošiljalac i primalac počinju i završavaju na istoj tački u signalu, ali zbog toga što primalac dodeljuje malo manje vremena po bitu, on pogrešno interpretira signal tako da izgleda da ima više bita nego što je poslano.\nU praksi, greške u sinhronizaciji mogu biti teško primetne. Na primer, uzmimo da hardver primaoca ima grešku tajminga od 1 u 10-8. Ova greška može da se ne primeti čak i nakon slanja deset miliona bita u sekvenci. Ipak, zbog toga što brzi komunikacioni sistemi prenose gigabite u sekundi, ovako male greške mogu se brzo pojaviti i postati veoma značajne.\nSlika 6.10 Ilustracija greške u sinhronizaciji gde primalac dozvoljava malo manje vremena po bitu od pošiljaoca\n6.15 Linijsko kodiranje\nKreirano je nekoliko tehnika koje pomažu da se izbegnu greške u sinhronizaciji. Generalno, postoje dva šira pristupa. U jednom pristupu, pre nego što počne da emituje podatke, pošiljalac emituje poznat uzorak bita, tipično set promenljivih 0 i 1, koji omogućava primaocu da se sinhronizuje. U drugom pristupu, podaci se predstavljaju signalom na takav način da ne može biti zabune u vezi sa značenjem. Izraz linijsko kodiranje koristimo za opisivanje načina na koji se podaci kodiraju u signalu.\nPrimer linijskog kodiranja koje eliminiše dvosmislenost bi moglo biti kako se može koristiti prenosni mehanizam koji podržava tri posebna nivoa signala. Da bi se garantovala sinhronizacija, rezerviše se jedan od nivoa signala za start svakog bita. Na primer, ako ova tri moguća nivoa mogu da se predstave sa -5, 0, i +5 volti, rezervisati -5 za start svakog bita. Logičko 0 se može predstaviti sekvencom -5 0, a logičko 1 sekvencom -5 +5. Ako specifikujemo da ni jedna druga kombinacija nije validna, pojavljivanje -5 volti uvek startuje bit, a primalac može koristiti pojavljivanje -5 volti da se pravilno sinhronizuje sa pošiljaocem. Slika 6.11 ilustruje ovo predstavljanje.\nNaravno, upotreba višestrukih elemenata signala za predstavljanje jednog bita znači da se manje bita može preneti po jedinici vremena. Tako, dizajneri preferiraju šeme koje prenose više bita po elementu signala, kao što je ona na slici 6.8b.\nSlika 6.11 Primer dva elementa signala koji se koriste ta predstavljanje svakog bita\nSlika 6.12 prikazuje imena tehnika linijskog kodiranja koji se najviše koriste, i grupiše ih u povezane kategorije. Iako detalji prevazilaze namenu ove knjige, dovoljno je znati da izbor zavisi od specifičnih potreba nekog komunikacionog sistema.\nKategorija Šema Sinhronizacija\nNe, ako se mnogo 0 i 1 ponavlja\nNe, ako se mnogo 0 ponavlja\nNe, ako se mnogo duplih bita ponavlja\nSlika 6.12 Imena tehnika linijskog kodiranja u opštoj upotrebi\nPostoje razne tehnike linijskog kodiranja koje se razlikuju po tome kako upravljaju sinhronizacijom kao i drugim svojstvima kao što je opseg koji se upotrebljava.\n6.16 Mančester kodiranje koje se koristi u kompjuterskim mrežama\nPored liste sa slike 6.12, jedan poseban standard za linijsko kodiranje je posebno značajno za kompjuterske mreže: Mančester kodiranje (Manchester Encoding) koje se koristi kod Eterneta.\nDa bi se shvatilo mančester kodiranje, potrebno je znati da je detektovanje tranzicije u nivou signala lakše od merenja nivoa signala. Činjenica, koja se pojavljuje iz načina na koji hardver radi, objašnjava zašto Mančester kodiranje koristi tranzicije umesto nivoa za definisanje bita. Tačnije, umesto specifikovanja da 1 odgovara nekom nivou (npr., +5 volti), Mančester kodiranje specifikuje da 1 odgovara tranziciji od 0 volti do pozitivnog nivoa napona. Isto tako, 0 odgovara tranziciji od pozitivnog nivoa napona do nule. Pored toga, tranzicija se pojavljuje na „sredini“ vremenskog slota alociranog na bit, što omogućava da se signal vrati na prethodni nivo u slučaju da podaci sadrže dve ponavljajuće 0 ili dve ponavljajuće 1. Slika 6.13 ilustruje ovaj koncept.\nVarijacija poznata kao Diferencijalno Mančester kodiranje (Differential Manchester Encoding (takođe poznato kao Conditional DePhase Encoding)) koristi relativne tranzicije umesto apsolutnih. Odnosno, predstavljanje bita zavisi od prethodnog bita. Vremenski slot svakog bita sadrži jednu ili dve tranzicije. Tranzicija se uvek pojavljuje u sredini vremena bita. Logička vrednost bita se predstavlja prisustvom ili odsustvom tranzicije na početku vremena bita: logičko 0 se predstavlja tranzicijom, a logičko 1 se predstavlja nepostojanjem tranzicije. Slika 6.13b ilustruje Diferencijalno Mančester kodiranje. Možda značajnije svojstvo diferencijalnog kodiranja predstavlja to što kodiranje radi pravilno čak i ako se dve žice koje nose signal slučajno zamene.\nSlika 6.13 (a) Mančester i (b) Diferencijalno Mančester kodiranje; svaki pretpostavlja da se prethodni bit završio sa niskim nivoom signala\n6.17 Konvertovanje analognog signala u digitalni\nMnogi izvori informacija su analogni, što znači da se moraju konvertovati u digitalnu formu za dalju obradu (npr., pre nego što se mogu dešifrovati). Postoje dva osnovna pristupa:\nPulsna kodna modulacija\nPulsna kodna modulacija (Pulse code modulation - PCM (akronim PCM je dvosmislen jer se može odnositi na opštu ideju ili specifičnu formu pulsne kodne modulacije koju koristi telefonski sistem; o ovome se govori kasnije)) se odnosi na tehniku gde se nivo analognog signala meri stalno pri fiksnim vremenskim intervalima i konvertuje u digitalnu formu. Slika 6.14 ilustruje ove korake.\nSlika 6.14 Tri koraka koja se koriste kod pulsne modulacije koda\nSvako merenje je poznato kao uzorak, što objašnjava zašto je prva faza poznata kao uzorkovanje. Nakon što se zabeleži, uzorak se kvantizuje njegovim konvertovanjem u male vrednosti koje se zatim kodiraju u specifičan format. Kvantizovana vrednost nije mera napona ili bilo kog drugog svojstva signala. Umesto toga, opseg signala od minimalnih do maksimalnih nivoa se deli na set slotova, tipično stepen 2. Slika 6.15 ilustruje ovaj koncept prikazivanjem signala koji je kvantizovan na osam slotova.\nSlika 6.15 Ilustracija uzorkovanja i kvantizacije koji se koriste kod pulsne kodne modulacije\nNa ovoj slici šest uzoraka je predstavljeno vertikalnim linijama. Svaki uzorak je kvantizovan biranjem najbližeg kvantum intervala. Na primer, trećem uzorku, uzet blizu najviše tačke krive, je dodeljena kvantizovana vrednost 6.\nU praksi su kreirane male varijacije u uzorkovanju. Na primer, da bi se izbegla nepreciznost uzrokovana kratkim skokom ili padom u signalu, može se koristiti usrednjavanje. Odnosno, umesto oslanjanja na jednu meru za svaki uzorak, mogu se uzeti tri mere i izračunati aritmetička sredina.\nGlavna alternativa pulsnoj kodnoj modulaciji je poznata kao delta modulacija. Delta modulacija takođe uzima uzorke. Međutim, umesto slanja kvantizacije za svaki uzorak, delta modulacija šalje jednu kvantizacionu vrednost koju prati niz vrednosti koje daju razliku između prethodne vrednosti i trenutne vrednosti. Ideja je da prenos razlika zahteva manje bita nego prenos punih vrednosti, posebno ako signal ne varira brzo. Glavni ustupak kod delta modulacije se pojavljuje zbog efekta greške – ako se bilo koja stavka u sekvenci izgubi ili ošteti, sve naredne vrednosti će biti pogrešno interpretirane. Tako, komunikacioni sistemi koji očekuju da se vrednosti podataka izgube ili promene tokom prenosa obično koriste pulsnu kodnu modulaciju (pulse code modulation – PCM).\n6.18 Nyquist teorema i brzina uzorkovanja\nBilo da se koristi pulsna kodna modulacija ili delta modulacija, analogni signal se mora uzorkovati. Koliko često analogni signal treba uzorkovati? Uzimanje premalo uzoraka (poznato kao undersampling) znači da digitalne vrednosti daju samo grubu aproksimaciju originalnog signala. Uzimanje previše uzoraka (poznato kao oversampling) znači da će se generisati više digitalnih podataka, koji koriste više opsega.\nMatematičar Nyquist je otkrio odgovor na pitanje koliko je potrebno uzorkovanja:\nbrzina uzorkovanja = 2 x fmax (6.2)\ngde je fmax najviša frekvencija u kompozitnom signalu. Rezultat, koji je poznat kao Nyquist teorema obezbeđuje praktično rešenje za problem: uzorkovati signal najmanje dva puta brže od najviše frekvencije koja se mora očuvati.\n6.19 Nyquist teorema i prenos u telefonskom sistemu\nKao poseban primer Nyquist teoreme uzmimo telefonski sistem koji je originalno dizajniran za prenos glasa. Merenja ljudskog glasa pokazuju da očuvanje frekvencija između 0 i 4000 Hz obezbeđuje prihvatljiv kvalitet zvuka. Tako Nyquist teorema specifikuje da kada se konvertuje glasovni signal iz analognog u digitalni, on treba da se uzorkuje po brzini od 8000 uzoraka u sekundi.\nDa bi se dalje obezbedila razumno kvalitetna reprodukcija, PCM standard koga koristi telefonski sistem kvantifikuje svaki uzorak u vrednost od 8 bita. Odnosno, opseg inputa se deli na 256 mogućih nivoa tako da svaki uzorak ima vrednost između 0 i 255. Kao posledica, brzina po kojoj se digitalni podaci generišu za jedan telefonski poziv je:\ndigitalizovani glasovni poziv =   (6.3)\nKao što ćemo videti u narednim poglavljima, telefonski sistem koristi brzinu od 64000 bita u sekundi (64 Kbps) kao osnovu za digitalnu komunikaciju. Pored toga ćemo videti da Internet koristi digitalna telefonska kola za povezivanje velikih distanci.\n6.20 Kodiranje i kompresija podataka\nIzraz kompresija podataka koristimo za označavanje tehnike koja redukuje broj bita potrebnih za predstavljanje podataka. Kompresija podataka je posebno značajna za komunikacioni sistem jer smanjenje broja bita koji se koriste za predstavljanje podataka smanjuje vreme potrebno za prenos. Odnosno, komunikacioni sistem se može optimizovati kompresovanjem podataka pre prenosa.\nU poglavlju 29 se govori o kompresiji u multimedijalnim aplikacijama. Ovde samo treba da se shvate osnovne definicije dve vrste kompresije:\nSa gubicima (lossy) – neke informacije se gube tokom kompresije\nBez gubitaka (lossless) – sve informacije se očuvaju u kompresovanoj verziji\nKompresija sa gubicima (lossy) se generalno koristi sa podacima koje ljudi upotrebljavaju, kao što su slike, segment videa, ili audio datoteka. Ključna ideja je da kompresija treba samo da očuva detalje do nivoa ljudske percepcije. Odnosno, promena je prihvatljiva ako ljudi ne mogu da uoče promenu. Videćemo da dobro poznate kompresione šeme kao što su JPEG (za slike) ili MPEG-3 (skraćeno MP3, a upotrebljava se za audio snimke) koriste kompresiju sa gubicima.\nKompresija bez gubitaka (lossless) zadržava originalne podatke bez ikakve promene. Tako se ova kompresija može koristiti za dokumente ili u bilo kojoj situaciji gde se podaci moraju precizno očuvati. Kada se koristi za komunikaciju, pošiljalac kompresuje podatke pre slanja, a primalac dekompresuje rezultat. Zbog toga što je ova kompresija bez gubitaka, bilo koji podaci se mogu kompresovati i dekompresovati da se dobije tačna kopija originala.\nVećina kompresija bez gubitaka koristi pristup rečnika (dictionary). Kompresija pronalazi nizove koji se ponavljaju u podacima, i formira rečnik nizova. Da bi se kompresovali podaci, svako pojavljivanje niza se zamenjuje sa referencom iz rečnika. Pošiljalac mora emitovati rečnik zajedno sa kompresovanim podacima. Ako podaci sadrže nizove koji se ponavljaju mnogo puta, kombinacija rečnik plus kompresovani podaci je manja od originalnih podataka.\nInformacioni izvor može da isporučuje analogne ili digitalne podatke. Analogni signal ima svojstvo periodičnosti ili aperiodičnosti; periodičan signal ima svojstva amplitude, frekvencije i faze. Fourier je otkrio da se proizvoljna kriva može formirati iz sume sinusnih talasa; jedan sinusni talas se klasifikuje kao jednostavan, a signal koji se može rastaviti na više sinusnih talasa se klasifikuje kao kompozitan.\nInženjeri koriste dva glavna predstavljanja kompozitnih signala. Predstavljanje u domenu vremena pokazuje kako signal varira tokom vremena. Predstavljanje u domenu frekvencije pokazuje amplitudu i frekvenciju svake komponente u signalu. Opseg, koji je razlika između najviših i najnižih frekvencija u signalu je posebno jasna na grafiku domena frekvencije.\nStopa boda signala je broj koliko puta se signal može promeniti u sekundi. Digitalni signal koji koristi višestruke nivoe signala može predstavljati više od jednog bita po promeni, čineći da je efektivna brzina prenosa broj nivoa puta brzina boda. Iako ima beskonačan opseg, digitalni signal se može aproksimirati sa tri sinusna talasa.\nRazne tehnike linijskog kodiranja postoje. Mančester kodiranje, koje se koristi kod Eterneta, je posebno značajno. Umesto upotrebe apsolutnih nivoa signala za predstavljanje bita, Mančester kodiranje koristi tranzicije u nivou signala. Diferencijalno Mančester kodiranje koristi relativne tranzicije, i ima svojstvo da radi čak i kada se dve žice zamene.\nPulsna kodna modulacija i delta modulacija se koriste za konvertovanje analognog signala u digitalni. PCM šema koja se koristi kod telefonskog sistema upotrebljava 8-bitnu kvantizaciju i uzima 8000 uzoraka u sekundi, što rezultira brzinom od 64 Kbps.\nKompresija može biti sa gubicima i bez gubitaka. Kompresija sa gubicima je odgovarajuća za slike, audio ili video koje će koristiti ljudi jer se gubici mogu kontrolisati da se održe promene ispod praga ljudske persepcije. Kompresija bez gubitaka je odgovarajuća za dokumente ili podatke koji se moraju precizno očuvati.


U Zenici će korištenje parkinga biti regulirano i vinjetama - Portal 072info\nGorući problem Zenice, nedostatka parking mjesta, uskoro bi mogao biti riješen novim načinom naplate parkiranja i to takozvanim vinjetama koji će se realizirati od ovog mjeseca.\nZeničani su ranije ispred svojih zgrada mogli zakupiti, odnosno rezervirati parking prostor, međutim, problem je bio što je puno veće interesiranje od broja dostupnih mjesta. Kako je pojasnio za naš list Nisvet Hukić, direktor JP „Parking servis“, uvođenjem vinjeta neće se ukinuti postojeća rezervirana parking mjesta.\n– Stanari će moći izabrati način korištenja naplate parkinga odnosno hoće li rezervirati parking mjesto, kao što je to bio slučaj do sada, ili će se odlučiti za povoljnije rješenje, a to su vinjete – kaže Hukić.\nIstiče da se kroz dosadašnju praksu pokazalo da se rezervacijom parking mjestima vršila diskriminacija drugih građana.\nHukić najavljuje da bi ovaj projekt mogao zaživjeti uskoro, a zone u kojima će građani moći parkirati vozila s vinjetama su od Radakova do Nove Zenice, odnosno u cijelom gradu.\n– Osnovni cilj je rasteretiti problem stacioniranog saobraćaja u gradu. Na ovaj način, parking prostori bi se uredili horizontalnom i vertikalnom signalizacijom. Postojat će određene zone, a stanari će imati posebne vinjete za svaku zonu, koja će, otprilike, zauzimati jedan kvart – pojašnjava Hukić.\nVažeću vinjetu bit će potrebno istaći na vidnom mjestu vozila, a korisniku će biti dozvoljeno parkiranje samo na parkingu na koji se odnosi predmetna vinjeta.\nHukić najavljuje da će cijene vinjeta biti jedinstvene i veoma povoljne za građane, međutim, još nisu donijeli konačno odluku o cijeni. Oni koji ne budu imali vinjetu ili budu koristili parking prostor bez važeće vinjete za tu zonu, a budu koristili ovaj parking prostor, bit će novčano kažnjeni.\n– Građani će imati pravo i na privremene „gost vinjete“, koje se mogu izdati na period od mjesec. Pravo na vinjetu imat će pravna i fizička lica – kaže Hukić.


30. jul, 08:21\n04.08.2020. / 10:59\nSituacija eskalirala uglavnom zbog njegovog ponasanja, a oni ocigledno nisu bili obuceni kako da se posebno odnose sa hapsenicima u stanju opste histerije i verovatno nrmaju takav protokol. Da mu je neko opalio nokaut da prekine tu histeriju danas bi bio ziv, ali to bi bila policijska brutalnost...\nPolicija je reaogovala izuzetno korektno , konacno ceo snima i vidi se da je ovaj crnac nije bas bio psihicki stabilan , vidi se da policajci imali i previse razumevanja , lepo mu govore kako sta a on izvodi nekakve ispade ili je psihicki nestabilan ili je pusio krek ili tako nesto .


Novi Svjetski Poredak » TEHNOLOGIJA I ZNANOST, Uncategorized » Komarci kao bio-oružje: Povijest testiranja unutar SAD\nUz pomoć nedavnog saopćenja britanske firme za biotehnologiju Oxitec, ta kompanija sprema puštanje tisuće genetski modificiranih komaraca u po južnoj Floridi u siječnju 2012, GM protivnici, aktivisti i različite druge grupe na Floridi, izdale su pozive o suspendiranju eksperimenta u najmanju ruku dok se daljnji testovi ne provedu\nIpak, na žalost, velika većina reakcija na puštanje GM komaraca je izostala u dubljem programu koji se provodi. Nedvojbeno, ružna povijest eksperimenata koji uključuju komarce, bolesti nošene komarcima i neinformirane i nesmotrene ljude koji su navelike previdjeli ove događaje.\nNa primjer, puno članaka koji su čitani zadnjih par dana su se bavili nisu naglasili da će ovo biti prvi eksperiment u povijesti na američkom tlu. Ovo, iako nije slučaj, i uzmiajući u obzir povijst takvih testiranja u SAD -u koja su provedena pomoću komaraca – amerikanci bi trebali biti jako zabrinuti.\nO ovakvim eksperimentima je već pisano detaljno, u člancima koji su bili naslovljeni “Virusi i GM insekti, riješenje uz pomoć letećeg cjepiva” , u kojima su kronološki navedeni eksperimenti koji su provedeni kroz nekoliko godina unutar SAD i van zemlje, i koji su uključivali komarce, bolesti prenošene komarcima, posebice Tropsku groznicu.\nTropske groznica je bolest prenošena komarcima, virnusna bolest koja je većini slučajeva nije postojala u Sjevernoj americi nekoliko zadnjih desetljeća. Tropska groznica moze se modificirati i razviti u puno opasniji oblik bolesti pod nazivom Tropska Hemoragična groznica. Simptomi Tropske groznice su visoka temperatura, glavobolja, bol iza očiju, bol u zglobovima, mišićima i kostima, svrbež i krvarenje iz desnih. Nije poznat posebni tretman za Tropsku bolest osim adekvatnog odmora i uzimanja puno vode.\nGeneralno govoreći, poseban tip komarca Aedes Aegyptiprenosi virus. Javno obzanjena metoda koja iskorjenjuje Tropsku groznicu, su genetski modificirani komarci koji su “modificirani sa ekstra genom, ili pomoću ubačene bakterije, ili se njihov gen izmjenio, tako da njihovi potomci su sterilni i nesposobni prenositi bolest, te na kraju jednostavno umiru”.\nIako je firma Oxitec Limited bila razvojni centar koja je angažirana za većinu operacija vezanih za GM insekte, projekt ipak nije bio samo njihov. Zaklada Bill i Melinda Gates, World Health Organization (Svjetska Zdravstvena Organizacija – masoni, PEW Charitable Trusts, i vladine organizacije u SAD, Velikoj Britaniji, Maleziji i drugim zemljama su isto tako bile uključene u razvoj i promociju GM komaraca, zajedno sa Oxfordskim Univezitetom koji usko surađuje sa Oxitec Limited.\nUistinu, Zaklada Bill i Melinda Gates (vlasnik Microsofta) je otišla tkao daleko da je Oxitecu dala nagradu od 20 miliona dolara konzorcijske stipendije s kojima će provoditi istraživanja vezana uz GM komarce.\nInteresantna je informacija da su prema CIA dokumentima, prema Kongresnom komitetu 1975. godine, tri lokacije Key West, Panama City i Avon Park (srednja Florida) korišteni su za testiranje Tropske groznice.\nIsto tako je Tropska groznica bila posebno zanimljiva vladi SAD, američkoj vojsci, CIA čak sredinom 20. stoljeća. Postoje mnogobrojni dokazi koji nam govore da je biokemijsko istraživanje u Fort Detrick bilo provedeno kao istraživanje u cilju dobivanja informacija za bio-oružje, i to čak 1942. godine. Opće je poznato da je u 1950 -tim godinama CIA provodila u Fort Detrick, studije u svezi Tropske groznice i ostalih egzotičnih bolesti kao bio-oružje.\nGeneralno, eksperimenti su u Avon Parku u Floridi bili koncentrirani na siromašnim građanima i građanima niskih primanja, sa većinom afroameričkog stanovništva koji su se nedavno doselili. U ovim eksperimentima bilo je oslobođeno 600.000 komaraca u Avon Park, i još 150.000 drugih insekata, u papirnatim vrečicama koje su bile specijalno dizajnirane da se otvore kad padnu na zemlju.\nKroz provedene intervjue lokalnih stanovnika (koji su bili testni subjekti) u Avon Parku, navedno je da je najmanje 6-7 osoba umrlo od posljedica eksperimenata. Prema navodima, jedan je stanovnik tog dijela izjavio..:”Nitko ne zna šta se dešavalo ovdje godinama, možda čak i 20 godina unatrag, ali gledajući unatrag sad znamo zašto se hrpa zdravih ljudi razboljevala jako brzo i umirala”\n(preveo i uredio: mag.Alfred Bošković/uredio:nsp)\n[button_icon icon="asterisk" url="http://www.novi-svjetski-poredak.com/?p=6698"] PRETHODNI ČLANAK [/button_icon]\nFiled under: TEHNOLOGIJA I ZNANOST, Uncategorized · Tags: 2012., Avon Park, Bilderberška skupina, bio oružje, CIA, Croatia, Florida, Fort Detrick, GM, Illuminati, ILUMINATI, komarci, KOMITET 300, Masoni, MMF, novisvjetskiporedak, NSP, NWO, Rockfeller, teorija zavjere, Tropska groznica, UFO, WHO


Inspekcija krenula s akcijom nadzora tržnica na veliko i malo - Index.hr\nInspekcija krenula s akcijom nadzora tržnica na veliko i malo\nDRŽAVNI inspektorat je u sijedu izvijestio da je krenuo s akcijom nadzora tržnica te je u jučerašnjoj akciji nadzora tržnica u Zagrebu, Splitu, Rijeci i Osijeku, prema preliminarnim podacima, utvrđeno 69 povreda propisa i na licu mjesta je izrečeno 11 novčanih kazni u ukupnom iznosu od 40.7 tisuća kuna.\nKako se navodi u priopćenju, Državni inspektorat je u utorak, 29. rujna, krenuo s velikom koordiniranom akcijom nadzora tržnica te je u četiri grada, Zagrebu, Splitu, Rijeci i Osijeku, istovremeno, u jutarnjim satima nadzore obavljalo 106 inspektora.\nNadziralo se sve - od prijave radnika do higijena prostora, opreme i djelatnika, sanitarnih iskaznica i sljedivosti.\n"Želimo da građani znaju od koga kupuju i što kupuju"\nSamo tijekom jučerašnjega dana na veletržnicama je provedeno 149 inspekcijskih nadzora u kojima su sudjelovali inspektori rada (radni odnosi i zaštita na radu), poljoprivredni, tržišni, sanitarni, turistički te inspektori zaštite okoliša, napominju iz Državnog inspektorata.\n"Ovom akcijom Državni inspektorat konkretnim potezima daje svoj izravan doprinos da građani znaju od koga kupuju i što kupuju", rekao je glavni državni inspektor Andrija Mikulić, naglasivši da su tržnice oduvijek bile mjesto susreta i kupovine provjerenih proizvoda.\n"Naš cilj je ovim nadzorima doprinijeti da tako i ostane u vremenu kada imamo poplavu vijesti o povlačenju nesukladnih prehrambenih proizvoda s naših polica", zaključio je Mikulić.\n#Državni inspektorat #tržnica #Tržnice


Zukorlić je u pravu … | Opancar\nZukorlić je u pravu …\ndecembar 8, 2016 u rubrici Opančarski dnevnik\nDivlja gradnja, šta to beše!?… Ako ne verujete, pitajte Premijera.\nKako prenosi “Tanjug“, Vučić je, na konferenciji za štampu od 18.01.2016, na pitanje jednog novinara – da li će se rušiti objekat koji islamska zajednica bez dozvole gradi u centru Novog Pazara, odgovorio:\n„Hoćete da imamo sukob pravoslavaca i muslimana? Ja neću. To ne znači da svaki musliman može da radi nešto što je protivzakonito, ali dajte nam način da vidimo kako ćemo da primenimo zakon i da pokušamo da pronađemo taj način, a ne da ulazimo u rat i u sukobe“, I dalje:\n„Mislite li da će muftija da pusti da mu to tek tako neko sruši bez prisutnih 5.000 ljudi?”\nLepo. Uvodimo novu praksu – doneseš Zakon, niko ga ne jebava, kreneš u izvršenje, onaj što neće da sprovede zakon izvede 5.000 ljudi i ti se vratiš u kancelariju – opravdano! Sprovodićemo izvršenja samo protiv onih koji ne mogu da izvedu 5.000 ljudi!\nSada i dečica Tomislava Nikolića i gradske vlasti mogu da odahnu. Ne moraju više da izmišljaju glupe razloge za sprečavanje rušenja svojih nelegalno izgradjenih vila na Savskom nasipu gde je zabranjena izgradnja bilo kakvih objekata, jer se Beograd odatle snabdeva vidom, tipa – Mi podneli zahtev za legalizaciju, a oni, gradske vlasti, izgubili papir, pa ne mogu da postupe po njemu da nam odbiju zahtev, a sve dok ne postupe po tom izgubljenom papiru – nema rušenja, pa tako 10 godina, jer njihov otac sigurno može da izvede 5.000 vernika.\nZaštitnik građana Saša Janković, uočio da tu ima nečeg u nejednakom tretmanu građana pa se oglasio:\n“Premijer gasi poslednja svetla vladavine prava i stvara versku netrpeljivost u Srbiji“. “On nema pravo da suspenduje zakone Republike Srbije po svojoj proceni”. „On pravi svojevrstan „državni udar“ tako što preuzima nadležnosti svih državnih organa i institucija i potčinjava ih političkoj volji i interesima. Njegove izjave o tome da zakon neće biti primenjen u slučaju najdrskije bespravne gradnje u Novom Pazaru uništavaju vladavinu prava, pravnu sigurnost, pravo svojine i jednakost svih pred zakonom. Njegova ocena da bi rušenje nelegalnog objekta značilo „rat sa muslimanima“ i „razbijanje glava“ je najgrublja manipulacija jer bespravna gradnja nije osobina muslimana već izraz bezakonja, koga, jasno je, ima među pripadnicima svih vera i nacija“.\nUsledila je salva najgrubljih optužbi zaštitnika lika i dela Aleksandra Vučića – počev od primedbi da to nije posao zaštitnika građana do zahteva da on podnese ostavku, jer se neovlašćeno bavi politikom, a najdalje je u tome otišao šef poslaničke grupe Srpske napredne stranke u Skupštini Srbije, Aleksandar Ma(r)tinović – docent Pravnog fakulteta u Novom sadu, poznat po mnogim biserima iz svoje političke prakse, među kojima je i nedavno javno priznanje da on u vršenju svog političkog delovanja ima pravo i da lažno optužuje, te da se sve to briše ako on, nakon toga, to javno i prizna, koji je našao – ništa pametnije, do da Zatitnik građana ima previsoku platu, uz zahtev da se ona smanji. E jebeš profesora – ja sam završio prava na Beogradskom pravnom fakultetu u vreme kad su se generacije studenaata upisivale na prava zbog uvaženih profesora – Mike Konstantinovića, Bartoša, Radomira Lukića … Studenti su jutru čekali ispred ulaza da čika Steva otvori vrata kako bi zauzeli što bolje mesto u “Petici” da čuju Radomira Lukića – 2.500 ljudi, bilo je tu i onih koji nisu bili studenti prava, čuli ljudi pa došli … a on ulazi onako razbarušen pa kaže – Gde ste junaci, o čemu ćemo danas da pričamo!\nA zamislite sada – dođeš u slušaonicu i pojavi ti se Aleksandar Ma(r)tinović kao predavač! I šta da radiš – digneš se, uzmeš kapu i odeš odatle. Gde, nije ni važno.\nDragiša Čolić, 08.12.2016.\n← Psihologija gomile (3) – uloga crkve\nKakva je ovo država? →\nPopuni prazno polje: * pet × tri =


A koliko pažnje posvećuju košarci najbolje dokazuje njihova akcija “Sto terena za jednu igru”, u okviru koje su brojnim gradovima omogućili da nove nade igraju pod obručima na svjetski opremljenim terenima. Podršku ovom sportu nastavili su danas u Trebinju gdje su sklopili ugovor o sponzorstvu sa Košarkaškim klubom Leotar.\n“Zahvalan sam kompaniji Mozzart u ime Upravnog odbora Košarkaškog kluba Leotar i grada Trebinje na saradnji koja će, nadam se, potrajati i duže od tri godine na koliko smo potpisali ugovor. Novac ćemo uložiti u razvoj košarke u klubu. Stavljamo se na raspolaganje Mozzartu kada je u pitanju društveno odgovorni rad, za svaku akciju mogu da računaju na nas”, poručio je Batinić.\n“Veliko nam je zadovoljstvo što smo danas imali priliku da ozvaničimo saradnju sa KK Leotar. Naše partnerstvo će trajati najmanje naredne tri godine i nadamo se da će za to vrijeme, uz našu podršku, ovaj poznati klub iz Hercegovine da ostvari brojne uspjehe”, kaže Selma Salkanović, rukovodilac Direkcije korporativnih poslova kompanije Mozzart.\nNEWER POSTBojan Milićević: Misleći čovjek nema većeg prijatelja od knjige, a književnika većeg od Dostojevskog nema niti će ga biti.\nOLDER POST“Neću podnijeti ostavku, vlada ima vidljive rezultate”


ŠKODA AUTO ISPORUČILA 878.200 VOZILA ŠIROM SVETA U 2021.GODINI - PressLider.rs\nŠKODA AUTO ISPORUČILA 878.200 VOZILA ŠIROM SVETA U 2021.GODINI\n12. januara 2022. 12. januara 2022. Duško Radišič\t0 Comments Autočačak, Škoda auto\n› Pozitivan rast u prvoj polovini godine stopirao je nedostatak poluprovodnika\n› Odličan početak za potpuno električni ENYAQ iV sa skoro 45.000 isporuka širom sveta\n› Značajan rast u Indiji zahvaljujući modelu KUSHAQ (+108,9% u odnosu na prethodnu godinu)\n› Predviđanja: postupni oporavak stanja nabavke poluprovodnika početkom druge polovine 2022\n› Pozitivan podsticaj se očekuje od lansiranja novog ENYAQ COUPÉ iV i redizajnirane verzije modela KAROQ\nBeograd, 12. januar 2022 – ŠKODA AUTO je isporučila 878.200 vozila širom sveta u 2021. uprkos pandemiji COVID-19 i nedostatku poluprovodnika. S gotovo 45.000 isporuka, potpuno električni ENYAQ iV model uspešno je startovao na tržištima. Zahvaljujući novom modelu KUSHAQ, ŠKODA AUTO takođe ostvaruje značajan rast u Indiji. Kompanija očekuje da će se situacija s nabavkom poluprovodnika postupno rešavati u drugoj polovini 2022. godine. Češki proizvođač automobila očekuje pozitivan podsticaj od novih proizvoda, posebno modela ENYAQ COUPÉ iV i redizajniranog modela KAROQ.\nŠKODA CITIGOe iV (samo u Evropi: 4.400; -70,8 %\n← RASPISAN TENDER ZA VIDIKOVAC NA KABLARU\nOD 474 TESTIRANA , 164 POZITIVNA →


POČINJU TRANSFERI: 75 miliona evra za defanzivca! - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Transferi Fudbal POČINJU TRANSFERI: 75 miliona evra za defanzivca!\nPOČINJU TRANSFERI: 75 miliona evra za defanzivca!\nKako nezvanično saznajemo, PSŽ je uspeo da dogovori transfer sa Napolijem. Novi igrač pariskog kluba mogao bi da bude Kalidou Koulibaly, dvadesetosmogodišnji štoper, dok bi cena transfera iznosila 75.000.000 evra.\nThiago Silva u junu ostaje bez ugovora, pa su čelnici PSŽ-a morali da se obezbede na datoj poziciji. Spominje se da je Barselona bila zainteresovana za usluge potencijalno novog fudbalera PSŽ-a.\nI dalje se čeka zvanična potvrda, a mnogi mediji ovaj transfer smatraju gotovo sigurno realizovanim. Ipak, ostajemo pri tome da treba sačekati zvaničnu potvrdu, pogotovo jer je pitanje kako će se „kretati“ cene kada se pandemija završi.\nPrethodni tekstSP 2002: Jugoslavija vs SAD (VIDEO)\nSledeći tekstTop 20 najsmešnijih promašaja u 2019. godini! (VIDEO)\nGodinu dana pauze, pa opet osvojena titula šampiona države!\nPonovo je promenio sredinu!


Parezanović je godinama bio odan Vučiću. Resurse BIA, a i sebe lično, stavio je na raspolaganje diktatoru. Ispunjavao je sve naloge i servisirao potrebe „šefa" i, naročito, prestolonaslednika Danila. Zbog svega što je radio, Parezanović je stekao status „porodičnog udbaša". Da se uzalud trudio, naslutio je pre šest meseci, kad je saznao da se u Vučićevom okruženju govori da će biti postavljen na mesto ambasadora u Rusiji. Ma koliko to zvučalo laskavo, Parezanoviću se nije napuštala BIA. Bez operativne upotrebne vrednosti ne bi imao šanse da nastavi s realizacijom nabujalih ambicija. Laknulo mu je kad je objavljeno da će pokojnog Miroslava Lazanskog u Moskvi naslediti Momčilo Babić, doskorašnji ambasador Srbije u Slovačkoj. Parezanović nije shvatio da mu „šef" nije ispunio želju da nastavi po starom. Naprotiv, pritegao mu je omču oko vrata. Iako na deponiji poverljivih informacija, koje se slivaju u BIA, šta mu se sprema Parezanović je video iz naprednjačkog biltna Informer.\nPosle hapšenja Darka Šarića, sredinom aprila, pod naslovom "Delio prljave pare i šakom i kapom", Informer je objavio vest u kojoj se navodi da je "visokorangirani činovnik jedne državne službe" na poklon dobio "Brajtling" sat vredan 250.000 evra.\n-\tVeza tog funkcionera i pljevaljskog narko-bosa razotkrivena je zahvaljujući akciji Evropola i Evrodžasta. Presretnuti su brojni razgovori preko zaštićenih aplikacija za mobilne telefone, kao što su Anem i Skaj. Upravo zahvaljujući tome razotkriveni su planovi Šarića vezani za šverc kokaina i ubistvo u Ekvadoru. U dokumentima koje je Evropol dostavio srpskoj policiji isplivao je i ovaj državni moćnik. Bio je na vezi sa Šarićevom ekipom, a na Skaju je imao nadimak Markus. Kakvu je ulogu ovaj funkcioner imao u Šarićevom klanu tek treba da pokaže istraga koja je u toku. Osim skupocenog sata i Skaj telefona, senku na njega baca i činjenica da je bio blizak sa dvojicom policajaca, koji su takođe radili za Šarića. U pitanju su Danilo Stojanović i Milutin Radovanović, koji su pobegli iz Srbije dva sata pre nego što su kolege upale u njihove stanove da ih uhapse.\nStojanović je uhapšen u Beranama u Crnoj Gori, po poternici iz Beograda, dok je Radovanović i dalje u bekstvu - navodi Informer, uz opis i cenovnik "Brajtling" satova.\nParezanović je, pre nekoliko dana, saslušan u BIA. O vezi sa Šarićem saslušavao ga je lično Goran Colić, načelnik Pete kontraobaveštajne uprave, u čijoj nadležnosti je bezbednosna zaštita BIA. Parezanović je priznao da je na poklon dobio "Brajtling" sat, ali o tome je odmah napisao službenu belešku. Iako će ga beleška osloboditi krivične odgovornosti, ne može da ga odbrani od Vučićevog progona.\nU martu 2014. godine, kad se predao Šarić, na surčinskom aerodromu ga je iz aviona izveo upravo Colić. Šest meseci kasnije, Colić je iz aviona ispratio i Vojislava Šešelja, na povratku iz Haškog tribunala. Pored toga, Colić je blisko povezivan s Partizanovom tzv. navijačkom grupom "Janjičari".\n-\tNe znam zašto to guraju prema tebi - rekao je Colić Parezanoviću dok su se razilazili.\nNaravno, obojica su znali da je priča o Šarićevom satu iskorišćena kao dimna zavesa iza koje se skrivaju pravi razlozi za diskreditaciju Parezanovića. Zapadne službe su još pre dve godine, u vreme litija u Crnoj Gori, etiketirale kao "ruskog čoveka". To je znao i Parezanović, ali verovao je u rusofiliju svog "šefa", ne shvatajući da on voli samo sebe.\n-\tU slučaju Šarić, Lončar se pojavljuje preko supruge i kuma. Jedno veče, 2010. godine, pozvao me direktor policije Milorad Veljović i rekao da treba da se obavi razgovor sa Draganom Dudićem Fricom, bliskim Šarićevim saradnikom. Fric je bio zanimljiv kao jedan od glavnih operativaca te kriminalne grupe. Koliko se sećam, za njim tada nije bila izdata nikakva poternica. Veljović mi kaže: "Imamo posrednika koji će da obezbedi Fricovo prisustvo u Srbiji". On prvo nije hteo da otkrije ko je to, ali nakon što sam održao sastanak Radne grupe za Šarića, na moje insistiranje, rekao je da je posrednik advokatica Vesna Lončar. supruga sadašnjeg ministra zdravlja. Vesna Lončar je bila kod Veljovića i zahtevala je da se napravi sastanak sa Fricom, koji je kasnije održan na Jelovoj gori. Kada na Jelovu goru stiže automobil u kojem se nalazi Fric, pisao sam ljude iz BIA ko je vozač, a oni su mi rekli: "To je naš kolega Džin, kum Zlatibora Lončara". Džin je u stvari Miodrag Stojanović, koji je kasnije ranjen u Novom Sadu. Nemoguća je slučajnost da Lončareva žena ugovara sastanak sa jednim od visokokotiranih ljudi iz narko-kartela, a da ga dovozi njegov kum - rekao je Milović.\n-\tDobili smo nekoliko urgencija od tužilaštva da se dostave izveštaju. Ja sam o tome upozorila Stefanovića, a on se o ta upozorenja oglušio. Najzad mi je rekao da prenesem tužiteljki Nataši Krivokapić da, ukoliko ima problem sa tim, da se obrati ministru unutrašnjih poslova - rekla je Hrkalović.\n-\tJa sam informisana o tome, ali nisam naložila brisanje snimka. Koliko znam, praksa je takva da se tužiocu ne šalju delovi snimka koji nemaju veze sa krivičnim delom. Uostalom, postupajući tužilac Milenko Mandić je informisan o celokupnom razgovoru, pa bi sud sada mogao da ga pozove za svedoka, pošto je on taj koji je vodio i tu istragu - rekla je Hrkalović.\nAdvokat Dragoslav Miša Ognjanović zastupao je Darka Šarića. Dragoslav Miloradović je bio značajan saradnik Luke Bojovića. Oba Dragoslava su ubijena. Vučićevi saradnici su za ta ubistva optuživali Hrkalovićku. Otkad je ona pristala na nagodbu, ta tema je iščezla iz naprednjačkih medija. No, neće biti iznenađenje ako se uskoro vrati na naslovne strane. Umesto dosadašnjih spekulacija da su atentat na Mišu Ognjanovića izvršili pripadnici grupe Darka Eleza, i to po naređenju Dijane Hrkalović, krivica će se prebaciti na gang Veljka Belivuka. Prema tom scenariju, kao direktni izvršilac atentata biće osumnjičen jedan od pripadnika Belivukove grupe, koji se nalazi na slobodi, pošto nije obuhvaćen optužnicom po kojoj je počeo postupak pred Specijalnim sudom. Inače, "ubica" je poznat po velikoj tetovažu lika Saleta Mutavog, a pažnju javnosti je privukao 2018. godine, kad se nalazio u pratnji Danila Vučića u Rusiji, tokom Svetskog prvenstva u fudbalu.\nU junu 2012. godine, kad je formirana vlada SPS-SNS, Beko je poslao čestitku Vučiću. Mogao je sms-om ili telefonskim pozivom, ali odlučio je da pošalje telegram, kako bi to videle sekretarice i funkcioneri u SNS-u. Tri meseca kasnije, Vučić mu je javno uzvratio zahtevom da MUP formira specijalnu radnu grupu koja će sprovesti istragu protiv Beka zbog malverzacija prilikom kupovine akcija "C marketa", "Luke Beograd" i "Večernjih novosti". Kad je Beko pitao Vučića zašto to radi, dobio je odgovor: "Pitaj Caneta Subotića". Dve godine kasnije Beko je dobio odgovor sa tri metka. Rane su zarasle, ali oči su mu ostale otvorene. Šta je video, rekao je na suđenju optuženom atentatoru.\n-\tPlašim se za sopstvenu bezbednost, kao i za bezbednost moje supruge i četvoro dece nakon što je pucano na mene. Moja porodica i ja se više ne krećemo slobodno, i nikud ne idemo bez ozbiljnog obezbeđenja. Javnosti je dat scenario preko tabloida, koji odgovara naručiocu ubistva i izvršiocima. Nadležni, zbog nedostatka hrabrosti, nisu do kraja istražili pokušaj mog ubistva i zbog toga su određene "nepoželjne istine" ostale zaštićene - rekao je Beko.\nSudski postupak je završen 2019. godine. Na 13 godina zatvora osuđen je izvesni Aleksandar Zdravković. Bez obzira na presudu, Beko nema mira, i dalje se plaši za goli život. Poslovne aktivnosti je sveo na minimum, nema ga u javnosti, a izbegava i privatne kontakte. Ipak, nedavno se sreo s jednim novinarom, s kojim je svojevremeno sarađivao, pa je na konkretno pitanje kakvi su mu poslovni planovi iskreno odgovorio: "Plan mi je da preživim Vučića, pa ćemo onda videti šta dalje".\nU sličnom raspoloženju je i Bogoljub Karić. Za razliku od Beka, koji je u Vučića investirao pre dolaska na vlast, Karić se otvorio kasnije. Vučić je Kariću ponudio vansudsko rešenje po tužbi zbog pljačke "Mobtela", povlačenje drugih optužnica i dozvolu za povratak u Srbiju. Karić je platio reket i vratio se s nadom da će dobiti priliku da radi i nadoknadi gubitke. Najavljivao je izgradnju "Tesla Grada" na Novom Beogradu, stambenog naselja na Makišu i osam takvih projekata u gradovima u unutrašnjosti. Vučić mu je obećavao, a Karić se radovao, ne shvatajući da nije bio i nikad neće biti deo naprednjačke dvorske svite. Koliko god novca da namakne diktatoru, ne može da kupi ulaznicu u tu kastu. Ne pomažu ni prevaziđeni medijski trikovi, kakvima je nekada osvajao simpatije i podršku Slobodana Miloševića.\n-\tAleksandar Vučić menja Srbiju na najbolji način. Gradi se na sve strane, zaposlenost je maksimalna, standard raste. Predsednik Vučić ima fenomenalne rezultate. Dokazao je da može sve. On je šahista, velemajstor, nema konkurencije. On ima taj talenat fantastičan. Predsednik Vučić je najbolji lider kakvog nismo imali od Tita, o tome nema razgovora - recitovao je Karić nedavno na Pinku, pokušavajući da dokaže iskrenu ljubav prema Vučiću.\nIpak, polusatni ulizički monolog završio je kukanjem nad svojom sudbinom: "Ja ugovaram poslove od po nekoliko desetina milijardi evra, a još moram da ćutim o tome da me ne bi ovde napali neki centri moći preko tabloida da mi pokvare posao. Moram da pazim da nemam neke ucene, neke rekete, da nemam probleme." A, ima probleme, ucenjuju ga i reketiraju. Karićeve firme ne mogu da dobiju nijedan posao na tenderima. Ako i daju najbolju ponudu, Vučićevi kontrolori finansijskih tokova ponište tender samo da on ne bi dobio posao. Bez obzira na sav mito koji je dao, i koji je spreman dodatno da plati, Karić ne može u Srbiji ni ašov da zabode, a kamoli da se razmahne kao u Rusiji, Belorusiji, Kazahstanu i drugim bivšim republikama SSSR-a, gde je godinama uspešno širio biznis.


source.ba | Dugovi koje će vraćati djeca naše djece: Problem je plaćanje jednog te istog pet puta, gdje je tu logika?!\nDugovi koje će vraćati djeca naše djece: Problem je plaćanje jednog te istog pet puta, gdje je tu logika?!\nMeđunarodni aerodrom u Sarajevu planira proširenje, pa će se izgraditi novi terminal koji će aerodrom koštati oko 38 miliona KM. Kako bi se realizovao ovaj projekat, potrebno je dobiti i kredit od EBRD-a, a u BiH jednostavno ništa ne može proći bez zaduživanja.\nFaruk Hadžić za Source pojasnio šta se pod hitno mora napraviti kako bh. ekonomija ne bi doživjela kolaps zbog koronavirusa\nBosna i Hercegovina je, prema podacima iz ljeta 2016. godine, imala javni dug od gotovo 12 milijardi KM. Ukupna zaduženost svih razina vlasti u BiH je krajem 2015. iznosila 11,93 milijarde KM. Od toga se na vanjski dug, odnosno dugovanja stranim kreditorima, odnosi iznos od 8,40 milijardi KM, a na unutarnji dug i obveze poput stare devizne štednje, obveznica, trezorskih zapisa i ostalih instrumenata odnosi 3,52 milijarde KM.\nKada je u pitanju izgradnja nove infrastrukture, u ovoj zemlji ništa ne može proći bez kredita, pa smo sagovornicu Source.ba portala, Svetlanu Cenić, upitali zbog čega u posljednje vrijeme imamo takav trend da nam za svaki posao koji radimo treba kredit.\n"Mene samo zanima šta se dešava sa onim parama koje su u međuvremenu ubrane od putarina, akciza i svega ostalog? Voljela bih znati u šta se sve to utrošilo, pa da barem neko podnese neki izvještaj gdje je šta utrošeno. Imamo tri milijarde KM potpisanih kredita, plaćamo kamatu na nepovučena sredstva koja su uglavnom namijenjena putevima, bolnicama i ostalim projektima. Niko to ne spominje i niko ne govori zašto plaćamo kamatu na nepovučena sredstva. Ima tu toliko šizofrenih stvari kao što je priča o povećanju nameta zbog infrastrukturnih projekata", kaže ekonomska analitičarka, Svetlana Cenić.\nKoliko nam se krediti uopće isplate?\n"Niko to ne spominje. Oko dvije milijarde KM godišnje ide na neke subvencije i industrije. To su sve neke nelogične stvari koje niko ne popravlja. A onda dođu i povećaju registraciju automobila. Primjera radi, Ugljevik koji je najveći zagađivač zraka u RS-u, oko 200 miliona KM treba za prečišćavanje. Niko ne govori odakle dolaze ta sredstva. Oslobađamo ono što nas truje, a s druge strane pričamo o infrastrukturnim projektima kroz zaduženja. Mogu li se ta sredstva preraspodijeliti, pa da vidimo šta nam treba iz kredita i koliko se on isplati. Tako da nam se uvijek desi, kad god nešto zatreba, hajmo dići kredit - neko će ga kasnije vraćati", rekla je Cenić za Source.ba portal.\nPostavlja se pitanje da li se u BiH može bilo šta napraviti bez novih zaduženja i kredita. To smo upitali i našu sagovornicu.\n"Imamo infrastrukturu, ali se onda nameću druga pitanja. Zašto nam je najskuplji komad autoputa? Zašto i mi nismo donijeli odluku kao Hrvati da ćemo na Koridoru VC graditi brze ceste, pa kad se steknu uslovi onda ćemo dodati da bude autoput? Zašto ne idemo na neku jeftiniju varijantu koja je dostupna svim građanima? Najveći problem je plaćanje jednog te istog pet puta. Neko mi poveća namete, a onda me još zaduži, pa na kraju i to moram da vraćam. Gdje je tu logika? Da li će bilo ko ikada sjesti da izračuna ono najbitnije u ekonomiji, a to je gdje je trošak, a gdje dobit? Pa onda vidimo koja je jeftinija solucija koja donosi više koristi", ističe Svetlana Cenić.\nSvake godine kamate su veće i veće\nOdavno je već poznata priča da će sav onaj novac kojeg BiH nekome duguje vraćati upravo građani Bosne i Hercegovine preko novih nameta. Djeca naše djece će vjerovatno vraćati novac kojeg danas nekome dugujemo.\n"Mi sada samo plaćamo kamate na nepovučena sredstva, ali ćemo ih plaćati sve dok se ne budu ta sredstva koristila. Niko ta sredstva ne povlači, a i dalje imamo tu ustaljenu priču kako su nam putevi i zdravstvo loši. Zašto onda ne povlačite sredstva, a plaćamo kamate? Svake godine će kamate na ta nepovučena sredstva biti sve veće i veće. Niko ne obrazlaže šta će biti u 2017. godini, nego se samo priča o nekim novim kreditima", rekla je na kraju razgovora za Source.ba portal Svetlana Cenić.\nKada smo već kod dugova naše zemlje, Njemačka je danas našoj zemlji otpisala dug u iznosu od 12,8 miliona eura. Uslov je bio da obje vlade u BiH ulože oko 20% iz sopstvenih sredstava na par projekata. Nakon ispunjena uslova, Njemačka je otpisala dug BiH.\nTagovi: ZaduzenjeSvetlana CenicBiHEkonomijaDugKredit


Evropska komisija tužila Mađarsku Sudu pravde zbog zakona o azilantima\nEvropska komisija tužila je Mađarsku Evropskom sudu pravde zbog Zakona prema kojem je zabranjeno pomagati azilantima.\nEvropska komisija predala je slučaj protiv Mađarske Evropskom sudu pravde u Luksemburgu zbog Zakona kojeg je Budimpešta usvojila prošle godine i prema kojem su usvojene i nove regulative za pravo na azil.\nVlada mađarskog premijera Viktora Orbana regulativu naziva "Zakonom za zaustavljanjem Soroša" što je sugestija za američkog milijardera DŽordža Soroša.\n"Mađarski zakon ograničava prava azilanata da komuniciraju sa releventnim nacionalnim, međunarodnim i nevladinim organizacijama. Dodatne mere za ograničenje zahteva za azil umanjuju pravo na azil na način koji nije u skladu sa međunarodnim ili pravom EU", navodi se u saopštenju Evropske komisije.\nAnalitičari ističu da bi sudski slučaj mogao doneti velike novčane kazne za Mađarsku.\nEvropska komisija: Mađarska nam duguje objašnjenje zbog odluke o azilu\nOrban primio žestok udarac kada je kandidatura Tročanjija ODBIJENA, ali kaže da ima nekoliko rešenja "u džepu"


Do sada neviđen vid promocije: U prostrorijama SNSD-a žurke za maturante, Milica Pavlović glavna tombola | Tuzlanski.ba\nDo sada neviđen vid promocije: U prostrorijama SNSD-a žurke za maturante, Milica Pavlović glavna tombola\nDijeljenja: | 14.5.2022. u 16:07\nI ovog vikenda društvenim mrežama kruže fotografije i snimci provoda iz prostorija koje koristi i Gradski odbor SNSD-a u Banjaluci. Prethodnog dana publiku je zabavljala Tea Tairović, jedna od novokomponovanih zvijezda mlađe generacije.\nStranačke žurke posebno u izbornim godinama nisu novost, ali jesu žurke za maturante u stranačkim prostorijama i moguća veza najveće stranke u Republici Srpskoj sa događajima koji nailaze na osudu javnosti i koji se uprkos tome ponavljaju.\n„Najprije bih se zahvalila dr. Vladi Đajiću (velikom gospodinu) na tome sto je podržao moju ideju i u rekordnom roku sa svojim timom organizovao izvlačenje i pristupio ovome kao pravi profesionalac . Potrudiću se da budem na visini zadatka i da zajedno napravimo prelijepe uspomene toga dana”, piše u njenoj objavi na Instagramu u kojoj se zahvaljuje i Banjaluci.\nŠukalo je naveo i kako su u proteklim danima mediji i struka izrazili osudu i zgražavanje nad „pokušajima banjalučkog SNSD da koncertima turbo-folk pjevača, tombolama i besplatnim točenjem alkohola pokušaju pridobiti i vrbovati maturante“. (N1)\nKljučne riječi: maturanti, milica pavlović, SNSD, žurka