Važne životne navike za vaše zdravlje - Čajevi\nU protekle dve godine osvestili smo koliko je psihičko zdravlje važno za celokupno zdravstveno stanje organizma. Mnogo je faktora koji utiču na psihičko stanje pojedinca, a neki od njih su izvan naše kontrole. Ono na šta svaki pojedinac može da utiče jeste kako se sa svim tim nosi.\nJedan od bitnih faktora za boljitak vašeg sveukupnog stanja jesu i životne navike. One značajno mogu uticati na to kako se osećate. A ovo je 10 važnih životnih navika za vaše zdravlje.\nUpražnjavajte neku fizičku aktivnost svakog dana\nJedna od najvažnijih životnih navika za vaše zdravlje je upražnjavanje fizičkih aktivnosti. To ne mora biti ništa ozbiljno, poput odlaska u teretanu. Dovoljno će biti da svakog dana izdvojite pola sata i prošetate.\nBenefiti ovakvih rasterećujućih fizičkih aktivnosti su višestruki. Prvenstveno, razmrdaćete mišiće, naročito ukoliko radite posao koji iziskuje da sedite veći deo vremena. Takođe, fizička aktivnost opušta i otklanja stres. Ova životna navika će podstaći i vaš metabolizam.\nUopšte uzev, bolje ćete se osećati i bićete opušteniji. Fizička aktivnost takođe održava mladalački duh, pa ćete se s godinama bolje nositi sa starenjem organizma.\nTehnologija je vaša prijateljica\nTehnologija je izmišljena kako bi olakšala živote ljudima. Iako se danas mnogo debata vodi o njenim štetnim uticajima, upravo je zloupotreba tehnologije kriva za to. Ali ne zaboravite da je tehnologija vaša prijateljica. Sve te spravice mogu u mnogo čemu da vam pomognu.\nUkoliko je prostor u kupatilu skučen sada imate izbor. Kada su u pitanju veš mašine gornje punjenje kojim raspolažu određeni modeli omogućiće vam dodatni prostor. Zamislite da morate veš da perete ručno, koliko bi vam to vremena oduzelo! Ukoliko ovu spravicu upotrebljavamo pravilno, zašto ne bismo i ostale?\nSamoupravljajući pametni usisivač može maltene samostalno da usisa celu kuću. Vaše je samo da ga uključite i na kraju ispraznite filter. Dok on to obavlja, vi možete spremati ručak ili raširiti veš. Važna životna navika u ovom slučaju je proceniti i iskoristiti prednosti tehnologije koja nam je dostupna. Ona uvećava vaše slobodno vreme, a njega iskoristite da posetite prijatelje, isplanirate vikend sa porodicom ili odete negde sa partnerom.\nHraniti se zdravo je životna navika o kojoj svi pričaju. Međutim, još bitnije jeste da obroci budu pravilno raspoređeni i približno u isto vreme. To će dovesti do ubrzavanja vašeg metabolizma jer „zna“ da će u određeno vreme dobiti novu porciju hrane da vari.\nIako ljudi ovo povezuju skoro isključivo sa mršavljenjem, to nije jedini benefit. Važno je napomenuti da neregularni obroci poručuju vašem organizmu da ne zna kad će sledeći put dobiti hranu, i stoga će skladištiti ono što svari. To je problematično ne samo zbog masnih naslaga, već i zato što može uticati na pojavu insulinske rezistencije i dijabetesa, a i konstantno ćete se osećati umorno i nećete imati dovoljno energije za svakodnevne aktivnosti.\nNaravno da u važne životne navike spada i zdrava ishrana, ali je mnogo bitnije pravilno rasporediti obroke i raznovrsno se hraniti. Čokolada u malim dozama može imati mnogo benefita, pre svega na psihičko zdravlje. Sitni ugođaji pospešuju lučenje hormona koji pozitivno utiču na organizam.\nVoda je izuzetno važna za naš organizam. Hidratacija utiče na metabolizam, izgled kože, stanje bubrega, ali i drugih organa. Iako je unos drugih tečnosti dozvoljen, najbitnije je da pijete 1l vode na 25kg težine. Unos 2l vode dnevno je idealan za nekog ko ima oko 50kg, ali neko ko ima 80kg treba da unosi preko 3l.\nOva životna navika donosi mnogo benefita na duže staze i vrlo je važno pridržavati je se. Ukoliko će vas to podstaći, kupite jednu lepu flašicu ili termos koji ćete nositi sa sobom i neka vam to bude mera za dnevni unos vode.\nU važne životne navike za vaše zdravlje treba ubrojati još i dovoljno sna, ograničeno vreme ispred ekrana i provođenje vremena u prirodi. Ali najbitnije je da uradite nešto za sebe svakog dana zbog čega ćete se osećati bolje.\nTags: fizicka aktivnost, voda\nhttps://cajeviza.net/wp-content/uploads/2022/05/zdrave-navike-ishrana.jpg 1280 1920 admin admin2022-04-24 10:17:072022-05-27 10:57:22Važne životne navike za vaše zdravlje


HDZ1990 | Mladež HDZ-a 1990 nazočila konferenciji u organizaciji Rokade\nMladež HDZ-a 1990 nazočila konferenciji u organizaciji Rokade\nMladež HDZ-a 1990 prisustvovala je konferenciji u organizaciji Rokade- mreže mladih političara, koja se održala od 13. do 15. studenog 2015. godine u hotelu Board na Jahorini.\nNa konferenciji su otvorene brojne teme kao što su: Njegovanje međustranačkog konsenzusa kada su u pitanju reformske agende, demokratizacija institucija kako bi se približili Europskoj uniji, donošenje odluka i interakcija unutar same Rokade, kreiranje zakonskih akata koji bi se zatim upućivali u razna zakonodavna tijela, unaprjeđenje komunikacije s javnošću…\nNa ovoj konferenciji donesena su i dva prioritetna zaključka, a to su: Izrada vodiča kroz rad općinskih vijeća za mlade vijećnike te organizacija konferencije na koju će biti pozvana mladež političkih stranaka koje imaju svoje zastupnike na državnoj i entitetskim razinama.\nIspred HDZ-a 1990 sastanku su prisustvovali: Jozo Ćosić, Predsjednik Mladeži HDZ1990 i zastupnik u Skupštini HBŽ; Ivan Penić, član Predsjedništva Mladeži HDZ1990 i općinski vijećnik u Livnu; Božena Levarda, član Središnjeg odbora Mladeži HDZ1990.


Veza koja se formira između deteta i roditelja je baza svih kasnijih odnosa - Moja učionica\nVeza koja se formira između deteta i roditelja je baza svih kasnijih odnosa\nNerazrešena trauma iz detinjstva često se pojavljuje u odraslom dobu u vidu izražene samokritike, depresije, perfekcionizma…. Kako biti dobar roditelj samom sebi, pružiti sebi ono što roditelji nisu umeli da pruže, a bilo je tako potrebno?\nParadoksalno, nekim ljudima je teško da osete saosećanje prema svom unutrašnjem detetu. Umesto toga, osećaju ogorčenost ili agresiju prema ovom delu sebe. Razlog je to što internalizujemo ponašanje članova porodice sa kojima smo odrasli. Kritički glas roditelja se internalizuje i tako postaje glas unutrašnjeg kritičara. Ako ste bili zanemareni kao dete, i u odraslom dobu zanemarujete svoje potrebe, a posebno vam je teško da zatražite pomoć od drugih. Možda ćete čak kriviti svoje unutrašnje dete za preživljeno zlostavljanje.\nČesto se u odraslom dobu zadržava poštovanje prema nasilniku, a optužbe se usmeravaju prema sebi. Deca veruju da su sama kriva za zlostavljanje ili zanemarivanje. Za dete je nepodnošljivo da se suoči sa činjenicom ga sopstveni roditelj ugrožava. Dete je potpuno zavisno od roditelja, do nivoa fizičkog preživljavanja. Zato je za dete lakše da poveruje u svoju krivicu, jer svoje ponašanje može da promeni i prilagodi, a roditeljsko ne može.\nPraktičan rad sa unutrašnjim detetom:\nZamislite neki događaj iz detinjstva koji vam i danas deluje bolno. Vizuelizujte ovaj događaj sa svim detaljima, gde je ko stajao, ko je šta rekao, ko je šta uradio… Dajte sebi vremena.\nKako ste se u toj situaciji osećali kao dete? Šta je tada tom detetu bilo potrebno? Da li je trebalo da vas zaštite, neguju, uteše, pohvale, prihvate, spasu…\nSada, možete li da zamislite kako se slika menja i u nju ulazi neko ko će zadovoljiti potrebe unutrašnjeg deteta. To možete biti vi, kao odrasla osoba ili neka druga osoba za koju bi ste voleli da je bila tada sa vama. Šta bi ste rekli detetu, šta bi ste uradili, šta bi ste rekli zlostavljaču? Kako se sada osećate?\nAko ste se kao dete osećali uplašeno ili ugroženo, u postupku reparacije vaše „veliko ja“ će zaštititi unutrašnje dete. Ako su vas zlostavljali, reparativno iskustvo moglo bi da uključi vaše „veliko ja“ koje spašava dete i odvodi ga iz opasnog okruženja. Ako ste se često osećali poniženo i postiđeno, postupak reparacije uključuje zaštitu i objašnjenje. Ako ste bili sami i zanemareni sada možete videti sebe odraslog kako nesebično podržava vaše unutrašnje dete.\nVeza koja se formira između deteta i roditelja je baza svih kasnijih odnosa – sa partnerima, prijateljima i možda najvažnijeg – odnosa sa samim sobom. Kada prema detetu u sebi zauzmete stav nežnosti i ljubavi, pojavljuju se iste pozitivne emocije kao u odnosu između negujućeg roditelja i male dece. Čak i ako niste imali negujućeg roditelja, sada možete stvoriti iskustvo koje vam je nedostajalo i popuniti prazninu koja i danas, u odraslom dobu, generiše probleme.\nIzvor: Porodično i psihološko savetovalište


Shadow Gallery - Page 8 - Power & progressive metal - yumetal.net forum\nI meni su. Top 5 sigurno I mislim uopste na svu muziku koju slusam, a slusam mnogo toga. Nema boljeg prog metal benda za mene.\nPo meni su najbolji prog bendvi Porcupine Tree, Shadow gallery i Pain of salvation, to su mi top 3...\nUpdate from Gary W of Shadow Gallery (on the SG forums):\nufff... sad nisam razumeo, jel oni to imaju vec nasnimljene vokale sa Mikeom...\nNadam se da nece biti neki drugi pevac, bolje onda da ceo album bude instrumental ili tako nesto\nVerovatno imaju neke snimke sa njim, ali nemam pojma sta ce biti na kraju.\nMogu samo da zamislim kakav ce to album biti..\nI savršen način da se oda počast Mikeu, za sve ono što je uradio.\nMeni su ionako njihove pesme dosta melanholicne, na ovom cu verovatno plakati. Mada je vokal tu igrao najvecu ulogu..\nUh, sad ne znam šta bih rekao ... želeim da čujem još od njih, ali ne želim da to bude bez Mike-a. Ovo što su uradili zajedno ih je upisalo u istoriju kvalitetne muzike, bez kompromisa i komercijale. Tako i treab da ostane\ne ljudi jeste mrtav, ali ste se sad istripovali da je neki bog od pevaca.\nJesmo navikli na njega u SGu, ali je uvek bio prilicno pickast i ogranicen sto se tice vokalnih mogucnosti, sto i ja priznajem, a ja sam bukvalno ziveo na Carved in Stone i Tyranny-u godinama jer tad nije bilo kablovskog interneta ni para za nove diskove stalno.\nOvo kao kad je Tu Pac umro pa je svima omiljeni reper postao a realno ne zasluzuje u top 50 da se spominje i ne moze 15 linija da izrepuje a da ne rimuje "enemy" i hennessy"\nBilo bih kul kad bi iscimali brdo prijatelja da gostuju na albumu, veci broj pevaca radi tribute Mike-u ili tako nesto, to bi bilo i kul i posteno ja mislim.\nДа, било би супер кад би Гарднер (мислим да је само он у стању да то уради, у ствари) окупио све оне људе са којима је сарађивао па да се направи неки трибјут.\nTo je i meni palo na pamet danas.\nSto se tice njegovog glasa, priznajem da mi se nije svideo kada sam ga prvi put cuo, a sada mi je jedan od omiljenih. Bas je bio emotivan i topao. A mozda sam samo gay.\nDa naprave jedan takav novi SG album, ono napisan ko novi album a na svakoj pesmi po jedan lik iz nekog prog benda. I kada to zavrshe izdaju , nek SG zavrshi karijeru ,a oni nastave kao drugi bend.\n"pičkast" ... e stvarno ... ja stvarno isam u fazonu "o pokojniku sve najbolje", ali mislim da se ovde prila iskreno o tome ko je i šta je bio Mike ... a za "ograničenost u vokalnim sposobnostiima" ... pa dobro, mater mu jebem, jer se na kraju sve mora svesti na tehniku, oktave, note, raspone ... gde ide ovaj svet, umetnost, ljudi ... razočaran sam\n...stilletto in the sand!\nSlažem se. Kakav bedak. Jedan od moja tri omiljena benda i ovako nešto da ih zadesi.\nEdited December 13, 2008 by Che [email protected]\nНека се човекољубиви Бог смилује његовој души.Заиста један од ријетких бендова чији је цјелокупни опус дао много овом жанру и музици уопште.\nСада слушам једну од мојих омиљених ствари "Act IV - Torn" са албума "Room V" и немам ријечи.А што је најчудније,овај бенд сам толико пута послушао а да нисам знао како изгледају њихови чланови,мало ближе.Свакако једна велика жал поштоваоцима оваквог бенда ће сигурно остати та,да немају ниједан лајв наступ са пуном поставом бенда.А то ће свакако ући у легенду прогресив метал музике а они ће се са Мајком слушати и слушати.\nEdited December 14, 2008 by SixStepsOnTheMoon\nja sam tek sada nabavio neki album od ovih ljudi i to Room V. Bez reci sam ostao vec na Comfort Me...nemam pojma kako su mi ovi ljudi promakli\nZaista predivne pesme\nEdited January 14, 2009 by WoI\nTo im je poslednji album. Ma savrsen je.\nAli nabavi i sve ostalo od njih, neces se pokajati\nI ja sam poceo sa albumom Room V.\nEto ako neko pljuje po nasem Metal Hammeru da se zna da sam u njemu procitao kratak opis albuma i resio da ga nabavim Jedan od retkih albuma koj vremenom ne izblede i stalno ih pustate... Posle sam nabavio sve albume i odusevio se, bas onakav prog koji mi odgovara, bez ikakve usiljenosti na koju moze da se nadje kod recimo DT-a... Melodicnost im je na prvom mestu.\nnabavljam obavezno ovih dana cim preslusam Room\nNemoj pogresno da me razumes, ja DT slusam bas mnogo i stvarno volim to sto oni sviraju, ali na pojedinim pesmama se prelazi preko granice i pesma prestaje da bude pesma i sluzi da pokaze tehniku muzicara...\nToga po meni ima najmanje na Images&Words i Octavariumu i zato su mi ta dva i omiljena albuma...\nAl ajd da ne spamujemo, nije ovo tema za DT\nEdited January 15, 2009 by DBrave\nJebote sedim gajbi, cepam "Human Equation" i ono ide moja omiljena pesma sa albuma (loser naravno.. typical) i kao tek posle nekog vremena mi dopre do mozga da je pevach nazalost mrtav.... life is shit...\nEh... Ostaje nam jedino da se uprao kroz takve trenutke prisetimo onoga što je Mike uradio i ostavio iza sebe.


Najbolji režimi ishrane koji će vam pomoći da se rešite kilograma nagomilanih tokom praznika - eKlinika\n10:00 - 10. 01. 2021.\nMeđu najzdravijim režimima ishrane nalaze se Mediteranska dijeta, DASH i Fleksitarijanska dijeta Foto: Shutterstock\nIako je dijeta uvek aktuelna tema oko novogodinjih praznika, ove godine je dodatno dobila na značaju usled gojenja za koje je kriv i kućni karantin. Ako se borite sa viškom kilograma nagomilanih tokom praznika ili samo želite da se hranite zdravije, plan ishrane možete naći u najnovijem izdanju magazina „U.S News &World Report“ . U jedanaestoj po redu publikaciji, objavljena je godišnja rang lista sa 39 predloga dijetalnih planova ishrane.\nMediteranska ishrana broj jedan\nČetvrtu godinu zaredom popularna mediteranska dijeta zauzima prvo mesto u ukupom rangiranju (opšta kategorija), a takođe je postigla dobar rezultat u mnogim užim kategorijama. Slede je DASH dijeta (Dijetetski pristupi za zaustavljanje hipertenzije – Dietary Approaches to Stop Hypertension) i fleksitarijanska dijeta (spoj dva načina ishrane: fleksibilne i vegetarijanske), koje u ukupnom rangiranju dele drugo mesto.\n– Pandemija, sa svojom izolacijom i promenama životnih navika, nametnula je nove potrebe kad je u pitanju režim ishrane. Mislim da nam je sada više nego ikad potrebna podrška. Ove godine će ljudi više nego ikad biti zainteresovani za one programe koje nude i podršku u sprovođenju dijete – kaže Angela Haupt, urednica rubrike za zdravlje „U.S News“.\nDva dobra primera su, kaže ona, Noom, plan zasnovan na aplikacijama, koji uključuje trenere, kao i WW, poznat kao „Vejt vočers“, „Posmatrači težine“ (Weight Watchers), koji naglašava podršku kolega članova i nudi koučing. Dijeta se zasniva na sistemu bodovanja, odnosno bodovi se dodeljuju određenoj hrani i zatim sabiraju na kraju dana kako bi se došlo do dozvoljenog zbira.\nUkupno 39 dijeta, posebnih režima ishrane različitih autora, podeljeno je u devet kategorija. Pored opšte, kategorije su i:\nNajbolja komercijalna dijeta\nNajbolja dijeta za gubitak težine\nNajbolja dijeta za brzi gubitak težine\nNajbolja zdrava dijeta\nNajbolji režim ishrane za dijabetečare\nNajbolji režim ishrane za osobe sa srčanim smetnjama\nNajbolje dijetena bazi bilja (ka)\nDa bi procenili različite režime ishrane, „U.S.News“ su sastavile stručnu komisiju sačinjenu od vrhunskih nutricionista i specijalista za dijabetes, zdravlje srca i gubitak kilograma, pa su 24 člana panela ocenila 39 različitih planova ishrane u sedam oblasti: lakoća ispunjavanja ciljeva, verovatnoća kratkoročnog i dugoročnog gubitka težine, efikasnost protiv kardiovaskularnih bolesti i dijabetesa, zadovoljenje nutritivnih potreba i bezbednost po zdravlje.\nPobednici za 2021. godinu\nMediteransku dijetu, koja se bazira na voću, povrću, integralnim žitaricama i maslinovom ulju, a koja se našla na vrhu liste, slede fleksitarijanska i DASH dijeta, koje dele drugu poziciju, dok se WW ponovo našla na četvrtom mestu.\nWW je odnela prvo mesto, a slede je dijeta Klinike Mayo, koja se bazira na voću, povrću i kretanju, Jenni Craig i Noom, koje dele treće mesto. Jenni Craig nudi prethodno pripremljena i upakovana niskokalorična jela, kao i podršku i konsultacije.\nFleksitarijanska i i WW odnele su prve dve pozicije, dok treću dele veganska dijeta i Volumetriks, koja se bazira na niskokaloričnoj, ali sveobuhvatnoj ishrani. Osobe koje prate ovu dijetu treba da paze na energetsku vrednost hrane, znači na broj kalorija u namirnicama.\nHMR dijeta našla se na prvom mestu u ovoj kategoriji. Zasnovana je na šejkovima koji zamenjuju obroke, kao i na voću i povrću. Drugo mesto podelile su Atkins, koja redukuje ugljene hidrate i WW.\nNajbolje dijete za zdravu ishranu\nDASH i mediteranska dijeta dele prvo mesto, a slede ih fleksitarijanska i TLC dijeta, koja insistira na promenama životnog stila u cilju smanjenja holesterola (dijeta koja povoljno deluje na zdravlje srca i krvnih sudova).\nNajlakše sprovodiva dijeta\nMediteranska je zauzela prvo mesto, a slede WW, Fleksitarijanska i MIND dijeta, koja kombinuje DASH i mediteransku, sa ciljem poboljšanja i očuvanja funkcija mozga.\nFleksitarijanska i mediteranska našle su se na prve dve pozicije, dok treću dele DASH, Mayo Clinic i veganska dijeta.\nU ovoj kategoriji prvo mesto bilo podelile su DASH, mediteranska i Orniš (ishrana koja povoljno deluje na krvne sudove) dijete. Četvrto mesto dele fleksitarijanska, TLC i veganska dijeta.\nNajbolje dijete na bazi bilja\nPrvo je zauzela mediteranska, a za njom ide fleksitarijanska, dok treće mesto dele nordijska dijeta, koja uključuje ribu, povrće, cele žitarice, zatim Orniš i vegetarijanska.\n– Svake godine iste dijete dospevaju na vrh naše liste. To je zato što su smislene i uvek daju dobre rezultate – kaže Haupt.\nDukanova dijeta dospela je na dno ukupne liste, na mesto broj 39. Dukan, koja se prošle godine našla na 35. mestu, ograničava ugljene hidrate i insistira na proteinima. Neposredno ispred Dukana, na 37. mestu, nalaze se ketogena dijeta, koja se bazira na puno masti, belančevinama i malo ugljenih hidrata, i dijeta GAPS (gut and psychology syndrome), nova na listi ove godine, čiji je cilj da poboljša zdravlje creva i probavu.\nPobeda Mediteranske dijete nije iznenađenje\nNa ovogodišnji izveštaj osvrnuo se Koni Dikman, dijetetičarka, savetnica za hranu i ishranu u Sent Luisu i bivša predsednica Akademije za ishranu i dijetetiku.\n– Nije iznenađenje da je mediteranska dijeta ponovo na prvom mestu. Mediteranska dijeta je zaista stil života, a ne samo dijeta. To je plan koji se fokusira na više biljne i manje životinjske hrane. Oni koji je slede, primećuje da uživaju dok im ovakav režim donosi zdravstvene beneficije i raznolikost. To su sve važni delovi celoživotnog plana ishrane – kaže Dikman, među čijim publikacijama je i knjiga „Dijeta Sve mediteransko“ (The Everything Mediterranean Diet Book).


SLABOSTI SISTEMA SRPSKOG SPORTA: Naša deca i mladi sportisti nemaju adekvatan trening!\nNaslovna / Extra / Kolumne / SLABOSTI SISTEMA SRPSKOG SPORTA: Naša deca i mladi sportisti nemaju adekvatan trening!\n2014-08-13 16:01 > 14:24\nVišegodisnji trenažni proces (VTP) karakteriše podela sportista na uzrasne kategorije. Zrelost sportiste ga svrstava u razne kategorije u okviru kojih su jasno definisani ciljevi rada, intenziteti i obimi. Ova kategorizacija je bazirana na periodima trenibilnosti pojedinih sposobnosti, kao i na uzrasnim karakteristikama dece i mladih. Treneri nekritički prenose iskustava iz rada sa seniorima, pa deca imaju neadekvatna opterećenja i po intenzitetu i po kvalitetu.\nUočio sam da trening u najmlađim kategorijama nije prilagođen razvojnim karakteristikama dece u tom periodu. To nam onemogučava da se razviju potencijali sportista do njihovog maksimuma. U kasnijim fazama, naročito u drugoj fazi puberteta i posle, sportisti nisu opterećeni adekvatnom količinom rada. Posledice su da se kapaciteti ne razvijaju adekvatno, da sportisti kasnije sazrevaju, da je nemoguće izvršiti pravovremenu selekciju jer organizam nije pravovremeno adaptiran na psihofizičke i tehničko – taktičke zahteve sportske grane.\nSportisti se prerano pozicioniraju odnosno specijalizuju za pojedine discipline ili uloge u timu, najčešće radi postizanja trenutnih rezultata, što ima negativne posledice na svestarni razvoj sportiste ikvalitet selekcije.\nNe prate se socijalni uslovi u društvu, okolnosti u kojima se živi brzo se menjaju. Te okolnosti utiču na promenu u svakodnevnim aktivnostima dece i mladih, a posledica je adaptacija organizma na nove uslove, druge stimulanse.\nPromena uslova koja nije praćena adekvatnom reakcijom u sportu rezultira u manjem broju talenata. Nije se promenila genetska struktura, promenio se način života, a posledica je da se ne razvijaju maksimalni individualni potencijali, što znači da talenti često ostaju neotkriveni. Naravno da se VTP mora prilagođavati uslovima života, ne samo zbog sporta, već da bi se omogućio adekvatan razvoj dece i mladih.\nProgrami oporavka i regeneracije nisu dovoljno integrisani u trenažni proces. Čini se da treneri ponekad zanemaruju neophodnost oporavka, i zaboravljaju da je regeneracija organizma sastavni deo dobro vođenog trenažnog procesa.\nNe postoje pouzdani parametri da bi se adekvatno izmerili efekti trenažnog procesa, rezultat u sportu može biti posledica ne samo tekućeg nego ranijeg rada. To je jedan od zadataka STP da se izgrade pouzdaniji kriterijumi za kvalitetniju ocenu i praćenje rada trenera, kako bi se neispunjeni i nerealizovani trenažni zadaci usaglasili sa postavljenim ciljevima. Namera je formiranje Srpske škola sporta u okviru koje se postavljaju jasni kriterijumi ocene kvaliteta i potreba, kao i jasno definisani ciljevi rada. Na osnovu tih kriterijuma se usmerava trenažni procesi definišu kriterijumi za kontrolu kvaliteta trenerskog kadra.\nNeadekvatna periodizacija, planiranje trenažnog procesa. Neophodnost je da se periodizacija unificira za pojedine uzrasne kategorije periodizacija rešave mnoge od pomenutih problema. Unificirana periodizacija je bitna u uspostavljanju Sistema obuke igraca, ali i kontrole tog rada.\nTrenažni proces često nije uskladjen sa nastavom u školi. To je još jedan od razloga da se uspostavi jedinstvena periodizacija za svaku uzrasnu grupu.\nTrenažni programi nisu dovoljno individualizirani i prilagođeni potrebama mladih sportista\nIstakli smo da se najkvalitetniji igrači prepoznaju po osobenom stilu u izvedbi. Prepoznavanje tog stila, podrška osobenostima kroz trenažni proces, jednom rečju razvoj individualnih potencijala, je zadatak trenera i svake škole. Da bi se formirao kompletan sportista koji je predstavnik Srpske škole sporta neophodno je pored podrške njegovim indidualnim potencijalima raditi na otklanjanju slabosti, kako bi se uklopio u strategiju – koncepciju igre ili takmčenja.\nSpecifičnost trenažnog procesa u ekipnim sportovima je da se tim - ekipa tokom VTP-a koristi za učenje taktike, vaspitanje sportista, individualnu obuku. U procesu se selektuju pojedinci. Krajnji cilj selekcije i obuke je formiranje tima u seniorskoj konkurenciji. Takav pristup usmerava trenažni proces ka savladavanju veština. Ako se pobeda istakne u prvi plan u procesu obuke oseća se pritisak unutar tima, koji remeti osnovne principe selekcije i postavljenu koncepciju igre za taj uzrast.\nPritisci roditelja i trenera, kojima se podstiče želja za samoisticanjem dece, izazivaju poremećene odnose i remete trenažni proces, ali utiču negativno i na psihofizički razvoj mladih sportista…\nTrenažni proces se remeti i kada se selekcija ne vrši na pravovremeno. Kašnjenje u selekciji usporava razvoj sportista. Neophodno je odrediti kvalitet takmičenja na kojima učestvuju sportisti, kao i uzrast sa kojom trenira. Cilj je očuvati motivaciju sportiste i ne dozvoliti samozadovoljstvo. Napredak se ostvaruje kroz kreativno usmeren trenažni i takmičarski proces, prilagodjen zrelosti sportiste. U tom procesu uloga trenera u izboru je nezaobilazna u određivanju uzrasne kategorije sa kojom trenira. Bolje izuzeti iz takmičenja dete koje je akcelerant i značajno dominira nad svojom generacijom nego ga ostaviti i prepustiti njega i njegovu okolinu smozadovoljstvu. Samodovoljnost, samozadovoljstvo, sebičluk … su pogubni za razvoj deteta.\nPrethodna Gremo u Beograd


O tome se priča: Kako mladi reaguju na proteste? - oradio.rs\nKoliko su mladi društveno ili politički angažovani i iz kojih razloga? Da li su svi društveno aktivni ili ne? Da li su apatični ili su razvili kritičko mišljenje? Ovo su samo neka od pitanja na koje smo potražili odgovore u emisiji "O tome se priča".\nNije svaka mlada osoba indiferentna prema politici. Naravno, ima onih koje to ne zanima i ne dotiče, ali tu su i oni koji su razvili kritičko mišljenje i njih ne treba posmatrati kao neku vrstu anomalije, već kao najnoviju kariku u decenijama dugom lancu mladih aktivista koji se bore za promene. I to je tako širom sveta.\nBroj mladih koji se interesuju za politiku iz godine u godinu je sve veći, sa sticanjem prava na glasanje dolazi i njihovo interesovanje za stanje u državi, ali i u svetu. Oni mogu da glasaju i da budu razočarani političarima koji ih neretko svojim vođenjem države revoltiraju i tada nezadovoljstvo iskazuju građanskim protestima. Ovi podaci su deo istraživanja Orb medija koje uključuje podatke iz istraživanja na uzorku od oko 980.000 ljudi u 128 zemalja.\nProfesorica književnosti na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu, Nevena Varnica jedna je od potpisnica podrške aktuenim protestima u Srbiji. Ona kaže da je proglas potpisala odmah, ne znajući koliko je ljudi pre nje to potpisalo i ko su ti ljudi uopšte.\n"Ono što mi je odmah upalo u oči jeste rečenica 'ne podržavamo nijednu stranku, niti stranačku organizaciju, već se zalažemo za građansku svest i običnog građanina, koji na taj način dobija pravo da iskaže svoje mišljenje i slobodu govora'. Naravno da su mi prošle kroz glavu i posledice mog potpisivanja, ali pitanje koje se tada nameće jeste pitanje slobode i naših moralnih obaveza i prava. Tada je odgovor jasan. Ono što je uočljivo kod mladih danas jeste da sazrevaju i razlikuju se od onih koji dođu na prvu ili drugu godinu pa razmišljaju samo o ispitima i svakodnevnim fakultetskim stvarima, u odnosu na one koji su već zreliji na master studijama", rekla nam je Nevena Varnica u emisiji "O tome se priča".\nU klimi u kojoj je veliki deo odraslih postao inertan i razočaran, raste broj mladih koji su spremni da reaguju. Iako su kao milenijalci često okarakterisani kao lenji, nezainteresovani i egoistični, sve je više onih koji glasno preispituju svet oko sebe, zahtevajući da se stvari odvijaju drugačije. Protesti pod vođstvom mladih su deo naše i prošlosti i sadašnjosti, jer se, po njihovom mišljenju, jedino promenama može doći do boljeg života. I promenu vide kao moguću jedino kroz proteste. Studentkinja Akademije umetnosti u Novom Sadu Tea Vukadin učesnica je i govornica na protestima, ona kaže da je motiv za šetnju na protestima "mrak koji je tu i isti ljudi koji su na funkcijama trideset godina".\n"Neistomišljenika uvek ima i sa njima obično dolazi do konflikta, što ja ne volim, pa ih i izbegavam. Želimo da postignemo to da se izbije strah iz ljudi, da možemo slobodno da šetamo ulicom i iznosimo svoje mišljenje. Ljudi ne žele da žive u strahu, s jedne strane mi je divno što se toliko ljudi probudilo, ali s druge strane vidi se da su oni u strahu. Želimo da izađemo iz medijskog mraka i da imamo javne servise za građane. Želimo da se upali svetlo, jer smo mi jedna divna država i ja želim da ostanem ovde, ne želim da idem preko da bih radila i zaradila. Želim da živim u svojoj zemlji", rekla je naša sagovornica.\nFoto: Tea Vukadin (privatna arhiva)\nTea Vukadin dodaje da su vođeni parolom da se "ništa ne rešava nasiljem", ali da provokatora uvek ima.\n"Kada se pojave provokatori, redari ih okruže i polako ih udalje od povorke. Nikakvo nasilje, pokušavamo od toga da se sklonimo jer znamo da će izvrtati istinu. Niko iz naše organizacije nije takav i zato se ograđujemo od toga. U principu mislim da niko nije apolitičan, čak i ti koji kažu da ih politika ne zanima sigurno imaju neki stav, samo iz nekih određenih razloga ne žele da se izjašnjavaju. Ja se izjašnjavam uvek, jer znam da imam normalan i zdrav stav", ističe naša sagovornica.\nAnketa koju smo uradili među mladim Novosađanima pokazala je da ima onih koji su nezainteresovani za proteste, jer misle da se na taj ništa ne može promeniti. Bilo je i onih koji smatraju da protesti imaju snagu da promene postojeće stanje, ali i onih koji ne žele ništa da menjaju, jer ne vide razlog za to. Jedan od zadovoljnih sugrađana je i momak koji je nam je izneo svoje mišljenje, ali je insistirao na tome da ostane anoniman.\n"Srbija je bila u jeku strašne političke krize i drastične ekonomske bede, sa kojom se ikada suočila. Posle izbora došao je novi početak koji je ulio nadu ljudima da može da bude dobro kada staviš interese zemlje ispred svojih ličnih. Došlo je vreme da gledamo napred, a ne u prošlost i da obratimo pažnju na ono što možemo da menjamo. Država je sada ekonomski stabilna, otvaraju se nova radna mesta i fabrike i u manjim mestima. Srbija je došla do trenutka kada znate da, ako vredno radite i učite, možete od toga da živite i imati bolje živote u svojim gradovima. Reč je tu o staroj matrici po kojoj većina ide za pobednikom, pogotovo mladi", kaže on.\nSofija Balać je bila jedna od učesnica protesta koji su se odvjali pre dve godine. Ona kaže da je entuzijazam koji se rodio te 2017. godine, kada je dosta mladih i studenata učestvovalo, krenuo da jenjava i različite struje su počele da se prepliću unutar samih organizatora protesta.\n"Meni se lično to nije dopalo i već u toku tih protesta sam odlučila da, ako se sledeći put išta bude dešavalo, ne želim da budem deo toga. Zato što ne želim da me povezuju sa različitim ideologijama, koje su počele da se pojavljuju kao neka opozicija ili kao 'kontra'. Ono u šta sam ja utopijski verovala da će se desiti, a to je da se svi ujedinimo protiv lošeg, nije se dogodilo. Desilo se da smo krenuli da se grupišemo u različite opozicione struje, koje su meni strane same po sebi. Jer, postoji opozicija, a ne opozicija 1, opozicija 2, opozicija 3 i tako dalje. To mi nije odgovaralo", objašnjava Sofija.\nOna kaže da ne vidi rešenje u šetnji, iako je podržava.\n"Pratim u vestima šta se dešava, ali prosto, ne želim da šetam, jer mislim da to neće promeniti mnogo toga. Osećala bih se licemerno kada bih šetala, a zapravo verovala da to ništa neće promeniti. Drugi problem u vezi sa svim tim je što zaista nemam odgovor na pitanje šta možemo da uradimo da bi se sve promenilo. Mislim da nemam opcija jer, ako šetam, to jeste jedna opcija, ali ja ne verujem u to i pitam se šta će se desiti nakon tih šetnji, ako se smeni vlast i ako se sruši sistem, ja nemam kome da verujem. To je moj glavni problem, ne verujem nikome u celoj toj priči, a zaista ne želim da stojim rame uz rame sa nekim ljudima sa čijim stavovima se ne slažem. Mislim da je edukacija jedino ono u šta verujem i što može da napravi neakav minijaturni korak", kaže Sofija.\nKada je reč o protestima koji se u poslednjih deset godina događaju širom sveta, najčešći zahtev na kojem mladi insistiraju jeste sloboda. Generacija Y je deo populacije koja se protivi nejednakosti i ugnjetavanju i ne boji se da ustane za ono u šta veruje. Iako mladi ne mogu uvek da dobiju ono što zahtevaju, to im ipak daje više hrabrosti da povećaju broj protesta i njihovu razmeru. Naša sagovornica Sofija Balać kaže da, kada su u pitanju aktuelni protesti, nije sigurna u to da li svi ljudi znaju zbog čega šetaju.\n"Vraćam se na priču ujedinjenja, svi mi želimo da nam bude bolje, ali ne znamo šta je to bolje i da li će postojati i da li je moguće. Opet, sa druge strane, nemamo osnovnu edukaciju. Imamo masovna okupljanja za ruskog predsednika kao našeg 'velikog brata', a ne znamo istoriju, zašto to radimo. Mislim da mnogi moji vršnjaci, koji su sada na protestima, nemaju pojma šta se desilo nakon 5. oktobra. Možda jeste bilo bolje, ali, da li su se stvari rešile", ističe Sofija.


јул 2017. – Страна 2 – СРПСКА НАПРЕДНА СТРАНКА\n„Vesela kućica” i topli letnji dani na Rasini\nU organizaciji aktivista Srpske napredne stranke i Mesne zajednice Bivolje, organizovana je radna akcija i uređenje kupališta pokraj reke Rasine.\nAktivisti SNS obezbedili su i mobilijar za decu kako bi im boravak pokraj reke bio što prijatniji. Postavljena je i drvena „Vesela kućica” u kojoj su smeštene sve igračke za decu koja dođu na ovo kupalište na Rasini. Pored lepih dečjih slogana, na kućici se nalaze i prazni posteri i markeri namenjeni posetiocima i njihovoj kreativnosti. Pored kućice napravljen je i manji teren za odbojku na plaži i postavljeni su držači za suncobrane. Najavljen je nastavak uređenja ovog kupališta za koje se već sada može reći da je najuređenije i najopremljenije na ovom delu Rasine koji protiče kroz Kruševac.\nSve na ovom kupalištu namenjeno je svim posetiocima i slobodno je za korišćenje, a ideja je da deca posle igranja i korišćenja igračaka iste vrate u „Veselu kućicu” kako bi igračke bile dostupne i sutradan svim posetiocima ovog kupališta na reci Rasini u Bivolju.


Arslanagić – naša posla | GUŽVA U ŠESNAESTERCU\nArslanagić – naša posla\nSanta / July 22, 2014\nVeć sam nekoliko puta ponovio da je potpuno odsustvo objektivnost glavna karakteristika našeg Internet “novinarstva” koje prati fudbal i bh. repku. Pristrasnost, selektivno obračanje pažnje na igrače, između ostalog, glavne su osobine mnogih priučenih “novinara” i kritičara sa domaćih Internet magazina, i svi oni imaju različita mišljenja o mogućim promjenama igračkog kadra i potencijalnim kandidatima, ali im je zajedničko to da svi misle kako su “spinovanje”, insinuacije, izmišljanje pojedinosti ili čitavih priča, petljanje ličnih emocija i ideolških i političkih stavova, između ostalog, normalan način pisanja članaka za svoje Internet magazine.\nJednostavno, svaku informaciju morate uzeti sa rezervom – sreča pa nikad ne bi mogli pisati za ozbiljne medije, recimo o političkim pitanjima u zemlji i svijetu…\nPojavljuju se tekstovi u kojim se procjenjuju naši reprezentativci, od veterana do budućih. Neki golobradi mladići su već “strašna pojačanja” iako su tek okusili profesionalni fudbal, drugi podjednako dobri i perspektivni opet nisu.\nIli kao, na primjer, u slučaju Semira Štilića, iza kojeg je dobrih 4-5 godina međunarodnog iskustva i lutanja po nižerazrednim ligama istočne Evrope, da bi se na kraju pokazalo kako je poljska liga definitivno Štilićev “plafon”, a klub Visla vrhunac prosječne istočno-evropske karijere – ipak se našao neko ko ga opisuje na Internetu naslovom “Ako je iko zaslužio poziv u reprezenntaciju BiH, onda je to ovaj igrać” (Štilić).\nTrenutno je najapsurdnija trakavica oko Dine Arslanagića.\nNa ovom blogu ste mogli pročitati nekoliko tekstova o Arslanagiću, njegovom vrhunskom talentu i sjajnoj perspektivi, a u nekim ste mogli saznati neke informacije prije nego su ih objavljivale druge domaće Internet stranice. Prije svega sam pisao da ga ne smijemo izgubiti, zbog javašluka, ljenosti i nesposobnosti, a ako Dino ne bi želio igrati za BiH to bi onda bilo nešto posve drugo.\nOvih dana pojavljuju se naslovi kako u jesen repka dobija “strašno pojačanje”. Zatim se pojavio članak o tome kako je Tino Sušić nakon mundijala otišao u Belgiju i tamo se družio sa Dinom u namjeri da ga ubjedi da igra za BiH, te kako mu je to pošlo za rukom, i konaćno danas se piše kako je Sušić odlučio da ode u Belgiju i privoli Dinu da igra za repku .\nNevjerovatno, svaki slijedeći tekst je negirao onaj prethodni !\nI još nešto – ovaj članak o “lobiranju” Tine Sušića kod Arslanagića, stvarno kao da je napisan sa namjerom da dodatno opravda selektorov nepotizam i pozivanje Tine u repku, pogotovo jer je Reprezentacija.ba, koja je prva objavila ovaj tekst, u to vrijeme ovakvim i sličnim člancima otvoreno podržavala Šušića i njegov re-izbor za selektora.\nAko se znalo da repka dobija “strašno pojačanje” u jesen, odnosno da je Dino donio odluku, zašto je onda Tino Sušić morao ići u Belgiju da ga nagovara da igra za BiH, a ako je Tini pošlo za rukom da ga nagovori, kako sad to da i Safet Sušić mora ići u Belgiju da ga pridobije za repku ?!?\nAli tako je to sa mahalskim preseravanjem: rekla-kazala, pretjerivanje, izmišljanje, pristrasnost, isticanje ponosa preko svake mjere, a sve umotano u izvještačeni patriotizam koji služi za dodvoravanje čitaocima – ublehe, ublehe, ublehe…\nJoš od prolječa se piše kako, navodno, Dino Arslanagić samo čeka papire, kao da je već predao zahtjeve relevantnim kancelarijama, a kad zaigra na jesen biće to “strašno pojačanje”.\nPrvo, čak i da želi da promjeni sportsko državljanstvo, čak i da može zaigrati već u jesen, Dino Arslanagić nije, odnosno neče biti “strašno pojačanje”, ispravnije ne može biti odmah – defanzivci, štoperi i bekovi su kao i golmani, što su iskusniji to su bolji – on je kao dvadestogodišnji odbrambeni igrač, štoper, zaista “strašan talenat” i “strašna perspektiva”.\nBar je u toj procjeni Safet Sušić potpuno u pravu !\nPored toga su mu izmislili glavne karakteristike a to su, eto, tehnika i pas igra, što je potpuni bullshit !\nDino je visok, viši je i od Edina Džeke, i dobar je u zraku i markiranju, a vrlo je inteligentan u čitanju protivničkog napada, itd. Kakva tehnika i pas igra, kakvi bakrači – nevjerovatno !\nZatim, Dino je bio suviše mlad i neiskusan čak i po standardima svog kluba Standarda, a to je bilo jasno kada su proljetos ovi započeli završno doigravanje u belgijskom šampionatu – liga za prvaka – u kojoj Dino nije odigrao ni jednu minutu !\nNjegova pozicija i uloga u timu, odnosno defanzivi je takva da zahtjeva veče iskustvo da bi neko mogao tvrditi kako je igrač poput njega “strašno pojačanje”. Ne postaje se preko noći “strašan” ili “vrhunski” štoperi.\nUostalom ni belgijska repka, odnosno njihov selektor, se nisu baš zanimali za prebacivanje Arslanagića iz U-20 u A selekciju, pa i to je valjda neko mjerilo i za nas.\nDakle, prvo dokumenti i stavljanje na spisak uz poziv na okupljanje, jer Dinu Arslanagića ne smijemo izgubiti nipošto, ali onda treba pojesti još pure da bi se igralo od prve minute u prvom timu repke, pored Spahića, Šunjića, Bičakčića, Vranješa, Kolašinca.\nDrugo, i mnogo važnije za nas u ovom momentu, je da niko ne može tvrditi da zna da li porodica Arslanagić, a prije svih njegov otac Orhan, nakon slučaja “Bruka iz Inzbruka”, želi Dinu gledati u Sušićevom timu.\nNaime, Dinin otac je došao u Inzbruk na poziv saveza (ali ne i Sušića !), a iz kojeg je otišao poprilično nezadovoljan (i ljut na selektora). Orhan Arslanagić je poziv od strane saveza shavtio kao Sušićev poziv da se razgovara o vrlo hitnoj i jasno utvrđenoj temi, a ispostavilo se ništa od toga, apsolutno ništa. Još mu je postalo jasno da ga Safet Sušić nije ni tražio ni pozvao.\nNakon toga se više ništa nije dešavalo, a Dino je i dalje iz porodice dobijao oba poticaja – da igra za BiH, odnosno da igra za Belgiju, zemlju porodice svoje majke.\nDakle, uz razočaranog i ljutitog oca, te porodicu koja je podjeljena na bosanskohercegovački i belgijski navijački tabor, čisto sumnjam da iko sa sarajevskih sportskih Internet stranica može napisati da zna dokle je Dino stigao sa promjenom svog mišljenja, a kamoli dokumenata !\nČemu onda petljavine, pretjerivanje, izmišljanje ?!?\nNeprofesionalno, nestručno, nemoralno, neetično izvještavanje domaćih Internet-spinera, na žalost, svima otežava saznavanje pravih činjenica.\nJuly 22, 2014 in Mediji, Potencijalni reprezentativci. Tags: Bh. mediji i reprezentacija, Dino Arslanagić, Potencijalni reprezentativci, Reprezentacija BiH, Safet Sušić, Tino-Sven Sušić\nDino Arslanagić – u Standardu standardan, kod Sušića se suši !\n← Podmlađivanje A selekcije\nSušićev Vs. Džekin ego – kapitenska traka kao valuta →\nOne thought on “Arslanagić – naša posla”


Dženana Mulabećirović | RTV7 | Medijski servis grada Tuzle | Stranica 30\nNa šetnji za porodicu okupljen mali broj građana\n07.09.2019., 14:27\tOstavite komentar 155 Pregleda\nU Sarajevu je počela mirna šetnja pod sloganom “Dan tradicionalne porodice”, u organizaciji Udruženja građana “Svjetlo”. Cilj skupa, kako navode organizatori, je ukazati na ‘prirodnost’ tradicionalne porodice s aspekta nauke i religije, historijsku ukorijenjenost tradicionalne ...\nPripremite topliju garderobu: Stiže hladnija jesen, a poznato kada dolazi snijeg\n07.09.2019., 14:24\tOstavite komentar 224 Pregleda\nU naredna tri mjeseca, odnosno tokom jeseni 2019. godine, u Bosni i Hercegovini, prognozira se toplije uz uobičajene količine padavina ili nešto manje u poređenju sa referentnim periodom 1981.-2010. godine, saopćeno je iz Federalnog hidrometeorološkog ...\n07.09.2019., 14:13\tOstavite komentar 152 Pregleda\nSa tržišta BiH ovog mjeseca povučena su tri proizvoda namijenjena djeci za koje je utvrđeno da nisu sigurni za upotrebu, objavila je Agencija za nadzor nad tržištem u BiH. Zbog prisustva ftalata sa tržišta je ...\n(Video): Počeli Internacionalni Moto susreti “BIKE FEST PANONIKA TUZLA 2019”, večeras nastup grupe SARS\n06.09.2019., 17:33\tOstavite komentar 360 Pregleda\n05.09.2019., 14:53\tOstavite komentar 228 Pregleda\nNa području mostarskog naselja Rudnik danas je počelo iskopavanje koje se vrši pod nadzorom Tužilaštva BiH, a po nalogu Suda BiH, zbog sumnji da se tu, kako saznajemo, nalazi masovna grobnica sa žrtvama bošnjačke nacionalnosti, ...\nKaliopi uskoro u Tuzli\n05.09.2019., 14:48\tOstavite komentar 459 Pregleda\nMakedonska muzička diva i regionalna zvijezda Kaliopi, početkom oktobra stiže na jesenju turneju po Bosni i Hercegovini. Bh. turneju će otvoriti koncertom u Mostaru 4. oktobra, dva dana poslije je u Sarajevu i Zenici, a ...\n05.09.2019., 14:42\tOstavite komentar 258 Pregleda\nCilj festivala je obilježiti 21. septembar koji je svjetski dan mira, te kroz niz umjetničkih radionica, pozorišnih predstava i filmova ujediniti preko stotinu mladih Evrope koji će ove godine iz njemačkog grada Aachena poslati poruku ...\n05.09.2019., 14:38\tOstavite komentar 280 Pregleda\nMilioni maraka od naplate kazni za saobraćajne prekršaje svake godine pune budžete u našoj zemlji, dok jednako toliko vozači duguju za saobraćajne kazne. Ukupan dug vozača u BiH za saobraćajne prekršaje iznosi blizu 60 miliona ...\n05.09.2019., 14:32\tOstavite komentar 372 Pregleda\nVećina žena kao suvenir sa ljetovanja donijeće različite promjene u estetskom izgledu kože. Svako na sunce reaguje drugačije, u zavisnosti od odbrambene moći kože, ali ono što je zajedničko za sve je definitivno činjenica da ...\n05.09.2019., 14:28\tOstavite komentar 420 Pregleda\nSastanak u povodu početka izrade integrisane strategije razvoja Federacije Bosne i Hercegovine za period 2021.-2027. godine održan je u Sarajevu, a radi se o dokumentu koji će, na harmoniziran načih, definirati i prikazati razvojne prioritete ...\nStranica 30 od 100« prvo...1020«2829303132\t»\t405060...zadnje »


'Sindikalisti iznose neistine, a Pravilnik o radu donesen je zbog poboljšanja materijalnih prava radnika' - ŠibenikIN - News portalŠibenikIN - najčitaniji portal Šibensko-kninske županije\nŠibenik • OBJAVA: 26.11.2018, 13:46h •\n'Sindikalisti iznose neistine, a Pravilnik o radu donesen je zbog poboljšanja materijalnih prava radnika'\nOBJAVA 26.11.2018, 13:46h\nNa konferenciji za medije 'Samostalnog sindikata zaposlenika studentskih centara RH' održanoj danas u Šibeniku, iznesene su neistinite tvrdnje, poručuje ravnateljica Studentskog centra Šibenik Nella Slavica nakon što su sindikalisti najavili štrajk ne uvaži li šibenski SC njihove zahtjeve po pitanju kolektivnog ugovora oko kojeg pregovaraju već mjesecima.\nPriopćenje ravnateljice Studentskog centra Šibenik Nelle Slavice prenosimo u cijelosti:\n'Poslodavac nije prekinuo pregovore i ne izbjegava mirenje, a koje je dogovoreno 21. studenog 2018. godine za 5. prosinca 2018. godine.\nTočno je da je poslodavac donio Pravilnik o radu, ali uz prethodni postupak savjetovanja s radnicima i sindikatom. Pravilnik o radu je donesen zbog poboljšanja materijalnih prava radnika Studentskog centra Šibenik.\nVećina radnika zaposlena je 2015. godine prilikom otvaranja studentskog restorana. Od 2016. godine do danas plaće radnika porasle su za cca 10 posto.\nMeđu ostalim pravima radnika ističemo prava koja ostvaruju od 2016. godine:\nBožićnica u iznosu od 2.500 kuna\nDar u naravi u iznosu od 400 kuna\nDar za svako dijete radnika u iznosu od 600 kuna\nJednokratno pravo na dodatak na plaću u minimalnom iznosu od 20 posto povećanja bruto plaće na kraju svake poslovne godine.\nPravilnik o unutarnjem ustrojstvu i sistematizaciji radnih mjesta nije donesen kako se tvrdi, a istim je bila namjera poslodavca povećanje plaća radnicima za još najmanje 10 posto.\nVažno je naglasiti da je Studentski centar Šibenik već obveznik primjene Kolektivnog ugovora ugostiteljstva, te su i na taj način prava radnika zaštićena.\nU slučaju da postupak mirenja ne uspije i radnici se odluče na štrajk poslodavac će organizirati prehranu studentima.\nStav Uprave Studentskog centra Šibenik je dijalog s radnicima i pružanje pomoći jedni drugima. Cilj ovog priopćenja je da javnost bude upoznata sa stvarnim naporom koji ova Uprava ulaže u poboljšanje materijalnih prava radnika', stoji u priopćenju ravnateljice šibenskog studentskog centra.\nPodsjetimo, na jutrošnjoj konferenciji za medije, Mario Iveković, predsjednik Novog sindikata i član pregovaračkog tima šibenskih sindikalaca iz SC-a, kazao je da je ravnateljstvo izignoriralo 25 stavki za kolektivni ugovor koje su zajednički dogovorene tijekom petomjesečnih pregovora, a umjesto toga donio pravilnik koji, ugrubo rečeno, šikanira radnike.\nPostupak mirenja zakazan je za 5. prosinca nakon čega će biti poznato hoće li 14 djelatnika šibenskog Studentskog centra u štrajk.\nKLJUČNE RIJEČI: Studentski centar Šibenik / kolektivni ugovor / Nella Slavica / štrajk /\nIma molbu i za novinare\nĆorić kaže da je imenovanje Nelle Slavice u skladu sa zakonom, evo što poručuje Ljiljani Zmijanović\nMinistar Ćorić odlučio da Nella Slavica ostaje ravnateljica Krke: 'Nadam se da ću se sada moći posvetiti poslu'


Stav MODS-a - Besplatni udžbenici treba da budu dostupniji - MODS\nMreža organizacija za decu Srbije pozdravlja odluku Vlade RS o proširenju liste učenika koji imaju pravo na besplatne udžbenike. Međutim, smatramo da ima prostora za dodatnim proširenjem ove mere u cilju unapređenja inkluzivnosti i kvaliteta osnovnog obrazovanja u Srbiji.\nNaime, pored dece iz socijalno ugroženih porodica, primaoce novčane socijalne pomoći, Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja je novim projektom „Nabavka udžbenika i drugih nastavnih sredstava za učenike osnovnih škola“ predvidelo da se besplatni udžbenici dodeljuju i deci sa smetnjama u razvoju i invaliditetom koji pohađaju redovni obrazovni program po IOP-u, ali i đacima osnovnih škola koje su treće (i svako naredno dete) po redosledu rođenja, a sve to u skladu sa Strategijom za podsticanje rađanja.\nMreža organizacija za decu Srbije polazi od toga da je dostupno i kvalitetno obrazovanje osnovno pravo svakog deteta. Ono podrazumeva stalno unapređivanje kvaliteta obrazovnog procesa i uključivanje većeg broja dece u obrazovanje. Pravo na besplatne udžbenike je mera u pravom smeru države koju roditelji mogu brzo i konkretno uračunati u svoj kućni budžet. Međutim, navedena mera ima veoma ograničen domet zato što nije dostupna svim porodicama sa decom.\nKompleti treba da budu jeftiniji, a besplatni udžbenici da budu dostupni svim porodicama sa troje dece\nMišljenja smo da bi kompleti udžbenika trebalo da budu jeftiniji, imajući u vidu da su cene pribora i školske dodatne opreme već dovoljno visoke i da predstavljaju velika izdvajanja u kućnom budžetu (Primera radi, za porodice sa dvoje školaraca kupovina udžbenika staje i do 30,000 RSD).\nTakođe, prema merama Ministarstva, pravo na besplatne udžbenike ostvaruju porodice koje imaju troje i više dece ukoliko su oni istovremeno u obrazovnom sistemu. Smatramo da bi ovakva mera trebalo da obuhvati porodice sa troje i više dece, bez obzira da li su oni istovremeno u obrazovnom sistemu. Uporedo, smatramo da bi Predlagač trebalo da razmotri mogućnost proširenja broja korisnika navedenih mera imajući u vidu da u Republici Srbiji prosečna porodica ima 1.6 dece.\nUz to, smatramo da deca iz porodica koje su korisnici jednokratne novčane pomoći treba da budu na listi korisnika koji imaju pravo na besplatne udžbenike.\nBespatni udžbenici da budu spremni ranije za decu iz ranjivih grupa\nVrlo je značajno da deca iz ranjivih grupa, uvek i na vreme, pre početka školske godine, dobiju besplatne udžbenike koji su im potrebni za početak nastave. Predlog je da spiskovi dece koja će dobiti besplatne udžbenike u narednoj godini budu poznati pre kraja nastave u tekućoj godini, kao i da odobreni besplatni udžbenici sadrže ceo komplet udžbenika (uključujući i radne sveske, zbirke i udžbenike iz stranih jezika).\nŠkole bi trebalo da imaju mogućnost stvaranja fonda udžbenika u okviru školskih biblioteka od vraćenih besplatnih udžbenika. Na taj način besplatni udžbenici bi bili dostupni za korišćenje narednim generacijama učenika.\nNa kraju, mišljenja smo da udžbenici ne bi trebalo da se menjaju u čestim vremenskim intervalima (ne kraćim od 5 godina), a to svakako ne bi trebalo činiti zbog manjih, „kozmetičkih“ promena, poput izmena korica ili slika. Kontinuitetom izdavanja udžbenika sa istom sadržinom povećale bi se značajno mogućnosti zajedničkog korišćenja (nasleđivanja) istih udžbenika od strane većeg broja dece, a takođe bi se time smanjio trošak u roditeljskom budžetu.\nPremda je školska 2017/2018 godina upravo počela, smatramo da ovi predlozi mogu da budu dobra osnova za dalje unapređivanje mera u oblasti osnovnog obrazovnog sistema.\nU izradi preporuka su učestvovale članice mreže: Udruženje građana „Zlatiborski krug“, Grupa za decu i mlade „Indigo“, Udruženje građana „Roditelj“ i Udruženje građana „Pomoć deci“.


Hitlerovo delo na aukciji, ko li će ga kupiti? | Mondo Portal\nHitlerov portret mlade zene na aukciji\nHitlerovo delo na aukciji, ko li će ga kupiti? 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSvet 07.04.2018. / 20:33\nIzvor MONDO/Tanjug 07.04.2018. / 20:33\nOvo nije prvi put da se prodaje neki lični predmet Adolfa Hitlera.\nPomama za Hitlerovom slikom\nadolf hitler aukcija


Da li ste baš vi "bindžer"? | (Vesti - 02.10.2016) Novi Sad\n02.10.2016 u 17:27h\nDa li ste baš vi "bindžer"?\nAko vam je ikada pošlo za rukom da odjedanput odgledate celu sezonu neke serije, vi ste gotovo sigurno tzv. "bindžer", samo da to niste ni znali.\nOpsesivno gledanje serija zove se bindžovanje (binge-watching), a ovoj grupaciji pripadate, ako ste makar jednom u cugu odgledali celu sezonu možda trenutno najpopularnije "Igre prestola" ili neke druge omiljene serije.\nOvaj trend gledanja u jednom dahu, po možda čak i 10 epizoda, zarazio je svet, pa često neki ostaju kod kuće petkom uveče i "žrtvuju" izlazak kako bi mogli da uživaju u društvu fiktivnih "drugara". Iako nov, ovaj fenomen se poslednjih nekoliko godina grozničavo širi poput epidemije.\nAmerikanci prednjače u ovoj novoj "bolesti savremenog društva", sa skoro 70 posto ljudi koji stalno "bindžuju", sa prosekom od po pet epizoda odjednom, kako piše u rezultatima jednog istraživanja.\nNaučnici sa Univerziteta u Teksasu su sproveli istraživanje, u kome je učestvovala grupa mladih od 18 do 29 godina, kad je ustanovljeno da su oni usamljeniji i depresivniji češće "bindžovali". Stručnjaci kažu da ova vrsta osame i pasivnosti može da postane nova vrsta zavisnosti ili možda čak i put ka depresiji.\nPovezane teme depresija dvojezična serija humoristička serija RTV kompjuteri Serija "Vere i zavere" serija RTV serijal „Šta će biti sa nama“ serijal kamen u ravnici televizija


JEDINSTVENI UVOD U ASTRONOMIJU\nPovodom novog izdanja knjige "Kroz vasionu i vekove"\nPored intenzivnog naučničkog i pedagoškog rada i neskrivene sklonosti prema uživanjima u svim lepotama običnog života, Milanković je nalazio vremena za pisanje kraćih ili dužih tekstova koji se po današnjoj terminologiji mogu odrediti kao naučno popularni, što ga predstavlja i kao pionira u ovoj oblasti. Najznačajniji i najpoznatiji poduhvat na ovom polju je knjiga "Kroz vasionu i vekove", prvi put objavljena 1928. godine; do danas je ovo delo objavljeno(ne računajući dva izdanja na nemačkom) u 6 izdanja a najnovije je u biblioteci "Umetnost i saznanje" beogradskog izdavača Dereta. Reč je, dakle, o svojevrsnom fenomenu na našim prostorima - hit knjizi sa temom iz nauke!\n"Kroz vasionu i vekove" sačinjava 37 pisama neimenovanoj dami; njihov osnovni zadatak je da budu zamena za razgovore na temu istorije astronomije. Ali, pisac koristi priliku da se seti svog dotadašnjeg života, od rodne kuće u Dalju, kraj Osijeka, preko školovanja, prvih uspeha i nedaća na profesionalnom planu do rada na svojim osnovnim naučnim tezama, ne zaboravljajući da nadahnuto opiše putovanja po Nemačkoj, Mađarskoj, Carigradu, povratak u opusteli i oronuli rodni dom ali i da se diskretno udvara dragoj mu dami koja je, očito, poprilično mlađa od njega. Kada se, pak, bavi naukom pisac koristi vrlo osoben pristup: putuje, sa prijateljicom, kako kaže naslov knjige, kroz vreme i prostor, sve do trena dešavanja koje će izmeniti nauku. Stoga namernici, u prikladnoj odeći, lutaju Vavilonom, kolevkom astronomije, starogrčkom Atinom, Aleksandrijom, Padovom, Dubrovnikom, Pragom, Engleskom, Nemačkom; skriveni od očiju starosedelaca oni uhode vavilonske sveštenike, Aristotela, Eratostena i ostale velike naučnike Aleksandrije, Kleopatru i Cezara, Galileja, Tiho Brahea, Keplera, Njutna, a 'uživo' sreću i savremenike, piščeve prijatelje i saradnike, Vladimira Kepena (izdavača kapitalnog "Priručnika klimatologije") i Alfrede Vegenera (tvorca teorije o pomeranju kontinenata; poginuo je 1930.g. tokom naučno-istaživačke ekspedicije na Grenlandu), Leverjea (pronalazača Neptuna) i Flamariona (o kome pisac nema visoko mišljenje, posebno u svetlu incidenta koji se desio između njih; naime Milanković je dokazao da su neke Flamarionove teze pogrešne ali je popularni francuz glatko prešao preko toga, uz laki šarlatanski podsmeh na račun naučnika). Ponekad se u pismima opisuju i eksperimenti, skicira obrazac razmišljanja, prati put nekog starog spisa ili razvoj kakvog naučnog instumenta, baš kao što se opisuje arhitektura starih i novih gradova ili putovanja morima.\nIstorija naučnih ideja protkana je i osnovnim znanjima o našem Suncu i planetama, njihovim orbitama da bi, u centralnom delu knjige, bili izloženi Milankovićevi postulati o klimatskim promenama odnosno cikličnosti ledenih doba kroz istoriju i budućnost Zemlje. U završnim pismima, pisac opisuje nastanak Zemlje, faze kroz koje je prošla sve dok nije postala kolevka života (ne propuštajući da uporedi naučnu i religioznu verziju ovih došavanja) a zatim predočava i njenu budućnost prateći faze umiranja Sunca i planeta koje kruže oko njega. Konačno, sledi poziv prijateljici na putovanje vozom za saobraćaj sa Mesecom, potom su na redu posete Marsu i Veneri i, konačno, hadžiluk u vasionu, u zvezdana jata i rojeve sunaca. Kao što su znalački opisana davno prošla vremena i predstojeća putovanja na planete i kroz svemir uverljiva su tako da se pisac otkriva kao ubedljivi pisac naučne fantastike, što ovom delu daje značajno mesto i u ovdašnjoj istoriji ovog žanra.\nNajveći je neprijatelj knjiga kakva je i "Kroz vasionu i vekove" protek vremena. Nauka nastavlja da otkriva nove činjenice i postavlja nove hipoteze, ranija znanja se menjaju, dopunjuju a teorije napuštaju; shodno tome i knjige zastarevaju i padaju u zaborav. Milanovićevo delo, pak, i posle više od 70 godina od nastanka ostaje dobrim delom 'upotrebljivo'. Istorijski segmenti, naravno, ostaju neprikosnoveni. Isti je slučaj sa njegovim učenjem o cikličnim promenama osunčanosti Zemlje i globalnim promenama klime koje su posledica ovih pravilnosti. Klimatske promene na planetama našeg sunčevog sistema koje je Milanković proračunavao trpe manje ili veće korekcije zbog mnogo preciznijih podataka o planetama koje su doneli osmatranja usavršenijim teleskopima odnosno Hablovim orbitalnim teleskopom te podataka koje su poslale brojne svemirske sonde; sletanje ljudi na Mesec i sondi na Mars takođe su izmenila sliku o ovim planetama. Zapazimo da je Milanković izvršio dopunu svoje knjige pošto je, u međuvremenu, otkriven Pluton (prvo izdanje iz 1928.g. ne pominje 'Pluto' jer je ovaj otkriven 1930.g.) Ipak, "Kroz vasionu i vekove" i dalje je vrlo dobar (možda i najbolji ovdašnji) uvod u svetove astronomije, pisan nadahnuto i poletno, bez mistifikacija te će, stoga, sigurno i nadalje imati zahvalne čitaoce i poštovaoce.


Foto: Ustupljena fotografija | Black Friday na ITAcademy i BusinessAcademy: dva programa po cijeni jednog\nPR 26.11.2021 08:00\nAko jeste, sigurno ste se našli u dilemi "šta bi bilo bolje da naučim". Da li da učim nešto o dizajnu ili da se okrenem programiranju? Da li da se opredijelim za PR ili za marketing? Šta bi bilo unosnije za mene: SEO ili PPC oglašavanje?\nSvi zainteresovani koji se od 26. do 28. novembra prijave za jednogodišnje školovanje na nekoj od ove dvije ustanove, pored izabranog programa, moći će naredne godine da pohađaju još jedan program po izboru u okviru te ustanove, i to potpuno besplatno. Dakle, dobićete dva programa - od kojih ćete platiti samo jedan, i to po sniženoj cijeni jesenjeg upisnog roka.\nDok mnogi, uprkos svakodnevnom radu, sebi ne mogu da priušte više od pukih osnova, oni koji su prepoznali isplativost savremenih IT, biznis i internet vještina nemaju problema sa zaradom. Tako, prosječna plata programera u Bosni i Hercegovini dostiže 3.000 KM, a približne prihode ostvaruju i preduzetnici, SEO stručnjaci i PR menadžeri.\nZahvaljujući najsavremenijim programima, usklađenim sa potrebama tržišta i svjetskim standardima, kvalitetu predavačkog kadra, primjeni najnovije tehnologije i softvera u nastavi, kao i jedinstvenoj metodologiji za brzo sticanje najviše stručnosti - "Arhitektura saznanja", obje ove ustanove ovlaštene su od strane Cambridge odjeljenja za međunarodne ispite, kao i vodećih kompanija i organizacija u sferi IT-ja i biznisa, kao što su Microsoft, Zend Technologies, Adobe, CompTIA, Oracle, Cisco, Autodesk, MikroTik, Unity, ISTQB, Python Institute, Linux Professional Institute, International Qualifications Network, Chartered Management Institute, The Institute of Commercial Management i drugi.\nITAcademy BusinessAcademy Crni petak Black Friday


Kategorija firme: Firme za prevoz i selidbe robe Granične usluge , Paketiranje , Vazdušni prevoz tereta , Usluge prevoza i selidbe ...\nKategorija firme: Trgovinska firma / Proizvođač Transport građevinskih materijala , Transport kamionom sa platformom , Kamioni za međunarodni prevoz , Špediterske usluge ...\nKategorija firme: Transportna / Špediterska firma / Logistička firma Prevoz kontejnerom , Kurirske usluge , Transport poljoprivrednih proizvoda , Prevoz tekstila ...\ntransport express vardon , ID 460785\n. Mr. vardon - emplroyeuri ,\nDirektni telefon: +33-0689809081-7176****\nFR - Francuska, , Auzon\nKategorija firme: Firme za prevoz i selidbe robe Transport kamionom sa platformom , Špediterske usluge , Skladištenje , Prevoz nepunih tereta ...\ntransport vardon express , ID 673864\n. Mr. vardon farid - chef ,\nDirektni telefon: +33-0471761572-047176****\nKljučne reči: transport i logistikа -, transport i logistikа - Francuska, transportne firme Evropska Unija ( EU ), transportne firme Zapadna Evropa, transportne firme Evropa, Prevoz sa kamionom kiperom -, Vazdušni prevoz tereta -, Brodski transport kontejnera -, Paketiranje -, Kamioni za međunarodni prevoz -, Granične usluge -, Zbirni prevoz -, Usluge prevoza i selidbe -, Prevoz nepunih tereta -, Prevoz kompletnih utovara -, Prevoz kompletnih utovara - Francuska, Brodski transport kontejnera - Francuska, Paketiranje - Francuska, Prevoz sa kamionom kiperom - Francuska, Usluge prevoza i selidbe - Francuska, Vazdušni prevoz tereta - Francuska, Granične usluge - Francuska, Zbirni prevoz - Francuska, Kamioni za međunarodni prevoz - Francuska, Prevoz nepunih tereta - Francuska, Kamioni za međunarodni prevoz -, Usluge prevoza i selidbe -, Brodski transport kontejnera -, Granične usluge -, Zbirni prevoz -, Paketiranje -, Vazdušni prevoz tereta -, Prevoz kompletnih utovara -, Kamioni za međunarodni prevoz - Nemačka, Usluge prevoza i selidbe - Nemačka, Brodski transport kontejnera - Nemačka, Granične usluge - Nemačka, Zbirni prevoz - Nemačka, Paketiranje - Nemačka, Vazdušni prevoz tereta - Nemačka, Prevoz kompletnih utovara - Nemačka, Kamioni za međunarodni prevoz - Italija, Usluge prevoza i selidbe - Italija, Brodski transport kontejnera - Italija, Granične usluge - Italija, Zbirni prevoz - Italija, Paketiranje - Italija, Vazdušni prevoz tereta - Italija, Prevoz kompletnih utovara - Italija\nPonude prevoza - Les VastresPonude prevoza - Saint-Pal-de-MonsPonude prevoza - DunieresPonude prevoza - RiotordPonude prevoza - ChaspuzacPonude prevoza - MontregardPonude prevoza - La Chapelle-d'AurecPonude prevoza - Arsac-en-VelayPonude prevoza - ChanaleillesPonude prevoza - La Seauve-sur-SemenePonude prevoza - Ponude prevoza - FrancuskaPonude prevoza - ItalijaPonude prevoza - NemačkaPonude prevoza - RusijaPonude prevoza - TurskaPonude prevoza - FrancuskaPonude prevoza -


Dodik: Lajčak nema ovlaštenja da sankcioniše RS - Klix.ba\nDodik: Lajčak nema ovlaštenja da sankcioniše RS\n4.9.2007. u 14:37\nPredsjednik Vlade RS-a i SNSD-a Milorad Dodik izjavio je danas da visoki predstavnik u BiH nema nadležnost da sankcionira bilo koga zbog problema u reformi policije koja je evropsko pitanje, te naglasio da bi bilo kakva vrsta sankcija prema RS-u bila nestimulativna.\n"Mislim da je to jasno i Miroslavu Lajčaku", kazao je Dodik na pres-konferenciji u Banjoj Luci potvrdivši da je sa Lajčakom razgovarao o mogućim sankcijama zbog zastoja kada je u pitanju reforma policije, a uoči puta visokog predstavnika u Brisel.\n"Mislim da se sve odnosi na to da će neku vrstu vrstu sankcija prema RS-u poduzeti neko. Nemam pojma kakve će one biti, ali mislim da sve što bi moglo da se desi ne može da bude stimulativno da napustimo svoju poziciju oko policije RS-a", kazao je entitetski premijer.\nPonovio je i da će RS odbiti bilo kakvo nametanje rješenja, ukoliko ga bude, po pitanju reforme policije.\nIstaknuo je i da je jučer upoznao visokog predstavnika u BiH Miroslava Lajčaka sa stavom RS-a da je njegov predloženi dokument o reformi policije neprihvatljiv i da niko u RS-u neće prihvatiti nijedno rješenje koje u sebi ne sadrži jasno pozicioniranu strukturu koja se zova policija RS-a i djeluje na prostoru tog entiteta sa svim ovlaštenjima.\nPrecizirao je da je Lajčakov prijedlog reforme policije neprihvatljiv "ukoliko se nudi po sistemu uzmi ili ostavi", ali i dodao da se može dogovarati ukoliko će se se prihvatiti stav da ostaje policija RS-a.\nDodik je naglasio da svaki dokument koji uvažava takav stav RS-a, te ustavni poredak BiH, može da posluži kao osnova za dalje razgovore, te da je to naglasio i Lajčaku.\nPoručio je da je iluzorno sazivati sastanke sa predstavnicima političkih stranaka ukoliko se ne uvažava stav da mora postojati policija RS-a.\nKineski vojnici špijunirali informatički sistem Pentagona\n04.09.2007. u 14:40\nTuzla: Jučer započela akcija "Školski policajac"\n04.09.2007. u 14:30


Kurti: Pripremamo tužbu za genocid protiv Srbije | Info-ks.net\n08.05.2021 u 11:14\nUsvojen program 2021-2025 Kurti: Pripremamo tužbu za genocid protiv Srbije\nPremijer Kosova Aljbin (Albin) Kurti izjavio je u petak da će njegova Vlada pripremiti tužbu protiv Srbije za genocid.\n"Pripremićemo tužbu za genocid protiv Srbije na Međunarodnom sudu pravde", rekao je Kurti.\nKosovski premijer je na sastanku Vlade, na kome je usvojen program 2021-2025, rekao i da će sa Srbijom voditi dijalog kao ravnopravna strana, zasnovan na jasnim principima a koji će se na kraju završiti međusobnim priznanjem.\nKurti je rekao da program predstavlja viziju njegove vlade u naredne četiri godine i dodao da će on biti revidiran na početku svake finansijske godine.\n"Do kraja mandata završićemo reformu javne uprave. Sprovešćemo diverzifikaciju energetskih resursa, strateške imovine, dok ćemo Trepču učiniti profitabilnim preduzećem. Daćemo prioritet zaštiti prirodnih resursa, životne sredine i energetskoj efikasnosti“, rekao je Kurti na sastanku Vlade.\nObećao je da će se baviti otpadnim vodama i da će omogućiti finalizaciju glavnih infrastrukturnih projekata.\nPored ostalog, rekao je da će se posvetiti razvoju ekonomije, te da će obezbediti više radnih mesta.\nVlada na čelu sa Aljbinom Kurtijem je izabrana u martu nakon februarskih parlamentarnih izbora na kojima je njegova stranka, Pokret Samoopredeljenje, osvojila ubedljivu pobedu i dobila 58 od 120 mandata u Skupštini.\nVladu je formirao sa poslanicima iz manjinskih nesrpskih zajednica, a sve albanske partije su nakon izbora u opoziciji.\nAlbin KurtiVlada Kosovatužba za genocid


Pokušaj iseljenja još jedne porodice | N1 Srbija\nIseljenje porodice Kocić - vratili dug, ali stan već prodat\n07.11.2017. |19.33 |\nJoš jedan u nizu slučajeva prinudnog iseljenja. Ovoga puta na beogradskoj opštini Vračar. Na tapetu izvršitelja našla se porodica Kocić, koja tvrdi da je dug vratila, ali da je Privredni sud u Beogradu i pored toga prodao njihov stan. Oko šest sati trajao je pokušaj iseljenja, ali su Kocići ipak ostali u stanu.\nBravu su promenili izvršitelji. Pa na pragu Jasna Kocić moli da je puste u stan u kojem živi godinama.\nPred zgradom i u holu grupica ljudi pokušava da spreči prinudno iseljenje porodice Kocić, koje je u toku 16. put.\n"Ne znam šta da kažem uopšte. Jedna situacija grozna, grozna, grozna", kaže Jasna Kocić.\nDo iseljenja je naime došlo zbog duga od 15 hiljada evra. Porodica Kocić je podigla kredit i dug vratila, ali je - tvrdi njihov advokat - Privredni sud u Beogradu uprkos tome prodao stan. Tako da su Kocići sada formalno i bez stana i u kreditu zbog vraćenog duga.\n"Pa ja mislim da je ovo urušenje države same od sebe. Ovo je nedostatak pravne države. Dakle, ovo je urušenje pravne države čak i one iluzije da smo imali bilo šta od te pravne države", advokat porodice Kocić Milan Bosika.\nPolicija se povukla, porodica Kocić ostala u stanu\nPokušaj iseljenja trajao je šest sati. Jasna je uspela da uđe u stan sa lekarima koji su došli da pomognu suprugu Predragu Kociću. Izvršitelji, policija, ali i obezbeđenje čoveka koji je kupio stan su ipak odustali i otišli.\n"Ali opet za 15 dana ovo isto može da bude. I dokle više - sve smo uradili što je trebalo. Pa čak i da ima nešto, pa platićemo ljudi nemamo gde da idemo, razumete ovo je naš stan", kaže Jasna Kocić.\nVeć tokom večeri, kada su mediji i građani otišli na vrata porodice Kocić pokucao je advokat novog vlasnika sa obezbeđenjem. Ovog puta nisu ušli u stan.\niseljenje prinudno iseljenje vračar Sudski izvršitelj porodica kocić\nnečiji bi trebali da krckaju porodičnu penziju\nUvek mi je zanimljivo čitati ovakve vesti jer može samo da se čuje jedna strana. Nikada ne čujemo drugu stranu koja je možda platila taj stan 15000 i šta sa njihovim pravom? Kreiramo državu u kojoj pojedinci koji nemaju 15000 imaju uvek veću podršku javnosti nego oni koji imaju 15000, kao da je to neka lova, i uvek su prikazani kao neki totalni negativci. Volim detaljno novinarstvo, koje pokazuje sve strane i omogućava pojedincu da stvori svoju sliku, a ne da članak odluči za mene na čijoj strani treba da budem.\nProvidna botovsks zamena teza.Druga strana je ŠIBICARSKA DRŽAVA, a ne isti ovakvi prevareni nesrećnici koji bi samo svoj krov nad glavom.


Stanivuković ponudio Šukalu bijeli hljeb – Fokus.ba\nStanivuković ponudio Šukalu bijeli hljeb\nNovoizabrani narodni poslanik u NSRS Draško Stanivuković (PDP) dao je danas bivšem narodnom poslanika Adamu Šukalu (PDP) hljeb, koji je simbolično značio da Šukalo ima pravo da iskoristi ovu privilegiju.\n– Drašku ostavljam da se bori za ukidanje bijelog hljeba. Ja sam ponosan što ovakvo ljudi ulaze u NSRS i znam da će se dosljedno boriti – rekao je Šukalo, koji se odrekao bijelog hljeba jer se za to ranije i zalagao, piše Srpskainfo.\n#Adam Šukalo#bijeli hljeb#izdvojeno#nsrs#Draško Stanivuković


Put prema vidljivosti i prihvaćanju | kulturpunkt\nPut prema vidljivosti i prihvaćanju\nUmjetnik Silvio Vujičić i teoretičar Tomislav Čop razgovaraju o tome zašto kultura treba zauzeti stav prema zagovaranju jednakopravnih i jednakovrijednih pozicija različitih identiteta.\n15.02.2018\t, Zagreb - Galerija Prozori (Knjižnica S.S. Kranjčevića)\nUmjetnik Silvio Vujičić i teoretičar Tomislav Čop 15. veljače u 19 sati u Galeriji Prozori, u sklopu Razgovora u Prozorima, govorit će o tome zašto je nužno da kultura, ne samo nezavisna nego napose institucionalna, zauzme stav prema zagovaranju jednakopravnih i jednakovrijednih pozicija različitih identiteta, s naglaskom na LGBTIQ osobe, kao put prema njihovoj vidljivosti i prihvaćanju u javnom prostoru.\nU sklopu razgovora, Silvio Vujičić predstavit će recentni rad Flowerworks nastao za Galeriju Prozori te prijašnje radove povezane s tematikom LGBTIQ identiteta, kao mogućnosti korištenja subverzivnog i emancipatorskog potencijala suvremene umjetnosti. Kako je izložba Flowerworks završni dio projekta Nesigurne intervencije: LGBTIQ korisnici u narodnim knjižnicama, pokušaja uvođenja i promišljanja tematike položaja, vidljivosti i zastupljenosti LGBTIQ osoba u fondovima i programima narodnih knjižnica, kroz razgovor će se reaktualizirati zanemaren kritički i aktivistički potencijal narodnih knjižnica kao javnih ustanova u kulturi.\nPritom, razgovor će obuhvatiti pitanja zastupljenosti LGTIQ osoba kao djelatnicka/ca u kulturnim institucijama; na koji način i u kolikom broju kulturne institucije brinu o problemima diskriminacije, obespravljenja i nasilja nad dijelom svojih građanki i građana; koji su mogući modeli uspješnije implementacije i djelovanja u smjeru rješavanja ovih problema, s idejom artikuliranja problema i pitanja vidljivosti, zastupljenosti i prihvaćenosti LGBTIQ osoba u javnom prostoru, diskursu i djelatnosti institucija Republike Hrvatske, napose u domeni kulture.\nrazgovori u prozorima


Bez utvrđenog identiteta ne mogu se protjerati migranti iz BiH\n11:10 U Srpskoj 19 preminulih i 366 novooboljelih\n11:05 Rode često svraćale u “kovid” odjeljenja\n10:55 Zabranjen rad Vaterpolo saveza Republike Srpske\n21. Nov 2020 818\nIz Službe za poslove sa strancima (SPS) su rekli su da provode pojačane aktivnosti na deportovanju migranata u njihove matične zemlje ili u one iz kojih su došli u BiH u skladu sa sporazumom o readmisiji. Shodno tome, iz BiH je u ovoj godini protjerano 530 migranata.\nDalje su naveli da je u imigracioni centar na području BiH smješteno 430 migranata koji su ostvarili ukupno 16.428 korisničkih dana. Osim toga, iz Službe za poslove sa strancima su dodali da provode potrebne mjere i aktivnosti nad migrantima koji su počinili krivična djela.\nTo podrazumijeva donošenje rješenja o protjerivanju i stavljanjem pod nadzor u imigracioni centar ili jedan od prihvatnih centara\n"Kao uslov za izvršenje rješenja o protjerivanju i deportaciju migranta u matičnu zemlju je utvrđivanje njegovog stvarnog identiteta. U 99 odsto slučajeva migranti nemaju dokumente na osnovu kojih bi se utvrdio njihov identitet te prilikom registracije daju lažne podatke (ime, prezime, datum rođenja, državljanstvo) što dodatno otežava cjelokupan postupak. Dodatni problem je nesaradnja zemalja porijekla u postupku utvrđivanja identiteta. Dakle bez utvrđenog identiteta, migranti, stranci se ne mogu udaljiti iz BiH", pojasnili su iz Službe za poslove sa strancima (SPS) za Klix.\nU proteklom periodu, Služba za poslove sa strancima je uputila preko 1.100 zahtjeva za utvrđivanje identiteta stranaca ambasadama zemalja porijekla, te još 3.000 urgencija zbog neodgovorenih zahtjeva za provjerom identiteta. Kako su naveli, navedeni podaci jasno upućuju da je postupak utvrđivanja identiteta izuzetno složen i dugotrajan.\n"Od početka 2020. godine registrovali smo 15.239 migranta i izdali 1.071 rješenje o protjerivanju. Imigracioni centar ima 100 mjesta te je u proteklom periodu ozbiljno devastiran zbog čega su mu kapaciteti dodatno smanjeni. Shodno tome, evidentno je da se u njega ne mogu smjestiti sve osobe kojima je izdato rješenje o protjerivanju. U imigracioni centar se smještaju oni koji mogu predstavljati prijetnju po sigurnost BiH, počinioci tezih krivičnih djela te osobe za koje su se stekli uslovi za udaljenje iz BiH", dodali su iz SPS.\nIz SPS su se osvrnuli i na migranta iz Maroka, za kojeg se utvrdilo da nije osumnjičen za ubistvo u Otesu, ali je uslovno osuđen na četiri mjeseca zatvora zbog posjedovanja i omogućavanje uživanja opojnih droga.\nKako su naveli, SPS je prošle godine registrovala i biometrijski obradila navedenog migranta, privela ga i izrekla mu mjeru protjerivanja.\n"Kako imenovani nema utvrđen identitet, nije se mogla izvršiti mjera protjerivanja te je stavljen pod blažu mjeru nadzora u PPC Ušivak, otvorenog tipa. BiH nema zaključen sporazum o readmisiji sa državom Maroko, najbliža ambasada Maroka se nalazi u Zagrebu, koja priznaje daktiloskopske uzorke samo na obrascima države Maroko, što proces identifikacije čini dodatno otežanim i složenim. Napominjemo i to da Služba daje značajan doprinos u rasvjetljavanju krivičnih djela za koje se osnovano sumnja da su počinioci migranti", poručili su iz SPS.\nTagovi: migranti stranci deportacija\nKuća Lijevča i Potkozarja otvara vrata srbačkim proizvođačima hrane\nSrpska dobila arbitražni spor od 50 miliona maraka\nSjećanje na jednog od najvećih heroja Srpske: 26 godina od pogibije pilota Bore Novića, donosimo detalje njegovog pada\nPripremni radovi za izgradnju dobojske Bolnice\nOd ponedjeljka nastava u školama, ali ne u svim


Rusija gradi nukearku u Velikoj Britaniji\nMOSKVA - Ruska državna korporacija u sektoru atomske energije "Rosatom" saopštila je danas da je spremna da zameni nemačke kompanije E.ON i RWE pošto su se ta dva energetska džina povukla iz zajedničkog preduzeća za izgradnju nuklearnih elektrana u Velikoj Britaniji. "''Rosatom'' je spreman da pruži apsolutno uverenje da će nuklearne elektrane koje izgradi u Velikoj Britaniji zadovoljavati sve zahteve Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) o bezbednosti i druge standarde, izjavio je portparol kompanije za rusku agenciju RIA Novosti.\nNajuspješnija Rafinerija ulja Modriča\nBANJALUKA - Rafinerija ulja Modriča najuspješnije je privredno društvo u Republici Srpskoj za 2011. godinu u izboru koji je deveti put organizovala Privredna komora Republike Srpske. Rafinerija je proglašena i najboljom u kategoriji za najuspješnije veliko privredno društvo, dok su na drugom mjestu kompanije "Marbo" Laktaši i "Hemofarm" Banjaluka. Direktor modričke Rafinerije Pero Dugić rekao je da je ova kompanija u prošloj godini znala da iskoristi prednosti "Nestro grupacije" i da je 50 odsto ostvarene proizvodnje izvezla, pri čemu se otvorila prema novim tržištima.\nGorivo u Srbiji skupo kao i drugde\nBEOGRAD -- Cene naftnih derivata u Srbiji su na nivou proseka u regionu i te cene se u zemljama okruženja menjaju otprilike istim tempom. Sekretar Udruženja naftnih kompanija Srbije (UNKS) Tomislav Mićović kaže da to dokazuje da su kretanja cena naftnih derivata posledica uticaja promena cena nafte na svetskom tržištu, na šta nijedna od zemalja regiona ne može da utiče.Razlike u cenama goriva u regionu su male i skoro svakodnevno se menjaju, a mali je i opseg između najviše i najniže prosečne cene naftnih derivata u regionu, kazao je Mićović.\nBez gradnje nuklearnih elektrana\nBERLIN, 29. MARTA (SRNA) - Dvije najveće elektrokompanije u Njemačkoj - "Eon" i "Enpauer" otkazale su planove za gradnju dvije nuklearne elektrane u Velikoj Britaniji, navodeći da će finansijski bolje proći investiranjem u projekte, poput proizvodnje energije pomoću vjetra. Kompanije, koje su dio britanskog ogranka "RVE grup", navode da će prodati zajednički projekat "Horajzon nuklear pauer" za koju su 2009. godine kupljene lokacije za nova postrojenja u Engsliju i nedaleko od Bristola.\nNjemačka čuva rezerve nafte\nBERLIN - Vlada Njemačke, uprkos visokim cijenama benzina, ne želi da naftu iz strateških rezervi pusti u potrošnju, kao što su najavile SAD i Francuska. "Rezevre nafte ni u kojem slučaju nisu instrument za stabilizaciju cijena", saopštio je ministar privrede Filip Rezler. Ministar je dodao da nacionalne rezerve nafte mogu da budu puštene u potrošnju "samo u slučaju istinske, fizičke nestašice" i ukazao da ništa drugo ne dopuštaju ni njemački zakoni.


RS i Srbija preuzele teslićku firmu za proizvodnju naoružanja i vojne opreme | Teslić Online\nTESLIĆ – Vlada Republike Srpske donijela je Odluku o davanju saglasnosti privrednom društvu „Zrak-DKS” d.o.o. Teslić za obavljanje proizvodnje i remonta naoružanja i vojne opreme.\nVlasnici ovog novoosnovanog preduzeća su država Srbija s 51 odsto i Republika Srpska sa 49 odsto kapitala.\nNa osnovu Rješenja Okružnog privrednog suda u Doboju potvrđen je plan reorganizacije stečajnog dužnika „Zrak” a.d. Teslić i utvrđeni osnivači, prenos cjelokupne imovine stečajnog dužnika na novoosnovano društvo, kao i prenos svih obaveza po osnovu važećih ugovora za isporuku roba i usluga po pribavljanju potrebnih dozvola i saglasnosti, navode iz Vlade RS.\nPlanom reorganizacije „Zraka“ predviđeno je da firma „Direkcija KS“ iz Beograda, koja je u stopostotnom državnom vlasništvu, uloži oko milion KM čime postaje vlasnik 51 odsto novooformiranog preduzeća, dok će fondovi u RS i Poreska uprava svoja potraživanja od „Zraka“ pretvoriti u kapital tako da će RS imati 49 odsto vlasništva.\nPrivredno društvo „Zrak – DKS” d.o.o. Teslić nastavlja djelatnost privrednog društva „Zrak” a.d. Teslić i baviće se proizvodnjom i prometom naoružanja i vojne oprema, najvećim dijelom za ino-kupce, naveli su u Vladi RS, koja je na posljednjoj sjednici dala saglasnost privrednom društvu „Zrak-DKS” d.o.o. Teslić za obavljanje proizvodnje i remonta naoružanja i vojne opreme.\nTakođe, iz Vlade RS tvrde da ovo novoosnovano preduzeće planira i širenje palete proizvoda, kao i zapošljavanje oko trideset radnika. U nekada uspješnom „Zraku” iz Teslića otvoren je stečaj u novembru 2013. godine, kada su blokirani računi preduzeća zbog dugova, a radnicima nije bilo isplaćeno 17 plata.\nPrevious: Danas su Časne verige: Ako ne obeležite ovaj praznik kako treba, pratiće vas nesreća\nNext: Први православни цртани филм за децу о Светом Сави


Štrajkači: Neće doći do deblokade Autobuske stanice u Zenici\nNi u kojem slučaju neće doći do deblokade autobuske stanice u Zenici, kaže Huso Sarvan, predsjednik Sindikata radnika Zenicatransa, nakon što je gradonačelnik Zenice Fuad Kasumović u ponedjeljak najavio da će deblokada početi jutros, 14. januara, u osam sati ujutro.\nRadnici Zenicatransa dobili su u ponedjeljak poslijepodne obavijest o deblokadi i oko 80 posto uposlenih okupilo se jutros u holu autobuske stanice. Poručuju kako neće dopustiti da ih se otjera.\nHuso Sarvan, predsjednik Sindikata radnika Zenicatransa kaže za Radio Slobodna Evropa kako je gradonačelnik najavio nasilnu deblokadu stanice.\n"Pošto je Kasumović iscrpio svaku mogućnost, od pritisaka do najava da će nasilno deblokirati stanicu, jučer je poslao dopis Ministarstvu unutrašnjih poslova. Mi smo u kontaktu sa policijom, oni kažu da nisu nadležni da rade deblokadu, jer mi ne remetimo javni red i mir“, objašnjava Huso Sarvan.\nPotom je, kako navodi Sarvan rečeno da će gradonačelnik poslati pripadnike zaštitarske agencije da deblokira stanicu, ali kaže da ni njih nema na stanici.\nKljučna sjednica 16. januara\nSarvan navodi kako je ključna naredna sjednica Gradskog vijeća Zenice koja će biti održana 16. januara kada bi trebali biti usvojeni amandmani na prijedlog Budžeta 2020. godine za Grad Zenicu, kojim bi se pomoglo ovom preduzeću.\n"Do četvrtka ostajemo ovdje, a dobro građana ćemo štititi našim tijelima. Ukoliko bude ishod usvajanje budžeta i uvrštavanje Zenicatransa, mi počinjemo raditi u petak. Ako Kasumović bude opstruirao tu odluku, mi ćemo blokirati zgradu općine", kaže Sarvan.\nZbog štrajka radnika "Zenicatransa", od 31. decembra 2019. bez javnog gradskog prevoza su građani Zenice.\nNekoliko radnika je 7. januara počelo štrajk glađu, ali su 11 januara prekinuli takav vid protesta.\nRadnici Javnog komunalnog preduzeća "Zenicatrans-prevoz putnika" su prevozili putnike na 45 gradskih i prigradskih linija u Zenici.\nNa sjednici koja je održana u septembru 2019., Gradsko vijeće Zenice donijelo je zaključak da se, preduzeću "Zenicatrans", četiri mjeseca iz rebalansiranog budžeta Grada da po 150.000 KM (75.000 eura), te jednokratno 400.000 KM (200.000 eura), ali Gradska uprava nije izradila rebalans budžeta za 2019. godinu.\nDio radnika Zenicatransa počeo štrajk glađu\nRadnici traže sistemsko rješenje\nBudžet Grada za 2020. godinu također nije usvojen jer ga je iz rasprave povukao gradonačelnik Zenice Fuad Kasumović, nezadovoljan amandmanima koje su uložili neki vijećnici, među kojima je 2,5 miliona KM (1,25 miliona eura) za pomoć toj gradskoj firmi.\nKantonalni poreski ured Zenica blokirao je krajem decembra račun "Zenicatransa" na iznos od 225 hiljada maraka (112.5 hiljada eura).\nSedmog januara račun firme je deblokiran, čime su stvoreni uvjeti za nabavku goriva i ponovnu uspostavu nekih gradskih i prigradskih linija. Radnici na takvo rješenje nisu pristali i nisu obustavili štrajk, jer, kako kažu, traže sistemsko rješenje za spas preduzeća.\nGradska uprava je u četvrtak, 9. januara, donijela hitnu mjeru, prema kojoj će usluge javnog prevoza od danas, 10. januara, obavljati kompanije "Prevoz putnika" Zavidovići i "Babić Biss-tours" Zenica.


RUSIJA POZDRAVILA IZJAVU KRIVOKAPIĆA: Prva reakcija iz Kremlja, Crna Gora je pretrpela velike gubitke od sankcija | Novosti.RS\nRanije je lider najveće opozicione koalicije „Za budućnost Crne Gore“ Zdravko Krivokapić rekao da je greška to što je Crna Gora podržala antiruske sankcije. Cekov je tu izjavu nazvao „tačnom i zvučnom“.\n- U interesu je Crne Gore da ojača veze sa Rusijom. Ona je zaista pretrpela veoma velike gubitke od sankcija... Nadam se da će se nakon izbora situacija promeniti, da će se Crna Gora ponovo vratiti prijateljskim odnosima sa Rusijom - rekao je ruski parlamentarac.\nParlamentarni izbori održani su u Crnoj Gori 30. avgusta. Opozicija je prvi put posle 30 godina dobila više glasova od vladajuće Demokratske partije socijalista (DPS) predsednika Mila Đukanovića. Opoziciona koalicija će dobiti 41 mesto u Skupštini, što će joj omogućiti da formira novu vladu te zemlje.\nCrna Gora litije u Crnoj Gori Rusija SPC u Crnoj Gori parlamentarni izbori u Crnoj Gori sankcije Rusiji Sergej Cekov


W H G 5 NR3\nF Y HY3 WAQ\nA 8 1 F P TRK\nDefinisane su dve kategorije potrošača, preduzeća koja potražuju industrijsko tehničko drvo (trupce za rezanje i trupce za ljušteni furnir) i preduzeća koja potražuju prostorno – ogrevno drvo. Sistem bodovanja, kao i kriterijumi i indikatori su veoma slični za obe kategorije, ali postoje i manje razlike, koje će biti obrazložene u nastavku. Kako smo već pomenuli, zbog nedostatka prostora, ovde će pažnja biti posvećena samo kriterijumima, a indikatori se nalaze u Izveštaju koji je predat Upravi za šume.\n1. Kriterijumi za raspodelu tehničkog drveta\nPod pojmom industrijskog tehničkog drveta podrazumevamo trupce svih klasa kvaliteta i svih vrsta drveta, izuzev trupaca F klase tvrdih lišćara. Budući da za njih za sada ne postoji ozbiljan kupac koji bi ih u Srbiji preradio u sečeni (plemeniti) furnir, predlažemo da se ovi trupci obavezno usmeravaju na licitacije, gde bi se omogućilo i učešće stranih kompanija i na taj način na najbolji način valorizovala velika vrednost ovakve sirovine. Ovaj predlog svakako može da bude predmet dalje diskusije i nadogradnje.\nPrethodni, obavezni kriterijum, bio bi da kupac mora imati instalisane sopstvene drvo-prerađivačke kapacitete ili kapacitete u višegodišnjem zakupu. Ovde se misli na posedovanje sopstvenih, ili višegodišnji zakup, kapaciteta za primarnu preradu drveta (pilane i/ili pogoni za izradu ljuštenog furnira). Ovaj kriterijum se ne boduje nego se dokazuje, i smatramo da on treba biti opšti uslov za sve one koji konkurišu i učestvuju u ovom sistemu raspodele tehničkog drveta. Svesni smo da to može na prvi pogled smetati npr. preduzećima koja u svom sastavu nemaju pilanska postrojenja, a bave se finalizacijom rezane građe, a koja su do sada mogla kupovati trupce, davati ih nekoj pilani na uslužno prorezivanje, nekad i na sušenje, pa potom obavljati finalizaciju građe. Smatramo, naime, da je u ovoj fazi bolje to ne dozvoliti, a takvim preduzećima na indirektan način obezbediti potrebnu količinu građe, nego time stvoriti prostor za zloupotrebu. Takođe, kada se uspostavi novi sistem raspodele, otpašće sami po sebi i razlozi zbog kojih takva preduzeća sada ovako postupaju. Uz to, ovaj opšti uslov može smetati i malim preduzetnicima koji se bave poslovima seče, izrade i privlačenja šumskih sortimenata, koji konkurišu na javnim pozivima kada se prodaje drvo na panju ili pored panja, i kada se oni nadalje pojavljuju i kao trgovci i preprodavci drveta. Tipičan primer za ovu situaciju je područje NP Đerdap gde NP ne poseduje sopstvenu operativu za izradu šumskih sortimenata, a u okruženju ne postoje značajni drvoprerađivački kapaciteti koji bi taj nedostatak kompenzovali. Uz ovo, postoji i veliki deficit stanovništva u tim krajevima, pogotovo radno sposobnog. U ovim slučajevima se sugeriše zajedničko konkurisanje drvoprerađivača koji poseduju sopstvene kapacitete, iz bilo kog dela Srbije da su, sa ovim malim preduzetnicima koji bi im tada bili podizvođači. U protivnom, ukoliko se i ovi preduzetnici uključe u predloženi sistem raspodele tehničkog drveta, napraviće se prevelika zbrka koja samo može povećati broj problema i korupciju. Malim preduzetnicima se zato, videćemo posle, dozvoljava konkurisanje za prostorno drvo.\nNa konkurs se mogu prijaviti i ostala pravna lica, koja ne poseduju proizvodne pogone za primarnu preradu drveta, ali ona mogu konkurisati samo za eventualni višak sirovine.\nUz dokaz o ispunjenju ovog opšteg uslova, prilikom konkurisanja potrebno je navesti i traženu godišnju količinu i kvalitet trupaca, kapacitet pogona za preradu i interne normative za izradu pojedinih proizvoda. Ukoliko su sumnjivi, isti će biti kontrolisani preko priložene tabele sa procentima iskorišćenja ili, putem direktnog snimanja stvarnog kapaciteta prerađivačkog pogona.\nOstali predloženi kriterijumi za raspodelu tehničkog drveta se boduju, i njih ukupno ima 7:\n1. Nivo finalizacije drveta (60 bodova);\n2. Broj zaposlenih proizvodnih radnika (10 bodova);\n3. Poštovanje prethodno ugovorenih obaveza (5 bodova);\n4. Učešće izvoza u ukupnom prihodu (5 bodova);\n5. Geografska pripadnost i stepen razvijenosti opštine\nu kojoj se nalazi proizvodni pogon (5 bodova);\n6. Dužina prethodne saradnje (5 bodova);\n7. Prosečna neto zarada u preduzeću (10 bodova)\n1. Nivo finalizacije drveta\nOvo je najvažniji kriterijum koji smo razmatrali i predložili smo da on od ukupno mogućih 100 bodova može da doprinese sa maksimalno 60 bodova. Predlažemo, naime, da se sva preduzeća tokom i nakon okončanja javnog poziva razvrstavaju u 3 grupe:\n– Prvu grupu bi činila sva ona preduzeća koja u svom sastavu imaju sve nivoe prerade drveta, od sirove rezane građe do gotovog, površinski obrađenog finalnog proizvoda. Preduzeća iz ove grupe bi bila izuzeta iz sistema raspodele sirovine i njima bi se apriorno i u potpunosti obezbedila sva potrebna količina sirovine koju finalizuju u samom preduzeću. Svakako da bi preduzeća iz ove grupe pri konkurisanju morala priložiti dokaze o potrebnoj godišnjoj količini ovakve sirovine. Dakle, ovu grupu bi činila sva ona preduzeća koja izrađuju finalne proizvode od drveta, od početka do kraja. Pošto takvih preduzeća u Srbiji nema mnogo, za njih će sigurno postojati dovoljna količina drveta o bilo kojoj vrsti drveta da se radi. Ukoliko takvo složeno preduzeće ima potrebu i za viškom sirovine iz koje ne izrađuju finalne proizvode nego poluproizvode ili proizvode primarne prerade, onda sa tom dodatnom potrebnom količinom ulazi u sistem raspodele kao i preduzeća iz sledeće dve grupe. Dakle, Grupa 1 se ne boduje nego dokazuje svoj status;\n– Drugu grupu bi činila sva ona preduzeća koja izrađuju poluproizvode, odnosno preduzeća koja u svom sastavu imaju pogone za primarnu preradu i pogone za delimičnu ili celokupnu mašinsku obradu prethodno osušenog drveta i/ili ljuštenog furnira. To su preduzeća koja npr. proizvode rendisanu građu; palete; klasični i finiširani parket; brodski pod; deking; lamperiju; ploče od masivnog drveta; šperploče; savijene elemente; frontove; tiplove; otpreske; latofleks letvice; gajbice za ambalažu; CLT; lamelirano lepljeno drvo; ravne ili profilisane lajsne; ramove i korpuse od masivnog drveta; nefiniširani nameštaj i sl. Preduzeća iz ove grupe maksimalno mogu dobiti 60 bodova, i to 40 ili 50 bodova na stepen finalizacije i 10 bodova za slučaj da imaju dokumentovanu saradnju sa domaćim proizvođačima finalnih proizvoda;\n– Treću grupu čine preduzeća koja imaju samo pogone za primarnu preradu drveta i izrađuju proizvode poput sirove, parene, suve ili termotretirane rezane građe i/ili elemente (grube obratke) za nameštaj, sirovi i suvi ljušteni furnir i sl. Ona mogu maksimalno ostvariti 40 bodova, do 30 na stepen obrade plus 10 bodova za slučaj dokumentovane saradnje sa domaćim preduzećima, proizvođačima finalnih proizvoda ili 5 bodova za dokumentovanu saradnju sa domaćim preduzećima koja izrađuju poluproizvode.\nPreduzećima koja imaju proizvode u različitim grupama proizvoda, broj bodova se određuje ponderisanjem.\n2. Broj zaposlenih proizvodnih radnika\nBroj zaposlenih proizvodnih radnika kao kriterijum, prema našem predlogu, može maksimalno doneti 10 bodova. Ovde se isključivo misli na prijavljene proizvodne radnike koji učestvuju u procesu prerade drveta a ne u drugim proizvodnim odeljenjima ili službama proizvodnje, transportu i sl. Broj bodova po ovom kriterijumu se dobija na sledeći način: do 10 proizvodnih radnika 2 boda; 11 – 25 proizvodnih radnika 4 boda; 26 i više proizvodnih radnika 6 bodova; 51 i više proizvodnih radnik 8 bodova i više od 100 proizvodnih radnika 10 bodova.\n3. Poštovanje prethodno ugovorenih obaveza\nKriterijumu poštovanja prethodno ugovorenih obaveza smo dodelili 5 bodova, ali smatramo da on treba da bude obuhvaćen i opštim uslovima koji se propisuju pri raspisivanju javnog poziva. U opštim uslovima Poziva treba navesti da se mogu prijaviti samo ona preduzeća koja su izmirila svoje prethodne obaveze definisane ugovorom. Ovde se ne misli samo na finansijske obaveze već i na druge. Na primer, postoje situacije kada se prodavac dovodi u dodatni rizik time što kupac ne preuzima celokupnu ugovorenu količinu sirovine zbog raznih razloga. U slučaju da se radi o realnim i opravdanim razlozima (požar, poplava, zatvaranje granica zbog epidemija i sl.), kupci bi stekli pravo da ne budu isključeni iz tekućeg ciklusa konkurisanja za sirovinu. Predlažemo da se na javni poziv mogu prijaviti i ona preduzeća koja po prvi put konkurišu, ukoliko ispune druge kriterijume. U tom slučaju po ovom kriterijumu bi takva preduzeća dobila 0 bodova. To bi značilo da se ovakva preduzeća mogu prijavljivati i bez prethodnog učešća na licitacijama, što im se sada obično postavlja kao uslov. Znači, po ovom kriterijumu preduzeća mogu ostvariti ili 5 ili 0 bodova. Ukoliko su ispoštovali sve svoje prethodne obaveze, ili u određenoj meri opravdano nisu, dobijaju 5 bodova, a ukoliko su novi kupci dobijaju 0 bodova.\n4. Procentualno učešće izvoza u ukupnom prihodu preduzeća\nOvaj kriterijum prema našem predlogu može maksimalno doneti 5 bodova. Bodovi se raspoređuju ovako: 30% i više učešće izvoza u ukupnom prihodu preduzeća 5 bodova; od 20 do 29% 4 boda; od 10 do 19% 3 boda i od 1 do 10% 2 boda.\nu kojoj se nalazi sedište kupca\nProgramom Vlade Republike Srbije za ravnomeran regionalni razvoj predviđene su određene podsticajne mere, koje se daju nerazvijenim i nedovoljno razvijenim opštinama odnosno jedinicama lokalne samouprave. U njih se ubrajaju one čiji je stepen razvijenosti ispod prosečnog stepena razvijenosti u Srbiji. Prema Zakonu o regionalnom razvoju to su jedinice lokalne samouprave koje su razvrstane u drugu, treću i četvrtu grupu po stepenu razvijenosti, kao i devastirana područja čiji je stepen razvijenosti ispod 50% republičkog proseka. Podrazumeva se da se za bodovanje učesnika za svaki javni poziv mora uzeti aktuelna podela po grupama. Prema ovom kriterijumu se može ostvariti do 5 bodova, a oni se raspoređuju na sledeći način: proizvodnja locirana u devastiranim područjima 5 bodova; proizvodnja locirana u 4. grupi opština 4 boda; proizvodnja locirana u 3. grupi opština 3 boda i proizvodnja locirana u 2. grupi opština 2 boda.\n6. Dužina prethodne saradnje\nOvo je kriterijum koji nije bio predlagan ni analiziran u sprovedenoj anketi, ali se na predlog velikog broja učesnika projekta nametnuo kao vrlo važan tako da ga predlažemo za sistem bodovanja. On može maksimalno da doprinese sa 5 bodova.\nPo ovom kriterijumu bodovi se ovako raspoređuju: 20 i više godina saradnje 5 bodova; od 15 do 19 godina saradnje 4 boda; od 10 do 14 godina saradnje 3 boda; od 5 do 9 godina saradnje 2 boda i od 3 do 4 godine saradnje 1 bod. Do 3 godine saradnje 0 bodova.\n7. Prosečna neto zarada u preduzeću\nOvo je kriterijum koji takođe nije bio obrađen u sprovedenoj anketi, ali se na predlog članova projektnog tima nametnuo kao vrlo važan. Naime, opšte je poznato da su primanja zaposlenih u preduzećima koja se bave preradom drveta decenijama među najnižima. Navedena činjenica dovela je do situacije da se mladi ljudi retko opredeljuju za ovu profesiju, što sve više dovodi do nedostatka kvalitetnog kadra. Sa druge strane, pošto je reč o niskoakumulativnoj proizvodnji, određeni broj preduzeća isplaćuje radnike po trenutnim tržišnim uslovima, ali prijavljuje doprinose na minimalni lični dohodak. Smatramo da se željeni napredak bilo koje struke, pa ni šumarske ili drvoprerađivačke, neće ostvariti bez značajnog povećanja plata i privlačenja kvalitetnog kadra u ovu struku, kao ni bez uvođenja primanja u legalne tokove. Osim toga, lični dohoci u velikoj meri odslikavaju i nivo tehnološke razvijenosti preduzeća, kao i kvalitet i cenu proizvoda koji se prave, a to su faktori koje smatramo važnim, ali ih nismo uveli kao kriterijume za bodovanje. Imajući sve navedeno u vidu, ovom kriterijumu smo dodelili 10 bodova, koji se raspoređuju na sledeći način: prosečna neto zarada je iznad republičkog proseka 10 bodova; prosečna neto zarada je od 80 do 100% republičkog proseka 7 bodova; prosečna neto zarada je od 60% do 80% republičkog proseka 4 boda i prosečna neto zarada je ispod 60% republičkog proseka 0 bodova.\n2. Kriterijumi za raspodelu prostornog drveta\nKriterijumi koji se boduju prilikom rangiranja preduzeća koja potražuju prostorno (ogrevno) drvo gotovo da se ne razlikuju u odnosu na prikazane kriterijume za tehničko drvo. Razlika se očitava u drugačijem rasporedu bodova po kriterijumima, što je posledica manjeg uticaja nivoa finalizacije koji je prisutan u ovom segmentu korišćenja sirovine. Osim toga, za 3. grupu finalizacije (trgovce i preduzeća koja se bave eksploatacijom šuma) ne zahtevaju se sopstveni kapaciteti, odnosno stovarišta, dok se zbog male dodate vrednosti, učešće izvoza u ukupnom prihodu preduzeća ne smatra prednošću, već manom, pa se iz tog razloga i ne boduje. Raspored i broj bodova po preostalim kriterijumima izgleda ovako:\n1. Stepen finalizacije sirovine (50 bodova);\n3. Poštovanje prethodno ugovorenih obaveza (10 bodova);\n4. Stepen razvijenosti opštine u kojoj se nalazi proizvodni pogon (10 bodova);\n5. Dužina prethodne saradnje (10 bodova);\n6. Prosečna neto zarada u preduzeću (10 bodova)\n1. Stepen finalizacije sirovine\nPre raspodele sirovine, država, u saradnji sa JP i NP, definiše listu povlašćenih potrošača (sistemi za grejanje, različite organizacije i udruženja, vojska, građani...) i njima se sirovina dodeljuje kao prioritetima. Potom, kao i kod tehničkog drveta, preduzeća se razvrstavaju po grupama, ali nema povlašćenih i svi konkurišu za količine koje su im potrebne. Princip je kao i kod tehničkog drveta, a raspored bodova je sledeći:\nGrupa 1. - Proizvođači ploča od usitnjenog drveta (sirove i oplemenjene iverice i vlaknatice) – 40 bodova + 10 bodova za dokumentovanu saradnju sa domaćim proizvođačima nameštaja.\nGrupa 2. - Proizvođači drvnih goriva i energije od kupljene drvne sirovine: a) Drvna sečka, drvni ugalj i kogeneracije – 15 bodova; b) Pelet, briket – 20 bodova.\nGrupa 3. - Domaći trgovci ogrevnim drvetom, preduzeća za eksploataciju šuma – 10 bodova.\nPredloženih 10 bodova po ovom kriterijumu raspodeljuje se na sledeći način: manje od 5 radnika 3 boda; od 5 do 9 radnika 4 boda; od 10 do 29 radnika 6 bodova; od 30 do 49 radnika 8 bodova i 50 i više radnika 10 bodova.\nKao i kod tehničkog drveta, može se dobiti ili 10 bodova za ispunjene obaveze ili 0 bodova, ako se prvi put konkuriše. I u ovoj kategoriji postoji mogućnost da se opravda određena neusaglašenost sa ugovorom, u slučaju opravdanih razloga.\n4. Stepen razvijenosti opštine u kojoj se nalazi proizvodni pogon\nProizvodnja locirana u devastiranim područjima 10 bodova; proizvodnja locirana u 4. grupi opština 8 bodova; proizvodnja locirana u 3. grupi opština 6 bodova i proizvodnja locirana u 2. grupi opština 4 boda.\n5. Dužina prethodne saradnje između prodavca i proizvođača\nViše od 15 godina saradnje 10 bodova; od 10 do 15 godina saradnje 7 bodova; od 5 do 9 godina saradnje 4 boda i od 1 do 4 godine saradnje 2 boda.\n6. Prosečna neto zarada u preduzeću\nProsečna neto zarada je iznad republičkog proseka 10 bodova; prosečna neto zarada je od 80 do 100% republičkog proseka 7 bodova; prosečna neto zarada je od 60% do 80% republičkog proseka 4 boda i prosečna neto zarada je ispod 60% republičkog proseka 0 bodova.\nU sledećem broju ćemo objasniti predloženu proceduru konkurisanja, formiranje rang liste i način određivanja odobrene količine sirovine.\nOvaj tekst je objavljen u časopisu DRVOtehnika, april 2021, uz saglasnost Uprave za šume