Strategija Razvoja i Finansiranja Visokog Obrazovanja u CG\nsaveSave Strategija Razvoja i Finansiranja Visokog Obrazova... For Later\nAnaliza Ravnopravnosti Muškaraca i Žena u Crnoj Gori\nArhimed-Dnevne Novine-luksuzna Nauticka Revija\nLetak Djeca u Sukobu Sa Zakonom\nReforma visokog obrazovanja i reorganizacija univerziteta u Evropi, zapoeta potpisivanjem Bolonjske deklaracije 2003. godine, na ustanovama visokog obrazovanja je poela usvajanjem novog Zakona o visokom obrazovanju (2003), a nastavljena usvajanjem statuta univerziteta i fakulteta (2004) i podzakonskih akata za njihovu implementaciju, ime je stvoren normativni institucionalni okvir visokog obrazovanja u Crnoj Gori. Univerzitet Crne Gore je u tom periodu bio jedina ustanova za vie i visoko obrazovanje u Crnoj Gori. Trenutno, u Crnoj Gori visoko obrazovanje stie se na jednom dravnom univerzitetu - Univerzitet Crne Gore, dva privatna univerziteta, Univerzitet Mediteran i Univerzitet Donja Gorica i 7 samostalnih privatnih fakulteta. U Crnoj Gori danas ima oko 25 000 studenata, od ega se oko 20000 studenata obrazuje na Univerzitetu Crne Gore, a oko 50 00 na privatnim ustanovam visokog obrazovanja. Oko 70% studenata je na studijama iz humanistike grupe nauka, dok je svega 3% na studijama iz oblasti umjetnosti. Novi Zakon o visokom obrazovanju omoguio je reformu visokog obrazovanja, prvenstveno u cilju poveanja efikasnosti studija i usaglaavanja sistema sa evropskim tendencijama u visokom obrazovanju zasnovanim na principima Bolonjske deklaracije i Lisabonske konvencije. Obaveze koje su proistekle pristupanjem Bolonjskom procesu i Lisabonskoj konvenciji bile su, prevashodno, usmjerene ka ostvarivanju ciljeva koji su od primarne vanosti za promovisanje evropskog sistema visokog obrazovanja, kao to su: Usvajanje sistema zasnovanog na tri ciklusa studija, dodiplomskom (undegraduate), postdiplomskom (postgraduate) i doktorskom (doctoral study); Uvoenje ECTS (European Credit Transfer System) - Evropskog sistema prenosa kredita, kao mjere obima studija; Usvajanje sistema lako razumljivih i uporedivih akademskih zvanja; Uvoenje "dopune diplome" (diploma supplement) kao prateeg dokumenta koji opisuje savladani program; Uvoenje "zajednike diplome" (joint degree) koje izdaju dvije ili vie institucija; Promociju evropske saradnje u obezbjeivanju kvaliteta;\nPromociju mobilnosti studenata i nastavnog osoblja; Definisanje postupka priznavanja steenih kvalifikacija i diploma u sk ladu sa Lisabonskom konvencijom; Formiranje agencije za akreditaciju; Uvoenje sistema obezbjeivanja kvaliteta; Ukljuivanje studenata kao partnera u obrazovni proces; Uspostavljanje univerziteta kao jedinog pravnog lica (zahtjev Observatornog komiteta za praenje Magna Carte); Uspostavljanje mogunosti za realizaciju "cjeloivotnog uenja" (LLL). Obrazovna djelatnost na ustanovama visokog obrazovanja ostvaruje se kroz akademske i primijenjene studijske programe. Studijski programi se organizuju kao osnovni, postdiplomski i doktorski. Osnovne akademske studije traju najmanje tri, a najvie etiri godine (180 ili 240 ECTS kredita), a osnovne primijenjene studije traju tri godine (180 ECTS kredita). Studije medicine traju est (360 ECTS kredita), a stomatologije i farmacije pet godina (300 ECTS kredita). Postdiplomske specijalistike studije traju jednu godinu (60 ECTS kredita). Postdiplomske magistarske studije (akademske i primijenjene) traju jednu godinu (60 ECTS kredita) nakon specijalistikih studija, a dvije godine (120 ECTS kredita) nakon osnovnih studija. Doktorske studije traju tri godine (180 ECTS kredita). Obim studijskog programa koji se izvodi u jednoj godini iznosi 60 (ECTS) kredita. Iz analize visokog obrazovanja, odnosno izvjetaja o reakreditaciji ustanova i studijskih programa, moe se zakljuiti, da: - Kvalitet obrazovanja u Crnoj Gori je veoma razliit, kako na nivou ustanova visokog obrazovanja, tako i na nivou razliitih studijskih programa na istim ustanovama visokog obrazovanja; - Brz rast broja ustanova visokog obrazovanja i broja studenata, bez postojanja veze izmeu tog rasta i potreba trita rada; - Sistem finansiranja visokog obrazovanja ne prati promjene u rastu visokog obrazovanja;\n- Privatne investicije (kompanije, fondovi i druga pravna i fizika lica) su sastavni dio sistema visokog obrazovanja sa sve veim ueem u finansiranju visokog obrazovanja; - Saradnja izmeu ustanova visokog obrazovanja, koja ima za cilj podizanje opteg nivoa kvaliteta obrazovanja nije na zadovoljavajuem nivou; - Uvoenje i realizacija Bolonjskog procesa jo uvijek nije predmet analize; - Evidentan je nizak broj stanovnika sa visokim obrazovanjem u odnosu na razvijene zemlje; - Koncept cjeloivotnog uenja jo uvijek nije dovoljno promovisan i razvijen; - Ne postoji baza podataka o crnogorskoj naunoj dijaspori i njihovog angaovanja u matinoj zemlji; - Sistem visokog obrazovanja nije kompetitivan i atraktivan na meunarodnoj sceni; - Meunarodna saradnja i akademska mobilnost nije na zadovoljavajuem nivou (nepostojanje nastave na engleskom jeziku, nedovoljni infrastrukturni kapaciteti: smjetajni kapaciteti,...); - Naunoistraivaki rad nije dovoljno zastupljen u visokoobrazovnom procesu. Crna Gora, odnosno relevantne dravne institucije, snose odgovornost za strukturu i kvalitet visokog obrazovanja. U tom smislu nuno je imati strategiju razvoja visokog obrazovanja uvaavajui kako regionalne i evro-atlanske integracione procese, tako i nacionalne interese, odnosno kulturno-istorijske i nacionalne osobenosti. Razvoj visokog obrazovanja mora podravati i podsticati socio-ekonomski razvoj Crne Gore, njenu kompetitivnost i meunarodnu prepoznatljivost. Najvaniji resurs jedne drave je znanje to je, uzeto u irem znaenju u vezi sa kvalitetom obrazovanja. Odgovornost ustanova visokog obrazovanja je da obezbijede uslove za temeljno izuavanje odgovarajuih specijalizovanih oblasti, istovremeno nudei programe opteg obrazovanja, koji mogu sluiti kao osnova za cjeloivotno uenje. Institucionalna razliito st i ponuda brojnih i raznovrsnih studijskih programa je posljedica po veanih zahtjeva za specijalizacijama i vanosti specijalizovanih znanja. U tom smislu nove i reformisane ustanove visokog obrazovanja najbolje e sluiti javnom interesu ako se fokusiraju na unaprijed definisanu grupu ciljeva, ija realizacija doprinosi efikasnom razvoju drutva. Protok\ninformacija, kreiranje i primjena novih tehnologija kroz razmjenu znanja i strunjaka je od krucijalne vanosti za odrivi razvoj drutva. Brz razvoj malih i prirodnim resursima siromanih zemalja objanjava se razvojnom politikom, koja je obrazovanje i nauku promovisala u nacionalne prioritete. U vezi sa izradom ovog dokumenta imali smo dilemu da li pristupiti sveobuhvatnoj analizi, teorijskim razmatranjima i sve rjeavati odmah ili problemu prii praktino, akciono i evolutivno. Smatrali smo da se treba opredijeliti za drugi pristup, imajui u vidu injenicu da ve postoji analiza ove oblasti Crnogorske akademije nauka i umjetnosti u projektu: Crna Gora u XXI stoljeu u eri kompetitivnosti, potprojekat Obrazovanje. Polazei od nalaza navedene studije cijenimo tri vana elementa od praktinog znaaja, koja formiraju kontekst za razmiljanje i za izradu Strategije: - Crna Gora je mala otvorena zemlja i njen sistem visokog obrazovanja je sve vie u konkurenciji sa okruenjem; - Ulazak u Evropsku uniju u svakom trenutku cijeniti injenicu da ivimo u dravi koja ima oko 500 miliona stanovnika, trite veliine 12.000 milijardi eura BDP i u kojoj dominiraju engleski, njemaki i francuski jezik; - Globalizacija globalna konkurencija na tritu znanja, mogunost sve vee imigracije stranih studenata u Crnu Goru. MISIJA Razvijanje efektivnog kvalitetnog sistema visokog obrazovanja i istraivanja koji e pospjeiti drutveni i ekonomski razvoj crnogorskog drutva, kao drutva sa ravnopravnim mogunostima za sve, u skladu sa principima slobode i demokratije. Principi na kojima se zasniva reforma i razvoj visokog obrazovanja: Socijalni i ekonomski razvoj savremenog drutva je uslovljen sposobnostima za inovacije; Jedna od pretpostavki drutva zasnovanog na znanju je sistem visokog obrazovanja koji se odlikuje efikasnou i inovativnou; Kvalitet visokog obrazovanja je kljuna premisa opstanka i razvoja ustanova visokog obrazovanja u eri regionalne i globalne konkurencije;\nUstanove visokog obrazovanja treba da budu orijentisane na studenta, njegova oekivanja, potrebe, preferencije i izgradnju linosti; Visoko obrazovanje je sistem svih ustanova visokog obrazovanja koje imaju licencu za rad. CILJEVI Ostvarivanje navedene misije postii e se ispunjavanjem ciljeva. Za sve sljedee ciljeve utvrene su posebne mjere i aktivnosti za njihovu realizaciju. Obezbjeenje i unapreenje kvaliteta visokog obrazovanja; Povezivanje visokog obrazovanja i trita rada i podizanje preduzetnikoinovativnog karaktera obrazovanja; Uee populacije sa visokim obrazovanjem starosti od 30-34 godine treba da bude najmanje 40% u 2020. godini; Uspostavljanje modela cjeloivotnog uenja utemeljenog na dobroj meunarodnoj praksi; Istraivaki orjentisano visoko obrazovanje; Internacionalizacija visokog obrazovanja; Cilj 1: Obezbjeenje i unapreenje kvaliteta visokog obrazovanja Mjera 1: Analiza rezultata primjene principa Bolonjske deklaracije Ova mjera e se realizovati kroz ocjenjivanje: - Rada Savjeta za visoko obrazovanje; - Adekvatnog kreditnog vrednovanja svakog predmeta i kreditnog vrednovanja vannastavnih aktivnosti; - Efikasnosti studija (vrijeme trajanja studiranja i znanje, vjetine i kompetencije prepoznate i primjenjive na tritu rada); - Upisne politike i upisnih kvota; - Usklaenosti profila studijskih programa sa stvarnim potrebama trita rada; - Kvaliteta nastave i mentorskog rada; - Unapreivanje mobilnosti studenata, istraivaa i nastavnog osoblja; - Implementacije Lisabonske konvencije u oblasti priznavanja prethodno steenog znanja (prior learning), diploma i kvalifikacija;\n- Implementacije Bolonjske deklaracije sa aspekta stvaranja povoljnije naunoistraivake klime na ustanovama visokog obrazovanja; - Implementacije organizovanja zajednikih studijskih programa, koji vode izdavanju zajednikih ili duplih diploma; - Koncepta cjeloivotnog uenja. Mjera 2: Razvoj studijskih programa Ova mjera e se realizovati kroz sljedee aktivnosti: - Razvoj kvalifikacija usklaenih sa okvirom kvalifikacija i potrebama trita rada; - Pospjeivanjem preduzetniko-inovativne komponente obrazovanja na svim ustanovama visokog obrazovanja; - Ukljuivanjem analize sluaja, - Uenje kroz rjeavanje problema iz prakse na svim studijskim predmetima; - Unapreivanjem informatike podrke na svim studijskim predmetima i informatikim obrazovanjem studenatasvih ustanova visokog obrazovanja; - Obezbjeivanjem studijske prakse iz fundamentalnih predmeta odreenog studijskog programa; - Omoguavanjem saradnje izmeu ustanova visokog obrazovanja; - Razvoj profesionalne etike. Mjera 3: Unapreenje nastave Ova mjera e se realizovati kroz sljedee aktivnosti: - Prije izbora u zvanje docenta, kandidat je obavezan da provede minimum dvije godine u nastavnom procesu kao saradnik u nastavi, ukoliko ranije nije obavljao tu vrstu posla; - Svaka ustanova visokog obrazovanja u procesu nastave treba da, na najmanje 40% studijskih predmeta, uvede obavezne prezentacije i diskusije o naunoistraivakom projektu iz te oblasti; - Dobijanje diplome Beelor podrazumijeva znanje engleskog jezika na nivou C1 i drugog stranog jezika na nivou B1. Certifikat o znanju jezika (izdat od strane instituta ili akreditovane kole stranih jezika) je dio dopune diplome (od 2015. godine);\n- Propisati stroge uslove za pisanje udbenika, posebno za obavezne predmete tog studijskog programa. Uvesti standard da se univerzitetski udbenici piu sa jasno naznaenim ishodima uenja (poslije svakog poglavlja se navodi ta student treba da zna nakon tog poglavlja kao minimum standarda za uspjeno polaganje ispita); Preporuuje se korienje najboljih svjetskih udbenika. Mjera 4: Izmjena propisa (zakona i podzakonskih akata) kojim se ureuje oblast visokog obrazovanja, a naroito u dijelu koji se odnosi na: prava i obaveze studenata, upisnu politiku, pravila studija, studentski standard, organizacije studenata i dr. Mjera 5: Redovna kontrola kvaliteta visokog obrazovanja, kako na institucionalnom, tako i na programskom nivou Ova mjera e se realizovati kroz sljedee aktivnosti: - Unapreenjem kontrole kvaliteta visokog obrazovanja uz striktnu primjenu legislative; - Peridine kontrole rada ustanova visokog obrazovanja, u skladu sa zakonom; - Unapreenjem kriterijuma za izbor u akademska, odnosno nauna zvanja u skladu sa najboljom praksom zemalja Evropske unije; - Povezivanjem izbora u akademska zvanja sa internacionalnim rezultatima; - Zakonskim ureenjem osnivanja i rada Zajednice univerziteta Crne Gore; - Kreiranjem jasnih kriterijuma za akreditovanje i licenciranje obrazovanja na daljinu; Mjera 6: Unapreenje rada i samostalnosti Savjeta za visoko obrazovanje, koji je odgovoran za obezbjeenje i unapreenje kvaliteta u visokom obrazovanju. Posebno treba posvetiti panju transparentnosti rada Savjeta za visoko obrazovanje, preko publikovanja izvjetaja o akreditaciji i reakreditaciji ustanova, odnosno studijskih programa. Savjet mora biti nezavisan od drave i ustanova visokog obrazovanja, uz ukljuivanje spoljanjih eksperata u postupku eksterne evaluacije. Vano je i ukljuivanje Savjeta u meunarodne asocijacije i institucije.\nCilj 2: Povezivanje visokog obrazovanja i trita rada i podizanje preduzetniko-inovativnog karaktera obrazovanja Mjera 1: Uslove i profil studija usaglasiti sa potrebama trita rada i pravcima razvoja Crne Gore Ova mjera e se realizovati kroz sljedee aktivnosti: - U pravilnim vremenskim razmacima (npr. svake tree godine) reprezentativno udruenje poslodavaca, Privredna komora, Zavod za zapoljavanje i Zajednica univerziteta u saradnji sa Savjetom za kvalifikacije radi analizu potreba trita rada za visokoobrazovnim kadrovima u sljedeih 5 godina. - Poslodavci treba svake godine da preciziraju svoje potrebe za kadrovima u narednih 5 godina, nezavisno od institucija iz prethodnog stava. Mjera 2: Podsticanje preduzetniko-inovativnog karaktera studija Ova mjera e se realizovati kroz sljedee aktivnosti: - Uvoenjem predmeta Preduzetnitvo na odreene studijske programe, u okviru kojih se studenti osposobljavaju za prezentaciju sopstvenih ideja u formi biznis plana; - Ukljuivanjem ljudi sa uspjenom biznis praksom u razne oblike preduzetnikog obrazovanja; - Analizom u nastavi ve realizovanih ideja; - Povezivanjem studentskih inkubator centara sa ve postojeim inkubatorima u lokalnoj zajednici, kao i njihovo zajedniko osnivanje i osnaivanje; - Povezivanjem preduzetnikih inkubatora sa kompanijama i njihovo razvijanje u istraivakim centrima; - Finansiranjem inkubatora i inovativnih centara od strane kompanija; - Povezivanjem sa preduzetnikim inkubatorima inostranih univerziteta; - Korienjem inostranih finansijskih izvora za podsticanje preduzetnitva meu studentima; - Ukljuivanjem u meunarodne preduzetnike mree i asocijacije; - Stvaranjem univerzitetskih inkubatora kao pomo studentima da lake realizuju svoju ideju. Drava pomae ovu aktivnost, posebno lokalna zajednica.\nCilj 3: Uee populacije sa visokim obrazovanjem starosti od 30 do 34 godine treba da bude najmanje 40% u 2020. godini Mjera 1: Smanjiti procenat naputanja studija na 10% u 2020. godini (sada je preko 60%) Ova mjera e se sprovesti kroz sljedee aktivnosti: - Afirmisanjem programa profesionalne orjentacije za svrene uenike srednjih kola; - Omoguavanjem svrenim uenicima da konkuriu na vie studijskih programa (maximum 3), rangirajui studijske programe u skladu sa afinitetom; - Vrednovanjem externe mature; - Individualnim pristupom studentu (mentorski rad); - Organizovanjem dodatne nastave i - Praenjem socijalnog statusa studenta. Mjera 2: Poveati broj diplomiranih studenata na studijama prirodno-matematikih i tehnikih nauka za 10% godinje Ova mjera e se realizovati kroz sljedee aktivnosti: - Popularizovanjem prirodno-matematikih i tehnikih nauka; - Radom sa djecom u osnovnoj i srednjoj koli kroz demonstracije i praktini rad; - Stipendiranjem i obezbjeivanjem atraktivnih radnih mjesta diplomiranim studentima.\nCilj 4: Uspostavljanje modela cjeloivotnog uenja utemeljenog na dobroj meunarodnoj praksi Mjera 1: Kreirati strategiju cjeloivotnog uenja Mjera 2: Univerziteti, uz podrku drave (Ministarstvo prosvjete i sporta, Savjet za visoko obrazovanje, Zavod za zapoljavanje i Savjet za kvalifikacije) osnivaju centre za cjeloivotno uenje u visokom obrazovanju;\nPreporuuje se bankama koje daju kredite na bazi dravnih fondova i depozita (vie od 25%) da daju kredite za cjeloivotno uenje pojedincima i kompanijama pod povlaenim uslovima.\nCilj 5: Istraivaki orjentisano visoko obrazovanje Mjera 1: Intenziviranje istraivake komponente u procesu uenja - uenje kroz istraivanje na svakoj ustanovi visokog obrazovanja. Ova mjera e se realizovati kroz sljedee aktivnosti: - Poboljanjem infrastrukture za bavljenje istraivakim radom; - Inoviranjem studijskih programa tako da budu u dovoljnoj mjeri orijentisani praktino i istraivaki; - Orijentisanjem nastavnog kadra ka istraivanju i - Intenziviranjem odnosa sa istraivakim centrima izvan univerziteta, kao i istraivakim centrima u pojedinim kompanijama. Mjera 2: Internacionalizacija istraivanja Ova mjera e se realizovati kroz sljedee aktivnosti: - Intenziviranjem korienja EU strukturnih fondova za razvoj doktorskih studija; - Intenziviranjem ukljuivanja u evropske i regionalne nauno-istraivake programe; - Intenziviranjem korienja programa za nauno usavravanje u inostranstvu; Mjera 3: Identifikovati crnogorsku naunu dijasporu i pospjeiti njihovo angaovanje u matinoj zemlji Ova mjera e se realizovati kroz sljedee aktivnosti: - Inoviranjem postojee baze podataka o naunoj dijaspori. Inovirana baza podataka sadrae informacije o broju crnogorskih dravljana, koji imaju nauno zvanje magistar ili doktor nauka ili su univerzitetski profesori, a svoje karijere grade na inostranim ustanovama visokog obrazovanja, istraivakim centrima ili kompanijama; - Ukljuivanjem naune dijaspore u nastavne i naunoistraivake programe u Crnoj Gori;\n- Stvaranjem uslova za studiranje mlade iseljenike populacije na crnogorskim ustanovama visokog obrazovanja; - Stimulisanjem formiranja fondacija i legata za stipendiranje crnogorskih studenata od strane naih iseljenika; - Definisanjem naina i modaliteta efektivnog prenosa znanja i iskustava po pitanju otvaranja malih i srednjih biznisa iz sfere najnovijih tehnologija animiranjem naih eksperata i preduzetnika angaovanih u inostranstvu. Mjera 4: Ukljuivanje mladih u proces istraivanja Ova mjera e se realizovati kroz sljedee aktivnosti: - Poveanjem interesa mladih, posebno talentovanih studenata osnovnih studija, za istraivanje i ovu aktivnost treba finansirati iz posebnih fondova koji bi imali donatorski karakter; - Finansijskom podrkom rada studentskih organizacija koje se bave istraivanjima i meunarodnom razmjenom u ovoj oblasti (oslobaanje od poreza); - Uspostavljanjem programa medijske promocije istraivanja meu mladima, kao i pomaganjem objavljivanja popularne literature iz ove oblasti (oslobaanje od poreza).\nCilj 6: . Internacionalizacija visokog obrazovanja Mjera 1: Unaprijediti infrastrukturne kapacitete Ova mjera e se realizovati kroz sljedee aktivnosti: - Izgradnjom novih i renoviranjem postojeih studentskih domova sa svim prateim sadrajima (sportski tereni, prostor za kulturno-umjetnike aktivnosti); - Opremanjem laboratorija savremenom opremom; - Opremanjem audio-vizuelnih sala; - Poveanjem broja kompjuterskih jedinica na ustanovama visokog obrazovanja). Mjera 2: Organizovati nastavu ili dio nastave na engleskom jeziku Ova mjera e se realizovati kroz sljedee aktivnosti: - Finansiranjem izdavanja asopisa i knjiga na engleskom jeziku;\n- Organizovanjem kurseva za uenje erngleskog jezika za nastavno osoblje i studente; - Bogaenjem bibliotekog fonda; - Najmanje 2/3 udbenika koji se koriste u nastavi treba da budu sa renomiranih univerziteta u svijetu. Mjera 3: Obezbijediti studentske beneficije Ova mjera e se realizovati kroz sljedeu aktivnost: Obezbjeivanjem popusta za korienje gradskog i meugradskog prevoza, bioskopa, pozorita, sportskih deavanja i drugih servisa.\nFinansiranje visokog obrazovanja u Crnoj Gori Pitanje finansiranja visokog obrazovanja jedno je od najee razmatranih pitanja politike visokog obrazovanja. O zahtjevima za diverzifikacijom izvora finansiranja javnog visokog obrazovanja esto je diskutovano u posljednjih nekoliko decenija. Rasprave se uglavnom vode o mehanizmima finansiranja koji bi poivali na izlaznim parametrima. Ogranieni javni fondovi, s jedne strane, i ekspanzija visokog obrazovanja, s druge strane, donijeli su smanjenje izdvajanja sredstava iz budeta za visoko obrazovanje. Diverzifikacija izvora finansiranja i smanjenje javnog uea u finansiranju visokog obrazovanja esto je inicirala diskusiju o tome ta ini odreenu javnu visokoobrazovnu instituciju javnom - finansiranje, upravljaka struktura, proklamovana misija ili neto drugo. Porastom privatnih izvora finansiranja visokog obrazovanja mijenjaju se modeli i izvori finansiranja visokog obrazovanja. Osnovni izvori finansiranja su sredstva koja se dobiju iz budeta, na nivou drave ili lokalne zajednice, i od naknada za kolarine. Pored budeta i kolarina, postoje i alternativni ili eksterni finansijski izvori i privatna sredstva koja ne plaaju pojedinci u formi kolarine ili administrativnih taksi. Ova vrsta prihoda nije esta i ne predstavlja znaajan dio budeta visokoobrazovnih instituciju irom regiona. Fakulteti ili departmani ukljuuju se u istraivake projekte ili organizuju posebne obuke za privredu i savjetovanja iz oblasti ekonomije i biznisa, obavljaju konsultantske usluge i stiu naknade od razliitih edukativnih programa usmjerenih na netradicionalnu studentsku populaciju, iznajmljuju prostor i opremu itd, u cilju sticanja dodatnih sredstava.\nKomparativne ekonomske studije uglavnom se bave procentom BDP-a koji se daje na obrazovanje. Meunarodna preporuka je da se za obrazovanje izdvaja oko 6% BDP-a. Zemlje regiona u projseku troe 4% BDP-a na obrazovanje (sa izuzetkom Slovenije koja daje 6%), (OECD, 2007). Osnovno i srednje obrazovanje se, uglavnom, finansira iz budeta. Zemlje u regionu troe manje sredstava na visoko obrazovanje, od 1,26% BDPa u Sloveniji do 0,72% u Hrvatskoj, dok se u Crnoj Gori za visoko obrazovanje izdvaja 1,10% BDP. Nezavisno od modela koji se implementira, ostaje injenica da nijedna visokoobrazovna institucija ne dobija dovoljno sredstava. Suma koja se alocira u budetu ne moe pokriti potrebe institucija, ako se od njih oekuje da obezbeuju adekvatno obrazovanje i istraivanje. Prenoenje dijela trokova studija na studente moe se uoiti kao trend u svim visokoobrazovnim sistemima regiona, a osnovni uzrok toga je ogranienost dravnih budeta, te nemogunost da se izbore sa rastuim upisom na visokokolske ustanove. kolarine su postale znaajan izvor prihoda irom regiona. U Crnoj Gori 60% studenata upisanih na Univerzitetu Crne Gore plaa kolarinu, a budetska mjesta se odreuju odlukom Upravnog odbora uz saglasnost Vlade Crne Gore, dok na privatnim ustanova visokog obrazovanja studenti sami snose trokove kolovanja. Budetska mjesta u Hrvatskoj i Srbiji raspodjeljuju se na osnovu ocjena i rezultata sa prijemnog ispita. U Srbiji ukupan broj studenata koji plaaju svoje obrazovanje na javnim ustanovama varira od 20% do 80% od ukupnog broja studenata. Izuzetak je Slovenija, u kojoj je Zakonom o visokom obrazovanju zabranjeno naplaivanje kolarina studentima u prvom i drugom ciklusu studija. U dravnim ustanovama visokog obrazovanja kolarine ne pokrivaju sve trokove studija i obuhvataju samo osnovne aktivnosti (nastavu i ispite). U nekim sluajevima plaena kolarina na privatnim univerzitetima studentima obezbjeuje udbenike, ali su one vie od kolarina na dravnim ustanovama. U Crnoj Gori, kolarina u privatnim ustanovama varira od 1.350 eura do 2.500 eura, dok je na veini fakulteta Univerziteta Crne Gore kolarina 500 eura, a na manjem broju fakulteta je 1.000 eura (arhitektura, fakulteti umjetnosti i programi koji se organizuju iskljuivo kao samofinansirajui). Kada se razmatra i razvija finansijska politika za visoko obrazovanje od kljune je vanosti da se i studentska perspektiva uzme u obzir. Zemlje u regionu nikada nisu imale sistem kredita i stipendija koji bi pokrio cjelokupnu studentsku populaciju, kao\nto je uglavnom sluaj u Zapadnoj Evropi. U Crnoj Gori 11,66% studenata su korisnici studentskog kredita. Slovenija ima najiri sistem stipendija u kojem svaki peti student ili 20% studentske populacije prima direktnu podrku od drave u obliku zajma ili stipendije. U Hrvatskoj je u 2005. godini oko 3% studenata primilo direktnu pomo drave. Svaka zemlja ima kriterijume prema kojima se dodjeljuju stipendije ili krediti. Kriterijumi za dodjelu stipendija ili kredita se baziraju na socio-ekonomskom poloaju ili postignutom uspjehu u prethodnom kolovanju. Osim toga poznata je praksa da ovo pravo ostvaruju samo budetski studenti. Do ove godine u Crnoj Gori, samo budetski studenti su imali pravo da se prijave za stipendije i kredite. Od ove godine prava iz studentskog standarda mogu ostvariti svi studenti koji ispunjavaju propisane uslove. Stipendije se dodeljuju talentovanim studentima koji su definisani kao studenti sa odlinim ocjenama i posebnim afinitetom ka naunom ili umjetnikom radu, i koji su osvajali nagrade na dravnim ili meunarodnim takmienjima. Finansiranje studijskih programa od javnog interesa Ustanova visokog obrazovanja koja realizuje program od javnog interesa treba da se finansira paualno u formi mjesenog granta (lump -sum budet). Prednost ovakvog naina finansiranja je u tome to se ustanova stimulie da na racionalan i efikasan nain koristi dodijeljena sredstva, a ostvarene utede ne utiu na smanjenje budeta. Ukupni budet ustanove visokog obrazovanja ine tekui budet i kapitalni budet. Tekui budet ine sredstva koja se ostvare iz budzeta i sredstva koja se ostvaraju po osnovu kolarina. Ustanova visokog obrazovanja, po pravilu, za kapitalni budet planira najmanje 10% finansijskih sredstava od ukupnog budeta. Nadzor nad finansijskim poslovanjem ustanove obavlja ministarstvo nadleno za finansijski sistem u skladu sa posebnim propisom. U ostvarivanju kvaliteta rada i ispunjavanju programskih obaveza, neophodno je uspostaviti indikatore na osnovu kojih se mjeri efikasnost ustanova. Na taj nain e se ustanova visokog obrazovanja, u skladu sa Normativima i standardima za finansiranje visokog obrazovanja sankcionisati ili nagraditi, u zavisnosti od indikatora kvaliteta i efikasnosti. Vlada utvruje minimalnu cijenu kotanja jednog studenta za tekuu godinu za studente drutvenih i humanistikih studija I, II i III ciklusa, a koji se ne finansiraju iz\nbudeta, uz prethodno miljenje Savjeta za visoko obrazovanje. Ovo ne iskljuuje slobodu ustanova da sprovodi politiku nagraivanja svojih najboljih studenata oslobaanjem od kolarine, niti pravo da uvodi varijabilne kolarine u skladu sa uspjehom postignutim tokom studija. Sadanji model finansiranja Univerziteta Crne Gore se zasniva samo na podacima o trokovima, koji se odnose na stalno zaposlene nastavnike, administrativne radnike i materijalne trokove. Formula za finansiranje Univerziteta utvruje se u skladu sa Zakonom o visokom obrazovanju. Cijenu studiranja po studentu i godini studija treba utvrditi u zavisnosti od tipa studijskog programa. Kao princip treba uvesti da paritetni odnos cijene kotanja studija po jednom studentu bude 1:2:4 za tri sljedee oblasti studija: 1. Drutvene i humanistike nauke; 2. Prirodne i tehnike nauke; 3. Umjetnost, odnosno umjetnost sa individualnom nastavom. Paritetni odnos cijene studija medicine, po jednom studentu, treba posebno utvrditi, a polazei od situacije na dravnom univerzitetu, predlaemo da paritet bude 1,5. U realizaciji ove ideje treba poi od realne cijene kotanja jednog studenta na studijama drutvenih i humanistikih nauka na dravnom univerzitetu. Cijenu treba shvatiti kao standard nastave koji se obezbjeuje studentu i koji propisuje zakon, a odnosi se na uslove studiranja, kadar, meunarodne mree i mobilnost studenata. Finansiranje visokog obrazovanja podrazumijeva dijalog izmeu Vlade i ustanove visokog obrazovanja, nakon ega se zakljuuje ugovor o finansiranju u skladu sa propisima. Ukoliko se obezbijedi da se sredstva raspodjeljuju na osnovu formule za finansiranje i ugovora, postii e se i transparentnost raspodjele sredstava. Odobrena budetska sredstva su opravdana ukoliko su ispunjeni ciljevi predvieni zakljuenim ugovorom. Kako se od ustanove oekuje da ispuni svoje obaveze iz ugovora, na osnovu mjerljivih indikatora, koji se mogu ostvariti samo ako se nastavni proces adekvatno finansira, neophodno je uspostaviti balans i obezbijediti stabilnost finansiranja. Stabilnost se moe postii ukoliko se ugovor o finansiranju potpisuje za osnovne i specijalistike studije. Formula za finansiranje studijskih programa od javnog interesa na ustanovama treba da obezbijedi da iznos sredstava iz budeta kojim se finansiraju\novi programi, po pravilu, ne zavisi od sopstvenih prihoda koje ostvari ustanova, odnosno da se ne poveava ili smanjuje u zavisnosti od sopstvenih prihoda ustanova. U skladu sa principom finansijske autonomije univerziteta cjelokupan iznos sredstava za sve studijske programe od javnog interesa treba prenositi zbirno ustanovi koja ih organizuje omoguavajui im na taj nain da samostalno koriguju razlike koje neminovno postoje izmeu razliitih studijskih programa unutar istih oblasti nauka. Osim finansiranja nastavnog procesa na studijskim programima od javnog interesa, drava treba da obezbijedi vie novih izvora finansiranja visokog obrazovanja, a koji treba da budu na raspolaganju svim istraivaima i svim studentima u Crnoj Gori, i to na konkurentskoj osnovi. Tu se prije svega misli na fondove koji se mogu osnovati u Crnoj Gori, kao i stvaranje preduslova koji e omoguiti svim naim studentima i istraivaima pristup meunarodnim fondovima. U cilju stimulisanja najboljih profesora-istraivaa treba jasnije definisati odnos izmeu nastavnog i naunog, odnosno umjetnikog rada u okviru punog radnog vremena na ustanovama visokog obrazovanja. Operativni principi: Do 2015. godine, poev od 2012. godine ukupna izdvajanja za visoko obrazovanje treba da budu orijentaciono oko 50% iz Budeta, a 50% iz privatnih izvora. Nakon 2015. godine treba zadrati tendenciju rasta ukupnog izdvajanja za visoko obrazovanje (budet + privatni izvori) do 2,5% BDP, koje bi se postiglo do 2020. godine, s tim da se postepeno smanjuju izdvajanja iz Budeta. Ulaganje (investicije) u prostor, opremu, nove zgrade i sl. su obaveza vlasnika ustanova visokog obrazovanja. Mjera 1: Donijeti Uredbu o normativima i standardima za finansiranje visokog obrazovanja Mjera 2: Usvojiti metodologiju o utvrivanju objektivne cijene kotanja studenta na odreenim studijskim programima Na osnovu Uredbe o normativima i standardima za finansiranje visokog obrazovanja, koju e donijeti Vlada, a na prijedlog Ministarstva prosvjete i sporta, propisae se metodologija o utvrivanju objektivne cijene kotanja studenta na\nodreenim studijskim programima. Metodologijom e se propisati formula za utvrivanje cijene kotanja studenta. Prilikom utvrivanja programa od javnog interesa treba cijeniti prioritetne grane razvoja Crne Gore i potrebe za kadrovima u tim oblastima, kao i u drugim oblastima koje su aktima Vlade utvrene kao strateke. Mjera 3: Uvoenje javno-privatnog partnerstva u obrazovanje Donoenjem zakona o javno-privatnom partnerstvu i drugih propisa stvorie se uslovi za organizovanje, odnosno osnivanje ustanova visokog obrazovanja, ustanova studentskog standarda, studentskih sportskih klubova i pruanja drugih usluga po modelu javno-privatnog partnerstva.\nDokumenta koriena u izradi Strategije: Studija CANU Crna Gora u XXI stoljeu u eri kompetitivnosti, potprojekat Ekonomski razvoj i potprojekat Obrazovanje, Crnogorska akademija nauka i umjetnosti, Podgorica, 2010. O njihovoj detaljnijoj elaboraciji vidjeti ovu studiju. Dostupno na www.canu.org.me Finansiranje visokog obrazovanja u Jugoistonoj Evropi: Albanija, Crna Gora, Hrvatska, Slovenija, Srbija; Centar za obrazovne politike; Beograd, 2009.\nPRILOG: BROJ I PROCENTUALNO UEE POPULACIJE 15-24 GODINE U UKUPNOM STANOVNITVU CRNE GORE\nGodina 15-25 Ukupno % uee\n1991. 95.774 591.369 16,2%\n2001. 99.012 616.296 16,1%\n2011. 86.16 635.872 13,5%\n2021. 79.596 643.844 12,4%\n2031. 79.58 637.761 12,5%\n2041. 71.682 621.676 11,5%\n2051. 67.825 596.693 11,4%\n16.0% 15.0% 14.0% 13.0% 12.0% 11.0% 13.5% 12.4% 12.5% 11.5% 16.1% 16.2%\n10.0% 1991 2001 2011 2021 2031 2041 2051\nPROCENTUALNA STRUKTURA PO DJELATNOSTIMA (2009)\nPoljoprivreda, lov, umarstvo i ribarstvo Vaenje rude i kamena Preraivaka industrija Proizvodnja i snabdijevanje elektinom energijom, gasom i vodom Graevinarstvo Trgovina Hoteli i restorani Saobraaj, skladitenje i veze Finansijsko posredovanje Poslovi sa nekretninama Dravna uprava Obrazovanje Zdravstveni i socijalni rad Ostale komunalne, drutvene i line uslune aktivnosti\n8,00% 0,50% 4,20% 4,80% 5,30% 10,80% 4,40% 11,10% 4,20% 9,30% 9,40% 4,00% 3,70% 2,20%\nKLJUNI ELEMENTI STRATEGIJE EVROPA 2020 Evropa se suoava sa procesom transformacije. Kriza je zbrisala godine ekonomskog i socijalnog progresa i na vidjelo su izale sve strukturne slabosti ekonomija zemalja lanica Evropske unije. U meuvremenu, brzina promjena u svijetu i sve vei dugoroni izazovi globalizacija, permanentan pritisak koji izaziva prijetnja nedostatka resursa, produenje oekivanog ivotnog vijeka i starenje stanovnitva pokazali su neophodnost aktivnog pristupa - Evropska unije mora da uzme budunost u svoje ruke. Pri tom se polo od stanovita da Evropa moe da uspije samo ukoliko djeluje jedinstveno, kao kolektiv, kao unija. Dolo se do zakljuka da je Evropi potrebna strategija koja e joj pomoi da izae iz krize mnogo jaa i da se transformie u pametnu, odrivu i inkluzivnu ekonomiju, visokoproduktivnu, sa visokom zaposlenou i razvijenom socijalnom kohezijom. U tom cilju je nastala strategija Evropa 2020 koja definie viziju Evropske socijalno-trine ekonomije za 21. vijek. Tri meusobno proimajua prioriteta strategije Evropa 2020 su: - Pametni rast razvoj ekonomije zasnovane na znanju i inovacijama; - Odrivi rast promovisanje ekonomije koja e efikasno koristiti resurse (resursno efikasna ekonomija) i biti visoko kompetitivna; - Inkluzivni rast snaenje ekonomije sa visokom stopom zaposlenosti koja obezbjeuje socijalnu i teritorijalnu koheziju. Evropska unija mora da definie gdje eli biti do 2020. godine, i shodno tome Evropska komisija je postavila sljedee ciljeve strategije Evropa 2020: - Zaposlenost stanovnitva starosne dobi 20-64 godine na nivou od 75%; - Investicije u istraivanje i razvoj u EU od 3% GDP; - Smanjenje emisije ugljendioksida za 20% do 2020. i poveanje udjela obnovljive energije za 20% (ukljuujui i poveanje redukcije emisija tetnih gasova za 30%); - Udio stanovnitva koji rano naputa kolski sistem (nakon osnovnog obrazovanja) nii od 10% i makar 40% mlade generacije da ima fakultetsko obrazovanje; - Poveanje procenta stanovnitva sa fakultetskom diplomom;\n- Smanjenje broja stanovnika ispod linije siromatva za najmanje 20 miliona u odnosu na broj siromanih danas. Ovi su ciljevi meusobno povezani i od kritinog su znaaja za sveobuhvatni napredak Evropske unije. Da bi osigurala da svaka zemlja prilagodi strategiju svojim okolnostima i situaciji, Komisija je predloila da se ciljevi strategije Evropa 2020 budu prevedeni u nacionalne ciljeve i trajektorije, ime bi se izbjegle greke Lisabonskog sporazuma kome se kao nedostatak pripisuje da nije dovoljno fleksibilan u pogledu prilagoavanja lokalnim, odnosno nacionalnim potrebama. Ciljevi treba da odraavaju tri prioriteta pametni, odrivi i inkluzivni rast, ali ne treba da budu rigidni i iskljuivi jer je irok dijapazon akcija na nacionalnom, EU i irem meunarodnom nivou koje treba preduzeti da bi se obezbijedila podrka njihovom ostvarenju. Komisija je postavila sedam kljunih inicijativa koje treba da budu katalizator progresa u okviru svakog prioriteta: - "Inovativna Unija" s ciljem da se poboljaju uslovi i pristup finansiranju istraivanja i inovacija; da se obezbijedi laka implementacija inovativnih ideja i njihova realizacija i opredmeenje u vidu novih proizvoda i usluga koji e stvoriti nova radna mjesta i generisati rast; - "Mobilnost mladih" s ciljem da se unaprijede performanse obrazovnih sistema i olaka pristup mladih tritu rada; - "Digitalna agenda za Evropu" s ciljem da se ubrza dostupnost brzog interneta i uiva u benefitima jedinstvenog digitalnog trita za domainstva i kompanije; - "Evropa efikasnog korienja resursa" s ciljem da se doprinese ubrzanju ekonomskog rasta uz efikasno korienje oskudnih resursa, potpomogne preokret ka smanjenju emisije ugljen-dioksida, povea uea obnovljivih izvora energije, modernizuje transportni sektor i promovie energetska efikasnost; - "Industrijska politika za eru globalizacije" s ciljem da se pobolja biznis okruenje, naroito za otvaranje i razvoj malih i srednjih preduzea i da podrka razvoju jake i odrive industrijske baze koja e biti globalno konkurentna; - "Agenda za nove vjetine i radna mjesta" s ciljem da se modernizuje trite rada i osnai humani kapital kroz razvoj vjetina zaposlenih tokom cijelog radnog i ivotnog vijeka i povea ukljuivanje zaposlenih u ovakve programe, bolje usaglase tranja i ponuda radne snage, kao i mobilnost zaposlenih;\n- "Evropska platforma protiv siromatva" koja treba da osigura socijalnu i teritorijalnu koheziju tako da se benefiti rasta i novih radnih mjesta osjeaju na irem nivou i da se siromanim i socijalno iskljuenim populacijama omogui da ive dostojanstveno i imaju aktivnu ulogu u drutvu. Ovih sedam inicijativa treba da budu smjernice za djelovanje kojima e se posvetiti Evropska unija i svaka od zemalja lanica. Instrumenti na nivou Evropske unije jedinstveno trite, finansijske poluge i instrumenti spoljne politike e biti u popunosti angaovani da se eliminiu uska grla i ostvare ciljevi strategije Evropa 2020. Kao najneposredniji prioritet, Evropska Komisija definie ta treba uraditi da se pronae kredibilna strategija izlaska iz krize, da se unaprijedi reforma finansijskog sistema, konsolidacija budeta koja e omoguiti dugoroni rast i ojaa koordinacija unutar ekonomske i monetarne unije. Da bi se postigli eljeni ciljevi neophodno je jaati upravljanje ekonomskim aktivnostima. Evropa 2020 e se temeljiti na dva stuba: tematski pristup, koji je objanjen u ovom dokumentu, kombinovanje prioriteta i glavnih ciljeva; izvjetavanje na nivou lanica koje treba da doprinese da svaka zemlja lanica razvije sopstvenu strategiju povratka na stazu odrivog rasta i odrivih javnih finansija. Integrisane smjernice e biti usvojene na nivou Evropske unije i ovuhvatie EU prioritete i ciljeve. Bie definisane i specifine preporuke za svaku od zemalja lanica, a u sluaju njihovih neadekvatnih reakcija svaka zemlja e dobijati upozorenja sa nivoa Unije. Simultano e funkcionisati sistem izvjetavanja u okviru strategije Evropa 2020 i Pakta stabilnosti i rasta, dok e instrumenti implementacije ovih strategija ostati razdvojeni ime se nee ugroziti integritet Pakta. Evropski savjet ima sve ingerencije i bie fokalna taka nove strategije. Evropska komisija e vriti monitoring napretka u ostvarivanju ciljeva, olakavati razmjenu informacija o politikama i instrumentima koji se primjenjuju i davati neophodne preporuke da se ubrzaju aktivnosti i kljune inicijative usmjere ka ostvarivanju postavljenih ciljeva. Evropski parlament e biti pokreta za mobilizaciju graana i njihovo ukljuivanje u ove aktivnosti i takoe e imati zakonodavne nadlenosti u vezi sa kljunim inicijativama. Ovakav partnerski pristup treba da se proiti i na sve komitete EU, nacionalne parlamente i sva nacionalne, lokalne i regionalne vlasti, ali i na socijalne partnere, sve stejkholdere i civilno drutvo u okviru svake od zemalja lanica tako da svi akteri na drutvenoj sceni mogu uzeti aktivno uee u ostvarenju eljene vizije.\nEvropska komisija predlae Evropskom savjetu da u martu da saglasnost i potpie sveobuhvatni pristup strategije, glavne ciljeve; u junu detaljno definie parametre i indikatore koje e pratiti strategija, ukljuijui i integrisane smjernice i nacionalne ciljeve. Komisija, takoe, unaprijed pozdravlja sve komentare, poglede i podrku Evropskog parlamenta u pogledu unapreivanja i uspjeha strategije Evropa 2020.\nMore From petronije5


NA RASKRSNICI IZMEĐU BUGARSKE I VIZANTIJE\nHome » AKTUELNO » KULTURA » SRPSKA PROŠLOST U 105 PRIČA » NA RASKRSNICI IZMEĐU BUGARSKE I VIZANTIJE\n14. јуна 2016. urednik Srdjan D. Stojanović 0 AKTUELNO, KULTURA, SRPSKA PROŠLOST U 105 PRIČA,\nIz zarobljeništva u Srbiju se 927. godine vraća Časlav (Klonimirov sin), koji je prisustvovao bugarskoj kaznenoj ekspediciji nekoliko godina ranije. Zapisi kažu da je zatekao pustoš i da je krenuo sa obnovom zemlje. Vizantija ga je priznala za kneza i počeo je lagani uspon države.\nU ovom nastavku naše rane istorije Srba na prostorima zapadnog Balkana, pozabavićemo se događajima sa kraja devetog i početka desetog veka. Posle smrti kneza Mutimira 891. godine nastaje period u kome se naslednici bore za vlast i osim njegovih sinova javili su se i kandidati za kneževski presto koji nisu u tom trenutku bili u Srbiji.\nPrvi koji je preuzeo upravljanje bio je najstariji sin Pribislav i od tog trenutka prvi put kod Srba se javlja pojava da najstariji muški naslednik preuzima vladarski tron. Pribislav je vladao samo godinu dana. Presto mu preotima Petar, koji je bio Gojnikov (Mutimirov brat) sin i koji je došao iz Hrvatske u koju je uspešno uspeo da pobegne još kada je Mutimir proterao njegovog oca u Bugarsku.\nPetar je bar za neko vreme okonačao ovu borbu za parče vlasti, ali ispostavilo se da će vladati čak do 918. godine. Petra, koji je po ocu nazvan Gojniković, ubrzo je zatekao rat (894-896) između Bugarske gde je vladao car Simeon i Vizantije, u kojoj je stolovao car Lav VI Mudri. I dok je trajao veliki sukob, Klonimir (sin Stojimira, brata Mutimirovog) pokušao je skine Petra sa vlasti uz pomoć Bugara. Naime, Klonimir je bio oženjen Bugarkom – što je bio idealan povod da Simeon pokuša da osvoji Srbiju, zbog eventualne Petrove pomoći Vizantiji. Ipak, događaji su išli na ruku Petru, koji je prvo izdržao veoma snažan Klonimirov prodor u Srbiju, a potom ga porazio i ubio – što mu je omogućilo da ga vizantijski car prizna za pravog i najvažnijeg vladara među Srbima.\nDogađaji su posle toga išli otprilike ovako: Bugarska i Vizantija su posle ovog rata bili u relativnom miru, pa su se odnosi pogoršali oko 913. godine, kada bugarski car Simeon ponovo kreće u pohod na Vizantiju, a Petar je ostao po strani sve do 917. godine. Stvar se opet komplikuje – jer baš tada Petra pokušava da ukloni Mutimirov sin Bran, ali je poražen. Ubrzo i Branov sin Pavle opet pokušava da preuzme vlast uz pomoć Bugara, ali takođe neuspešno. Međutim, bar je izvukao živu glavu.\nIako se Petar odbranio od ove dvojice, nije izdržao intrigu zahumskog kneza Mihaila Viševića kod bugarskog cara – navodno se Petar dogovorio sa Vizantijom. Ljuti Simeon je poslao vojsku na Petra u kojoj je bio i Pavle (Branov sin). Sposobni Petar je pobedio, ali je na prevaru zarobljen i odveden u Bugarsku gde je kasnije umro. Na kneževski tron je 917. godine došao njihov favorit Pavle.\nNo, ni to nije kraj ratnim igrama Vlastimirovića u borbi za vlast. Ubrzo Vizantija šalje na Pavla veliku vojsku, na čelu sa Zaharijom (sin Pribislava). Pavle pobeđuje, ali i shvata da je bolje biti vizantijski vladar, nego bugarski. Jer Konstantinopolj je dalje – što opet dovodi do bugarskog napada na Srbiju na čijem je čelu, gle čuda, isto onaj Zaharija. Ovog puta ratna sreća je bila na Zaharijinoj strani – i on preuzima vlast. Ubrzo sledi ista priča. Zaharija se okreće Konstantinopolju, pa bugarski car Simeon šalje vojsku na dojučerašnjeg saveznika. Prvi udar Srbi su odbili, ali drugi nisu mogli. Zaharija kad je saznao kolika je vojska pošla na njega, pobegao je u Hrvatsku. To nije sprečilo Bugare da 924. godine sprovedu pravu kaznenu ekspediciju i unište i zemlju i starešine.\nSrećom po sve, Simeon umire nekoliko godina kasnije i nastaje mir između Bugarske i Vizantije. Iz bugarskog zarobljeništva u Srbiju se 927. godine vraća Časlav (Klonimirov sin), koji je prisustvovao kaznenoj ekspediciji nekoliko godina ranije. Zapisi kažu da je zatekao pustoš i da je krenuo sa obnovom zemlje. Vizantija ga je priznala za kneza i počeo je lagani uspon države. Pre svega počeo je naseljava zemlju i izbeglice su počele da se vraćaju, a u sastav zemlje ušle su sve srpske primorske kneževine. Granice na jugu zemlje postale su stabilne, ali su se na severu pojavili ratoborni Ugari (Mađari) koji su se doselili u Panonsku niziju krajem devetog veka. Ta okolnost dovela je do toga da su sad i Bugarska i Vizantija pomagale Srbiji da ojača i bude na neki način brana prema novoj sili.\nIpak, u jednom upadu Mađara 950. godine, Časlav je izgubio život – čime je prestala da postoji dinastija Vlastimirovića. Posle toga srpski vladari u vremenu koje dolazi snalaziće se na različite načine. Centar života srpskih plemena prelazi na jug, na teritoriju Duklje (današnja Crna Gora).\nU blizini Malog Zvornika arheolozi su na lokalitetu Orlovina 2015. godine otkrili ostatke dva utvrđenja. Ostaci prvog se smeštaju u 6. vek i pripadaju eri rane Vizantije, dok je drugi iznikao na ruševinama prethodne tvrđave i vremenski pripada IX i X veku – vremenu vladavine kneza Časlava Klonimirovića. To je prvo takvo otkriće u Srbiji, pa su ga i nazvali – Grad kneza Časlava. Utvrđenje je služilo za odbranu od nadolazećih mađarskih plemena i zato se nalazi blizu severne granice tadašnje Srbije. Približno je tome o čemu govore izvori – kako je na kraju Časlav Klonimirović okončao svoj život. Još jedno mesto je vezano za kneza Časlava, a to je srednjevekovni grad Belin. On se nalazilo u blizini Debrca na obali Save između Šapca i Obrenovca, a danas se tu nalazi selo Beljin. Nažalost, od tog mesta nije ostalo ništa. Ili do sada bar ništa nije pronađeno, sem istorijskog predanja da je tu nekad živeo knez Časlav.\nPrevious: BALADA O NESTRUČNIM PARTIJSKIM KADROVIMA\nNext: AGENCIJE ZA KREDITNI REJTING – MEHANIZMI MANIPULACIJE


Dnevni bilten 11.12.2018.\nBEOGRAD, 10. decembra 2018. (Beta) - Premijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je 10. decembra da su srpsko-kineski odnosi na istorijskom vrhuncu i da je Srbija pouzdan partner Kini. Otvarajući konferenciju Beogradskog strateškog dijaloga "Inicijativa pojas i put na Balkanu", Brnabić je rekla da su rezultati te inicijatve već vidljivi za građane Srbije, koji vide nove puteve, mostove, rekonstruisane železnice, digitalizaciju i zaštitu prirodne sredine. Brnabić je ukazala na važnost slobodne trgovine, slobodnog protoka robe i kapitala, navodeći da takse od 100 odsto koje je Priština uvela na srpsku robu upozoravaju na pogubne posledice trgovinskih i drugih blokada. "Takse od 100 odsto dovele su Srbe na ivicu humanitarne katastrofe", rekla je ona. Prema njenim rečima, sekundarna posledica tih mera su politička i bezbednosna destabilizacija. "Srbija koja na sopstevenom primeru oseća posledice barijera opredeljenja je za otvorenu i slobodnu saradnju sa svima", kazala je Ana Brnabić. Premijerka je ocenila da je Srbija pouzdan partner Kini, koja je dosledna politici pružene ruke i nemešanja u unutrašnju politiku drugih zemalja. Brnabić je rekla da Kina i Srbija treba da iskoriste odnos poverenja koji imaju i da ujedine snage. "U ovo vreme nestalnosti i nepredvidivosti u međunarodnoj politici, Srbija je odan i pouzdan partner. Optimizam Vlade Srbije i zacrtani pravci razvoja jesu gorivo za budućnost", kazala je Ana Brnabić. Podsetila je da je krajem novembra u Pekingu otvoren srpski kulturni centar "Ivo Andrić", rekavši da se tome posebno raduje. "Kulturna razmena nakon niza projekata doprineće našem čeličnom prijateljstvu", rekla je Ana Brnabić. Ambasador Kine u Srbiji Li Mančang rekao je da je suština kineske inicijative "Jedan pojas - jedan put" u povezivanju ljudi u celom svetu bez obzira o kojoj zemlji ili rasi je reč. "Treba jedni druge da razumemo i da radimo zajedno", rekao je Li Mančang. On je kazao da je srećan čovek što je već kao student izabrao da uči srpski jezik i da će iz Beograda otići u penziju. "Ja sam srećan čovek što sam ambasador u Srbiji. Srbija je Kini prijateljska zemlja", rekao je Li Mančang i dodao da nema mesta u Srbiji na kojem nije prijateljski dočekan. Kineski ambasador je rekao da je stabilna politička situacija u zemlji preduslov za sve. "Najviše projekata ima između Kine i Srbije. Postoji veliki potencijal Kine i Srbije - velika perspektiva odnosa", kazao je. On je rekao da je Srbija zemlja koja u regionu značajno doprinosi očuvanju mira. Zahvalio je srpskim predsedniku i premijerki, Aleksandru Vučiću i Ani Brnabić na svemu, kao i srpskom narodu koji daje podršku srpskom rukovodstvu za razvoj odnosa sa Kinom. Profesor Nankai Univerziteta Ge Šunći rekao je da je incijativa "Jedan pojas - jedan put" ekonomska, a ne politička ili vojna inicijativa. On je kazao da ta incijativa nastoji da stvori fleksibilnu ekonomsku mrežu i da se zemlje medujsobno povezuju. "Jedan pojas - jedan put je samo ekonomska incijativa bez političke penetracije", rekao je Ge Šunći. On je istakao da je za Srbiju bitno da bude stabilna sredina za investicije. Ocenio je da Srbija i Kina treba da razvijaju saradnju u digitalnoj oblasti, da sarađuju na polju edukacije, da se bolje razume ambijent za investiranje u Srbiju, da se moraju rešiti sproovi između investitora i izvođača radova u Srbiji, itd. "Pozivam iskusne investitore iz Kine da dođu i investiraju u Srbiju... Naš cilj je da pomognemo Srbiji da pogigne bruto domaći proizvod. Želimo da Srbija bude biser na putu svile", kazao je Ge Šunći. Austrijski diplomata Volfgang Petrič ukazao je na to da se incijativa "Jedan pojas - jedan put" odvija u kontekstu velikog globalnog nemira. Prema njegovim rečima, Kina u vremenu globalnog nemira nudi alternativnu viziju evropskog poretka sa drugačijim vrednostima.\nJOŠ DVA POGLAVLjA OTVORENA U PREGOVORIMA EU-SRBIJA, MINISTARKA ZABRINUTA ZBOG KIM\nBRISEL, 10. decembra 2018. (Beta) - Na Međuvladinoj konferenciji Srbija-EU u Briselu su 10. decembra otvorena još dva poglavlja u pregovorima Srbije o prijemu u Evropsku uniju - 17. o ekonomskoj i monetarnoj politici, i 18. o statistici. Evropski komesar za proširenje Johanes Han je na konferenciji za štampu istakao da otvaranje novih poglavlja pokazuje da je pouzdan, čvrst i utemeljen put Srbije ka EU, jer su poglavlja 17. i 18. "ključna za strukturne reforme Srbije" koje su dobre, ali treba da se pospeše. Podvukao je da su presudno važni rezultati reforme vladavine zakona, dobrog upravljanja i temeljnih prava, jer su s tim povezana sva poglavlja. Ministarka za evrointegracije Srbije Jadranka Joksimović je izjavila da je moglo biti otvoreno bar još jedno poglavlje, za šta se založila većina članica EU, a neka zemlje su bile protiv otvaranja bilo kojih poglavlja. Poglavlje 17. tiče se nezavisnosti centralnih banaka u ekonomskoj i monetarnoj politici, i zakonski sprečava da centralne banke direktno finansiraju javni sektor, kao i da javni sektor ima povlašćeni pristup finansijskim institucijama, čime se obezbeđuje delovanje tržišne privrede. Poglavlje 18. obuhvata oblast statistike s ciljem da se obezbede pouzdani i tačni podaci za procene stanja u društvu i državnim institucijama. Govoreći o 18. pregovaračkom poglavlju, o statistici, Han je rekao da Srbija ima opsežnu statističku bazu i ocenio da su oba poglavlja, i te kako važna i korisna "jer domaći i strani investitori pomno prate srpsku monetarnu i ekonomsku politiku". U pregovorima o prijemu Srbije u EU je ukupno otvoreno 16 poglavlja, a privremeno su zatvorena dva. Joksimović je po završetku Međuvladine konferencije Srbija-EU iznela zabrinutost zbog postupaka vlasti u Prištini i rekla da je sagovornicima u EU ukazala da Priština preti novim merama protiv dijaloga i Srbije, čime se ruše evropske vrednosti koje sprovodi Srbija. Komesar Han je rekao da je nedavno bio u Beogradu i Prištini u pokušaju da pomogne obnavljanje dijaloga. Rekao je da je "kristalno jasno da je uvođenje 100 odsto carina na uvoz robe iz Srbije i BiH temeljno protivno duhu sporazuma CEFTA i suprotno duhu regionalnog trgovinskog prostora i neprihvatljivo".\nDjORDjEVIĆ PREDVODI DELEGACIJU SRBIJE NA KONFERENCIJI U MARAKEŠU\nBEOGRAD, 10. decembra 2018. (Beta) - Ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Djorđević predvodi delegaciju Srbije na međunarodnoj Konferenciji o globalnom sporazumu o sigurnim, uređenim i legalnim migracijama, koja se održava 10. i 11. decembra u Marakešu. Djorđević je na marginama Konferencije imao niz uspešnih bilateralnih susreta, saopštilo je Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja. U razgovorima je ukazano na važnost razvoja i unapređenja bilateralne saradnje kao i zajedničkog rada u cilju regulisanja tokova migracija na društveno prihvatljiv način, navodi se u saopštenju. Djorđević je bio gost na svečanom ručku koji je u čast skupa priredio kralj Maroka Muhamed Šesti. Međunarodnu konferenciju otvorili su generalni sekretar UN Antonio Gutereš i predsednik Vlade Maroka Sadedin el Otmani. Među učesnicima konferencije su brojni predsednici država, uključujući nemačku kancelarku Angelu Merkel, španskog premijera Pedra Sančesa i grčkog Aleksisa Ciprasa.\nRUŽIĆ: SRBIJA PRIMER DRŽAVE KOJA JE LjUDSKA I MANjINSKA PRAVA PODIGLA DO NIVOA NAJVIŠIH STANDARDA\nBEOGRAD, 10. decembra 2018. (Beta) - Ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić čestitao je svim građanima i građankama Srbije Međunarodni dan ljudskih prava i ocenio da je Srbija danas dobar i vredan pažnje primer države koja je ljudska i manjinska prava podigla do nivoa najviših međunarodnih standarda. "Ova godina protekla je u znaku unapređenja prava pripadnika nacionalnih manjina čime smo poslali još jednu poruku svetu da možemo svi zajedno, poštujući jedni druge, bogateći jedni druge, graditi Srbiju kao moderno, tolerantno, multietničko društvo, u kojem ima mesta za sve one koji vole i prihvataju ovu zemlju kao svoju", rekao je Ružić, a prenelo Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave. On je kazao da je poštovanje i unapređenje ljudskih prava važan segment državne politike Srbije, a da je 10. decembar prilika da se podsetimo na značaj poštovanja prava i dostojanstva svakog pojedinca. "Uz želju da današnje poruke inspirišu na uzajamno poštovanje, poverenje i toleranciju, čestitam svim građanima Republike Srbije Međunarodni dan ljudskih prava", rekao je Ružić.\nBRISEL, 10. decembra 2018. (Beta) - Visoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost Federika Mogerini izjavila je 10. decembra da je i dalje uverena da, bez obzira na postojeće teškoće, dijalog Beograda i Prištine može biti nastavljen i da dve strane mogu postići pravno obavezujući sporazum o normalizaciji odnosa, ali da je odluka o tome na Beogradu i Prištini, a ne na Briselu. Na konferenciji za novinare posle sastanka ministara spoljnih poslova EU, Mogerini je ponovila da odluka o taksama na robu iz Srbije i BiH ugoržava dijalog i pozvala Prištinu da povuče tu odluku, jer dijalog treba da se vodi u atmosferi poverenja i poštovanja. Mogerini je rekla da EU i dalje pruža punu podršku nastavku dijaloga Beograda i Prištine kako bi došlo do pozitivnog ishoda - pravno obavezujućeg sporazuma koji bi rešio sva pitanja u vezi s potpunom normalizacijom odnosa. Visoka predstavnica je rekla da dijalog ne pripada ni EU, ni zemljama članicama, već dvema stranama, Beogradu i Prištini. "Za EU je relevantno i u tome smo jasni od samog početka da bismo pozdravili ishod koji na obuhvatan način rešava sva pitanja u vezi s normalizacijom na pravno obavezujući način i uz poštovanje principa međunarodnog prava i pravila EU. I dozvolite mi da to posebno kažem, to bi značilo da nema etničkih podela unutar zemalja i između zemalja", rekla je Mogerini na pitanje da li je za EU prihvatljiva ideja o korekciji granica. Ona je dodala da "bez obzira na prilagođavanja o kojem bi dve strane mogle razgovarati u budućnosti, to nikada neće... završiti u etnički čistim zemljama". Mogerini je dodala da svako eventualno rešenje mora da bude prihvatljivo za obe strane i da je na Beogradu i Prištini da se o tome dogovore a na Briselu da to olakša i proveri da li je u skladu s međunarodnim pravom i pravilima EU.\nBEOGRAD, 10. decembra 2018. (Beta) - Ministar finansija Srbije Siniša Mali i češka ministarka finansija Alena Šilerova 10. decembra su u Pragu potpisali Sporazum o regulisanju klirinškog duga Srbije prema Češkoj kojim će biti otpisano 70 odsto tog duga, koji potiče još iz doba SFRJ. "Uspeli smo, nakon teških pregovara, da dobijemo otpis 70 odsto duga, da sa 32,7 miliona dolara dođemo na 9,8 miliona. To je stvar koja je opterećivala odnose dve zemlje u proteklih 25 godina. Srbija ima novac na računu, biće regilusan i taj stari dug", rekao je Mali. On je dodao da, nakon što Sporazum bude ratifikovan, Srbija ima 45 dana da plati 9,8 miliona dolara, saopštilo je Ministarstvo finansija. Ministar je rekao da rešavanje klirinškog duga omogućava otvaranje nove stranice u odnosima Srbije i Češke, kako bi se dalje razvijala saradnja i podsticale investicije. "Pričali smo mnogo o novim investitorima koji dolaze u našu zemlju iz Češke Republike. To je sjajna stvar i zato želimo da ove stare dugove rešimo što pre kako bismo otvorili prostor za dalji razvoj naših bilateralnih odnosa", rekao je Mali. Češka ministarka finansija navela je da će postizanje Sporazuma o rešenju srpskog duga poboljšati odnose dve zemlje, koje je opterećivao taj problem iz prošlosti. Potpisivanju Sporazuma prisustvovala je premijerka Srbije Ana Brnabić koja je na čelu delegacije koja boravi u poseti Češkoj.\nBEOGRAD, 10. decembra 2018. (Beta) - Narodna banka Srbije saopštila je da će otvaranje pristupnog poglavlja o ekonomskoj i monetarnoj politici pomoći u održavanju makroekonomsku stabilnost i unapređenju konkurentnost, kao i rastu domaće privrede na tržišnim principima. NBS je saopštila da je domaće zakonodavstvo u oblasti ekonomske i monetarne politike "u najvećoj mogućoj meri" usklađeno s pravnim tekovinama EU, ali da je radi potpune usklađenosti Srbija predvidela određene izmene i dopune ključnih zakona iz te oblasti. Radi potpune usklađenosti s tekovinama EU, potrebno je promeniti Zakon o Narodnoj banci Srbije i Zakon o budzetskom sistemu, najkasnije do kraja 2021. godine. "Korist od otvaranja Poglavlja 17 za Srbiju leži u tome što će Srbija uz pomoć modernog zakonodavstva po EU standardima u oblasti ekonomske i monetarne politike nastaviti da održava makroekonomsku stabilnost i unapređuje konkurentnost i rast domaće ekonomije koja počiva na tržišnim principima i slobodnoj konkurenciji. Ovo se obezbeđuje putem održavanja stabilnosti cena, stabilnosti javnih finansija, strukturnim ekonomskim reformama i unapređenju domaćeg poslovnog okruženja", navela je NBS. Pravne tekovine EU u oblasti monetarne politike odnose se na nezavisnost centralne banke i zabranjuju centralnim bankama direktno finansiranje javnog sektora, kao i privilegovan pristup javnog sektora finansijskim institucijama. NBS je navela da se od novih država članica očekuje da teže ispunjenju kriterijuma za usvajanje evra, kao i da, dok ne pristupe evrozoni, politiku deviznog kursa tretiraju kao stvar od zajedničkog interesa EU.


Cvijanović: Pokretanje prve banke humanog mlijeka je veliki poduhvat | Frontal\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović izrazila je nadu da će ovogodišnja humanitarna akcija "S ljubavlju hrabrnim srcima" biti uspješna, te posebno istakla značaj povećanja svijesti o potrebama prijevremeno rođene djece u Republici Srpskoj.\nNakon sastanka sa predstavnicama Udruženja roditelja prijevremeno rođene djece "Mrvice", na čiju inicijativu će biti prikupljanja sredstva za pokretanje prve banke humanog mlijeka u Srpskoj, Cvijanovićeva je istakla da je ovo veliki poduhvat i prva ovakva banka u okviru BiH.\n- Moja zahvalnost Udruženju "Mrvice" koje je ove godine inicijator jedne velike, dobre ideje, ali i zahvalnost našim ljudima u Univerzitetskom kliničkom centru koji su prihvatili ideju uspostavljanja prve banke humanog mlijeka u Republici Srpskoj - rekla je Cvijanović.\nCvijanović je podsjetila da će to biti i prva banka humanog mlijeka u BiH, kakve danas postoje u savremenom svijetu, a posljednjih nekoliko godina i u našem okruženju.\n- Rukovodeći se tim dobrim praksama, odlučili smo se za jedan ovako veliki poduhvat. Ove godine, s obzirom na složenu epidemiološku situaciju neće biti našeg tradicionalnog okupljanja, ali ćemo imati program - navela je Cvijanović.\nPredsjednica Republike je istakla da će joj partneri u ovoj tradicionalnoj humanitarnoj kaciji, koja se ove godine organizuje 11. put, biti djeca širom Republike Srpske.\n- Ovo je prilika da se i njima zahvalim kao partnerima predsjednika Republike i svih naših udruženja koja su uključena u ovu aktivnost - napomenula je Cvijanovićeva.\nCvijanović je iskazala posebnu zahvalnost Udruženju "Mrvice", koje pokazuje aktivizam i koje je uspjelo da se izbori za povećanje svijesti o tome šta su potrebe prijevremeno rođene djece.\n- Uvijek smo srećni kada možemo zajedno da organizujemo neku dobru aktivnost te vrste. Naravno da smo razmišljali da li da u ovakvim okolnostima nešto uopšte organizujemo, ali želimo da organizujemo dobre stvari - poručila je Cvijanović.\nPrema njenim riječima, već postoji dobra veza između institucija Republike Srpske i udruženja.\n- Svaki put kada se ta pomoć odnosi na podršku našoj djeci onda smo zadovoljni i srećni i vjerujem da će ovogodišnja akcija biti uspješna, kao što je to bio slučaj svih prethodnih godina - rekla je predsjednica Republike.\nHumanitarna akcija "S ljubavlju hrabrim srcima" tradicionalno se održava pod pokroviteljstvom predsjednice Republike.\nSredstva prikupljena u ovogodišnjoj akciji biće iskorištena za pokretanje prve banke humanog mlijeka u Republici Srpskoj.\nU okviru akcije, u periodu od 1. do 31. decembra ove godine, biće aktivan i M:tel humanitarni broj 1411. Pozivom na ovaj broj, građani će biti u prilici da podrže akciju sa jednom KM i na taj način daju svoj doprinos cjelokupnoj akciji.\n01.12.2020. u 14:05h


MyCity » Filmovi -> Serije » Bates Motel\nPoslao: 19 Jul 2013 22:20\nNapisano: 23 Maj 2013 21:11\nPrimetio sam da nam na forumu nedostaje serija „Bates Motel“. Serija je svojevrsni omaž na kultni Hičkokov „Psiho“ iz 1960. godine.\nU ovoj seriji Norman Bates je srednjoškolac, povremeno komunikativan, povremeno zarobljen između dve ličnosti. Porodica Bates, nakon nesretne smrti glave porodice – oca Normana, od para od životnog osiguranja kupuje motel, tako da Norman ovde tek kao tinejdžer živi u sablasnoj kući koja ide uz motel. U ovoj seriji Norman ima i nešto starijeg brata „po materi“.\nMajka Norma Bates bori se sa životom i upada uglavnom iz nevolje u nevolju, pre svega gleda da zaštiti ekscentričnog sina Normana. Kroz seriju Norman „driftuje“ sve više i više ka poremećenoj ličnosti, njegova dvojna ličnost je sve više vidljiva. Norman se nalazi u ljubavnoj dilemi između dve devojke iz škole. Jedna je tipična američka „Teenage Queen“ a druga „jadna“, sa crevom i bocom za disanje, društveno zapostavljena skrivena lepotica.\nSerija se bavi i temama kao što su korupcija u policiji, uzgajanje marihuane, uopšte kriminal i nedoslednost raznih likova. Uglavnom kroz seriju stalno neko strada, ali ne baš nužno od strane Normana.\nKada sam završio sa prvom sezonom, učinilo mi se da je Norma Bates jedina iole normalna osoba u celom gradu. Normu igra fantastična Vera Farmiga, koja je ukrajinskog porekla i koju se sigurno svi sećaju iz filma "Running scared" u ulozi Tereze Gazel, kada ubija onaj krvoločni pedofilni par i izbavlja malog Olega i još dvoje male dece od sigurne smrti. Vera nosi ovu seriju i oduševljava u svakoj sceni sa glumom dostojnu Oskaru.\nSerija je ozbiljna bez ikakvih džidža-midža i komedijantskih kerefeka!\nPrva sezona ove serije je emitovana u Americi od 18.03. do 20.05.2013. godine i imala je 10 epizoda. Druga sezona je najavljena tek za 2014. godinu.\nGlavnu uloge su:\nNorma Bates - Vera Farmiga (Running scared, Orphan, Joshua, Up in the Air...)\nDylan Massett (Normanov brat po materi) - Max Thieriot (Jumper, Chloe, House at the End of the Street...)\nEmma Decody - Olivia Cooke (Devojka sa hendikepom)\nBradley Martin - Nicola Peltz (Školska "ljepotica")\nSheriff Alex Romero - Nestor Carbonell (Gradonačelnik Gotham-a iz "The Dark Knight Rises" i FBI-ajac iz serije "Ringer")\nZa ostale informaciji možete otići na: imdb.com/title/tt2188671/?ref_=sr_1\nDopuna: 19 Jul 2013 22:20\nVera Farmiga je nominovana u kategoriji glavne glumice u drami/seriji (Bates Motel) za Emmy Awards 2013!\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., Acaks88, amaterSRB, Apok, bankulen, bojank, celeron, Cobi026, comi_pfc, Dannyboy, darkangel, doom83, dozorni, dragon986, Front Channel, Gama, Georgius, helen1, Insan, ivan979, komkom, Konda, kovinacc, Krusarac, kybonacci, Leonardo, liman, madza, maiden6657, Majki, Marko Marković, mean_machine, mercedesamg, Mercury, Milan Miscevic, Misirac, MrNo, Nebo_M, nnovakis, nuke92, pein, raykan, repac, sakota79, Srki94, stalker, trajkoni018, Username1000, vathra, VJ, Vlada1389, vobo, zixmix


[ Pregleda: 26018 | Odgovora: 101 ] > FB > Twit\nRe: Hyperloop transit system 06.11.2013. u 13:06 - pre 77 meseci\nNego, mmix, ja sam siguran da ti Elon Musk nije ni do malog prsta, cim si uspeo tako precizno da utvrdis da on i njegov tim ustvari pishu neke nebuloze (verovatno sve to rade zbog samo-promocije, posto eto, taj covek i ekipa iza sebe nemaju nista konkretno, opipljivo, da pokazu u odnosu, na primer, ovu premudru ekipu iz Srbje koja ih je odmah "provalila", i koja (naravno) obitava na ES-u :))... pa bih te zamolio da ti (kao predvodnik, mozda sa jos mudrih glava ovde prisutnih) predstavis svoju genijalnu viziju transporta izmedju dva udaljena mesta, barem u istom nivou razrade, u kom je to uradio hyperloop tim. Ako nista drugo bices svetski poznat... ne samo na ES-u :)\nRe: Hyperloop transit system 06.11.2013. u 20:06 - pre 77 meseci\nDobro je da si ti uspesno napravio razliku izmedju ad hominem napada na Elona i napada na njegovu idiotsku ideju. Ja sam vec rekao da cu javno priznati svoju gresku ako neko napravi funkcionalan HyperLoop. Ono sto je pitanje je da li cete vi uraditi to isto ako za 5 godina i dalje ne bude nista od toga sem ideje? Ili ce i dalje biti da je ideja fenomenalna, "ispred svog vremena"™, nepravedno zapostavljena od ljubomornih kolega, i sta li se vec valja kao validan argument za teoriju zavere ovih dana. Ja znam da je obozavanje kult licnosti prirodnom selekcijom vekovima ugradjivan u tkivo srpskog etnosa, kulture i drustvene organizacije, nikom to nije bolnije ocigledno nego meni dok gledam "informativne" emisije o tenisu, ali sto je mnogo mnogo je. Mogao je tako da osmisli i warp motore,s amo da ga Univerzal ne bi tuzio zbog toga.\nPitanje masovnog transporta je daleko od trivijalnog da bi bilo ko to resio magicnim stapicem, pa bio taj neko i Elon. Za sve ostalo procitaj temu od pocetka, da se ne ponavljam.\nRe: Hyperloop transit system 06.11.2013. u 22:15 - pre 77 meseci\nNazvati neciju ideju idijotskom, podrazumeva da onaj koji to cini ima iskustveno i teoretsko znanje iza sebe, koje mu daje za pravo da tako nesto izjavi. Sve manje od toga je ... zakljuci sam.\nA sto se tice druge stvari: "Ono sto je pitanje je da li cete vi uraditi to isto ako za 5 godina i dalje ne bude nista od toga sem ideje? Ili ce i dalje biti da je ideja fenomenalna, "ispred svog vremena"™"\nTo pitanje je samo po sebi pogresno postavljeno - trebalo bi da glasi: Ako hyperloop dobije finansije koje su projektom i zacrtane, i ne bude nista od toga...\nDakle, ako dobije neophodne finansije, i ispostavi se da to nije moguce realizovati - onda ce naravno svako normalan priznati da je pojeo, ono sto je pojeo... i javno priznati gresku.\nJa iskreno ne znam da li taj njegov projekat moze da proradi, ali sam uveren da on i tim ljudi koji stoji iza toga, imaju debelo "hands-on" iskustvo u razlicitim oblastima/projektima, i nemaju razloga da se blamiraju/lupaju gluposti radi neke samo-promocije. Ono sto sam ja procitao o hyperloopu mi se cini logicnim. Jedinu manu koju vidim je to sto je to transport od tacke A do B bez medju stanica, bez racvanja itd. I kao takav moze biti isplativ samo za coast to coast transport izmedju mega-gradova, tj. kao dopuna postojecim sistemima transporta, a ne kao totalna zamena za recimo zeleznicu. Recimo da je dobra alternativa odredjenim linijama avio transporta, i da je dobro zamisljen za tu specificnu vrstu transporta (nikako kao sveobuhvatno resenje koje ce "magicnim stapicem" resiti sve probleme masovnog transporta - jer za tako nesto nije ni osmisljen).\nRe: Hyperloop transit system 06.11.2013. u 22:38 - pre 77 meseci\nmmix: Ja sam vec rekao da cu javno priznati svoju gresku ako neko napravi funkcionalan HyperLoop.\nAj sad, mos' misliti, priznaces gresku... Ti si se ovde u temi bas nalupao gluposti, da to ne daje neku tezinu ovakvom cinu. :) Izmedju ostalog rekao si da je CHSR superiorniji. :D\nOtto23: To pitanje je samo po sebi pogresno postavljeno - trebalo bi da glasi: Ako hyperloop dobije finansije koje su projektom i zacrtane, i ne bude nista od toga...\nFinansije uopste nisu jedini faktor koji utice na citav projekat, jer je tu politicki uticaj velik, dozvole, drzavne pijavice, zemljiste potrebno na deonicama koje ne idu uz auto-put,...\nOtto23: Ono sto sam ja procitao o hyperloopu mi se cini logicnim. Jedinu manu koju vidim je to sto je to transport od tacke A do B bez medju stanica, bez racvanja itd.\nPostoji racvanje, ne radi se samo o spajanju A i B, vec je planirano racvanje u kasnijim fazama projekta... Spajanje San Hosa, Sakramenta, kasnije i krak ka Las Vegasu, San Diegu. Pogledaj dokument koje je objavio Elon musk, tu mozes sve da procitas: http://www.teslamotors.com/sit...log_images/hyperloop-alpha.pdf\nOtto23: I kao takav moze biti isplativ samo za coast to coast transport izmedju mega-gradova, tj. kao dopuna postojecim sistemima transporta, a ne kao totalna zamena za recimo zeleznicu. Recimo da je dobra alternativa odredjenim linijama avio transporta, i da je dobro zamisljen za tu specificnu vrstu transporta (nikako kao sveobuhvatno resenje koje ce "magicnim stapicem" resiti sve probleme masovnog transporta - jer za tako nesto nije ni osmisljen).\nNije namenjen za coast to coast, vec za razdaljine 800-1200 km. Za sve preko toga i sam Elon predlaze avio. Zeleznica bi bila apsolutno bespotrebna u ovom slucaju!\nRe: Hyperloop transit system 06.11.2013. u 22:53 - pre 77 meseci\nNisam znao za racvanja :). Ako je tako, sistem je onda josh upotrebljiviji.\nOvo za "coast to coast" je figurativno receno - znao sam da postoji taj neki minimum i maximum za koji je isplativo praviti ceo sistem.\nZa zeleznicu nisam siguran da je to totalna zamena, barem ne za teretne vozove. Mislim da nije isplativo prevoziti velike kolicine rude, peska, i sl. jeftinih a teskih i zapremnski gabaritnih stvari preko ovog sistema - mislim da je tu klasicna (spora) zeleznica isplativija. Ovaj sistem je odlican za prevoz ljudi i odredjene vrste robe, izmedju velikih gradova. Nadam se da ce se umesto "brzih" vozova, naci politicke volje i snage, da se napravi test linija. Posebno sto je odnos u ceni izgradnje vishestruko na strani hyperloopa - pa taman bio i tri puta skuplji od predvidjene sume.\nRe: Hyperloop transit system 07.11.2013. u 07:41 - pre 77 meseci\nDa li umes prepoznas mućak (pokvareno jaje)?\nA da da sneses jaje?\nRe: Hyperloop transit system 07.11.2013. u 07:55 - pre 77 meseci\nTakodje mislim da osim ako nemas slicne kompetencije ne bi trebalo necije ideje neargumentovano nazivati idiotskim.\nMozemo biti sumnjicavi, zabrinuti ali vredjati ne bi trebalo.\nRe: Hyperloop transit system 07.11.2013. u 09:20 - pre 77 meseci\nivan.mojsilovic: Takodje mislim da osim ako nemas slicne kompetencije ne bi trebalo necije ideje neargumentovano nazivati idiotskim.\nne moras da budes rocket scientist da prepoznas bullsh*t.\nDa je Elon rekao "resio sam da napravim HyperLoop" ja bih bio sumnjicav, a posto je rekao "evo ja sam izmislio Hyperloop a vi ga napravite" onda je ideja idiotska, snishodljiva i bezobrazna prema hiljadama ljudi koji svakodnevno rade na resavanju problema transporta. Ponudio je neizvodljivo resenje i uzburkao vodu i napravio probleme ljudima koji zapravo resavaju te probleme. U mom selu takvi ljudi se zovu veoma prosto, nedoje*ani. I mislim da nema potrebe da to ponovo obrazlazem, sve zbog cega ja imam takav stav prema njegovoj idiotskoj ideji je je napisano na prethodnih X strana.\nOtto23: Nazvati neciju ideju idijotskom, podrazumeva da onaj koji to cini ima iskustveno i teoretsko znanje iza sebe, koje mu daje za pravo da tako nesto izjavi. Sve manje od toga je ... zakljuci sam.\nZalosna istina ljudske vrste je da su svi, ili bas skoro svi, ljudi njegove pozicije pre ili kasnije padali pod uticaj mesijanskog kompleksa. I nazalost imali svoju vernu pastvu koja je propagirala taj kult. Niko nije iznad kritike, pa ni on i njegove ideje; i ako je ideja idiotska ja cu je takvom nazvati, a ti misli sta hoces. Vreme ce pokazati ko je bio u pravu.\nNije uopste pogresno postavljeno. Zapravo to sto si ti naveo kao argument bi MORALO da ti kaze nesto na tu temu. U drugom po velicini centru venture kapitalizma (posle NY), ta njegova fenomenalna ideja ne moze da privuce ni jednog jedinog institucionalnog ili bilo kakvog drugog ozbiljnog investitora da udje u finansiranje makar dela tog projekta! Alo, o cemu mi pricamo? Svi su idioti sem njega, svetog Elona? Vi mozete da osporavate moj autoritet da njegovu ideju nazovem idiotkom, ali nisam ja jedini, njegove kolege, investitori, treca lica u inzenjerstvu, NIKO nece da udje u to cistih ruku. Krunski dokaz izvodljivosti vam je to sto se jedna osoba pojavila sa namerom da naivnima skine kozu sa ledja preko crowdfundinga? Ozbiljno?\nOtto23: Ja iskreno ne znam da li taj njegov projekat moze da proradi, ali sam uveren da on i tim ljudi koji stoji iza toga, imaju debelo "hands-on" iskustvo u razlicitim oblastima/projektima, i nemaju razloga da se blamiraju/lupaju gluposti radi neke samo-promocije.\nAko ti ne vidis motiv, on dakle ne postoji? Taj tim ljudi ne radi za plate to sto im se kaze? Dakle oni ne rade za pare nego zato sto duboko veruju u HyperLoop? Yeah, right. Neka ga onda i naprave, no pain, no gain.\nmr. ako: Finansije uopste nisu jedini faktor koji utice na citav projekat, jer je tu politicki uticaj velik, dozvole, drzavne pijavice, zemljiste potrebno na deonicama koje ne idu uz auto-put,...\nAh, izvini, potpuno sam zaboravio na ovu teoriju zavere. Ljubomorni vlastodrsci mu ne daju da bude velika faca. Dali su mu da lansira svemirske brodove, ali da, dozvole za niskogradnju su veliki problem. Jos pride kupiti zemljiste kao sto to radi McDonalds i Lidl, da, to je veliki problem. Treba imati razumevanja, ipak je to Srbi... ovaj Amerika, i dozvole se cekaju godinama i mora da se podmiti salterusa, i .... wtf?!?\nOzbiljno, ima li jos neki presmesni izgovor zasto ova velika ideja nikad nece videti svetlo dana? Bilo sta bar iole smisleno za ljude sa IQ veci od 100, ako vec ne mozemo da prebacimo 120?\nRe: Hyperloop transit system 07.11.2013. u 12:38 - pre 77 meseci\nDa li umes da prepoznas recimo rak u (naocigled) zdravoj osobi? Ili simptome za srcani udar, slog, urodjenu manu na srcu?\nLaiku je nemoguce da kaze u kakvom je zdravstevnom stanju neko (posebno ako je rec o slozenim i na prvi pogled ne prepoznatljivim stanjima), i zato tu procenu obavlja strucnjak - doktor, koji pored radnog iskustva, mora da ima i godine skolovanja (isto rade i osiguravajuce kuce, traze procenu doktora/strucnjaka a ne svog sluzbenika. Cak i oni buzdovani u pawn shopu ne prepoznaju sami "jaje" - vec traze strucnjaka da im proceni vrednost pre nego sto kupe predmet).\nDakle, samo odredjena vrsta ljudi, sa tolikim uverenjem, moze tako olako da deli ocene sta je idiotski a sta ne, za oblast u kojoj nije strucna.\nDa je Elon rekao "resio sam da napravim HyperLoop" ja bih bio sumnjicav, a posto je rekao "evo ja sam izmislio Hyperloop a vi ga napravite" onda je ideja idiotska, snishodljiva i bezobrazna prema hiljadama ljudi koji svakodnevno rade na resavanju problema transporta.\nZanimljivo stanoviste, bazirano verovatno na "cinjenicama"... evo update-a na tu temu, intervju sa reporterom forbes-a:\n(hint: barem procitati ono crveno)\n- The Hyperloop is optimized for travel between cities that are fewer than 1,000 miles apart. “The Hyperloop (or something similar) is, in my opinion, the right solution for the specific case of high traffic city pairs that are less than about 1500 km or 900 miles apart,” Musk wrote in the report. “Around that inflection point, I suspect that supersonic air travel ends up being faster and cheaper… For much longer journeys such as LA to NY it would be worth exploring super high speeds and this is probably technically feasible, but, as mentioned above, I believe the economics would probably favor a supersonic plane.”\n- The Hyperloop will travel 800 miles per hour–and in every way feel more like the Concorde than an Amtrak car. “Trains are heavy,” he says. “This is designed more like an aircraft.”\n- The $70 billion “high-speed” rail system proposed for California’s coastal corridor prompted Musk to act. “I don’t think we should do the high-speed rail thing because it’s currently slated to be roughly $70 billion but if one ratio is the cost at approval time versus the cost at completion time of most large projects I think it’s probably going to be close to $100 billion. And it seems like it’s going to be less desirable to take that than to take a plane, so that means it’s not just going to be, I mean California taxpayers are not just going to have to write off $100 billion but they’re also going to have to maintain and subsidize the ongoing operation of this train for a super long time, sort of California’s Amtrak. And that just doesn’t seem wise for a state that was facing bankruptcy not that long ago.”\n- The Hyperloop will cost closer to $6 billion to build. “That’s about the right number,” Musk says. “It’s worth noting that that’s more than Tesla, SpaceX and Solar City have spent, combined.”\n- Musk will invest his own money into this project, even though he hopes others will help as well. “I always invest my own money in the companies that I create. I don’t believe in the whole thing of just using other people’s money. I don’t think that’s right. I’m not going to ask other people to invest in something if I’m not prepared to do so myself.”\nDakle, nije rec o "magicnom stapicu" koji resava probleme masovnog transporta - vec, kao sto je i sam rekao, resava specifican slucaj transporta. I da, zamisli, covek hoce da napravi scaled down prototip (koji radi), i ulozi svoje pare u celu ideju i firmu.\n[Ovu poruku je menjao Otto23 dana 07.11.2013. u 13:57 GMT+1]\nRe: Hyperloop transit system 07.11.2013. u 13:07 - pre 77 meseci\nOdlicno, jedva cekam da ga vidim, makar i scaled down. Znaci treba mu godinu dana, kad bi se posvetio, ovako sest godina, znaci za tri meseca koliko je proslo od tog pompeznog intervjua minuli rad je...? Gde je ta kompanija u koju je ulozio osnivacki kapital? Jedino sto ja vidim da je tacno u tom clanku je ovo:\n"The $70 billion “high-speed” rail system proposed for California’s coastal corridor prompted Musk to act."\nZuljalo ga nesto pa se pocesao i mahnuo gomili sa balkona.... Mo's misliti.\nOvi crowdfunding likovi su bar odradili prvi korak u svom planu, izabrali su ime kompanije "HYPERLOOP TRANSPORTATION TECHNOLOGIES INC." , mada su vec u zaostatku sa prve tri faze koje su objavili na svom milestone spisku, uveliko bi trebalo da je pocelo zaposljavanje, samo sto ja jos ni komapniju ne vidim u kalifornijskom registru (sem neke koju je jos u avgustu formirala neka oportunisticka pravna kancelarija verovatno sa namerom da tuzi buducu kompaniju ako je ikad bude)... Mozda se nije primilo bas tako kako su ocekivali?\nLogika je neosporna, da je ovako nesto poceo/inicirao/otaljao bilo ko drugi sem svetog Elona, ja uopste ne bih morao da vam objasnjavam ove stvari jer bi ste ih i sami skapirali onakvim kakve jesu. Jedino sto vi imate ovde kao argumentaciju je slepa vera u jednog coveka. Kao sto sam rekao, koliko god da je sposoban, on nije Toni Stark, i nije mesija. Zato iskulirajte malo.\nRe: Hyperloop transit system 07.11.2013. u 13:14 - pre 77 meseci\nJedino sto ja vidim da je tacno u tom clanku je ovo\nCekaj, mozda zelis da kazes da si vidovit? Javlja ti se sta je tacno a sta ne?\nIli imas dokaz da reporteri forbes-a lazu, da su izmislili celu stvar? Da se ovaj razgovor sa njim nikad nije dogodio? Zasto bi lagali oko toga? Da nije 3ABEPA u pitanju? :)\nKo je sad teoreticar zaveretm?\nRe: Hyperloop transit system 07.11.2013. u 13:31 - pre 77 meseci\nMozda sam pogresno prepoznao formu clanka, ali meni se cini da je to siže intervjua, ne? Dakle, ne vidim kakve veze ima reporter Forbes-a sa Elonovim tvrdnjama sem sto je objavljeno u Forbes-u, oni ne lazu ali Elon je ocigledno slagao za bar jednu stvar. Ali znas kako kazu, the bigger the lie...\nI ne moras bas da budes vidovit, ajd procitaj jos jednom taj intervju i vidi sta je doticni Elon rekao da ce uarditi a sta je uradio za sada. Iskreno ne znam ni sto si uopste referencirao ovaj intervju koji je nastao dan nakon objave u avgustu, kad pricamo o trenutnom stanju i tome da niko na tome ne radi konkretno. Sta zelis da kazes, da jedna njegova rec dokazuje drugu, koja onda dokazuje prvu?\nSem sto je napravio sra*je inzenjerima na CHSR i naneo stetu njihovom odnosu sa politkosom i javnim mnjenjem, sta je zapravo on uradio za ova tri meseca? Manite me praznih prica i lakovernih clanaka iz avgusta, to je bilo pre tri meseca. Taj covek je sposoban da za tri meseca proizvede i lansira raketu u orbitu, a nije sposoban da oformi jednu kompaniju?\nRe: Hyperloop transit system 07.11.2013. u 13:48 - pre 77 meseci\nOct. 31, 2013 at 9:04 AM ET\nDatum vesti je 31 Oktobar 2013, najava je bila u "cetvrtak"... dakle, najdalje pre oko ~10 dana. I gle cuda, radi se na tome, biraju se ljudi za projekat... imas time line kad prototip treba da bude gotov. Ako mislis da mozes bolje i brze, slobodno. Dakle, odvojili su svoje resurse (ljude iz postojecih Elonovih kompanija/projekata), i firma zaposljava dodatne ljude kako bi napravila prototip - upravo da bi se ispeglalo sve ono sto nije ispeglano na papiru, i dokazalo da to radi. Elon je rekao da ce uloziti svoje pare (osim ako, naravno, neka 3ABEPA nije u pitanju, pa je ili on ili forbes lagao u ili o samom razgovoru).\nRe: Hyperloop transit system 07.11.2013. u 17:02 - pre 77 meseci\nCovece, to je ista kompanija koja trazi crowdfunding. Ista kompanija koja nije uspela da ubedi nijednog investitora da podrzi projekat konkretnima parama. Ista kompanija koja ima "kljucne" saradnike u nekim opskurnim kompanijama od kojih je jedna bukvalno napravila "nezavisan" izvestaj tako sto je prepisala Elonov dokument?!? I nijedna od tih kompanija ne radi za pare? Niti iko pominje bilo kakve pare?\nMeni je stvarno zao sto ti ne vidis ogromnu kolicinu BSa koji isplivava iz reci te zene. Mi junaci, mi protiv sistema, mi protiv nevernika, da smo njih slusali ni konkord ne bi imali, itd, itd. I gde si ti procitao tu da Elon to finansira? Razumi covece, to je sve obmana, NE POSTOJI kompanija "HYPERLOOP TRANSPORTATION TECHNOLOGIES" registrovana u Kaliforniji. Ali nemoj meni da verujes, proveri sam: http://kepler.sos.ca.gov/\nJa ne znam zasto oni to sve rade, ali smrdi do nebesa, tako da je jedino mogu da pretpostavimd a je u pitanju navlakusa za naivne da se isti oproste od svojih para.\nKao sto rekoh, bice mi drago da vidim Hyperloop u praksi. Jedva cekam. Al dok cekamo, ja bih ipak savetovao CA politikosu da ne odustaju od CHSR, da ne bude ona stara, golub na grani...\nBtw, ti znas da taj link ne radi?\nI pazi ovako, vec sam poceo da se ponavljam i bar dok ne dodje ta sredina 2014 za dizajn i 2015 za prototip, ja vise necu ucestvovati u ovoj temi. Sve sto sam imao da kazem, vec sam rekao. Vreme ce pokazati ostalo.\nRe: Hyperloop transit system 07.11.2013. u 22:31 - pre 77 meseci\nLinkovi ispod svih quote poruka rade. Ne znam u cemu je problem.\nNego, znaci 3ABEPAtm... smrdi bato do nebesa :)\nI ja sam se smorio, tako da, videcemo vremenom o cemu je rec. Definitivno smatram da oni nemaju razlog da muvaju oko hyperloop-a (to moze samo da im se obije o glavu na duge staze), a posebno ne da se upustaju u dalje pravljenje prototipa - ako im je u interesu bila samo samo-promocija. Mogli su fino da ostave dokument i prave se ludi...\n[Ovu poruku je menjao Otto23 dana 08.11.2013. u 01:52 GMT+1]\nRe: Hyperloop transit system 08.11.2013. u 02:25 - pre 77 meseci\nDa, vec se opasno ponavljamo, ali to samo potvrdjuje da ti ne samo sto nisi procitao moje odgovore na tvoje neke proizvoljne projekcije, vec nisi jos uvek procitao ni dokument koji toliko kritikujes.\nTo sto sam naveo, nije teorija zavere, vec su realni problemi koje ce jedan takav projekat imati... a kojima ce se delom baviti i sam Elon. Aj' pre nego kazes cuveno tvoje "bas ce CEO kompanije trositi vreme na to", neces verovati ali da, morace. :) Odlican primer za to je Steve Jobs i onaj njegov leteci tanjir/zgrada koju je poceo da gradi u Kupertinu. Verovao ili ne, morao je da trosi svoje vreme kao CEO Apple-a i odgovara na najretardiranija moguca pitanja polu-pismenih politicara u gradskom vecu i jos usput da se smeska! Morao je da ih "ubedi" da je to sto ce mu dati zemljiste dobar deal za grad... nije bilo dovoljno samo da tresne lovu i kaze, 'ocu da vas pokupujem ko McDonald i Lidl u mmix-ovom svetu.\nSto se tice veze politike i CHSR vec sam ti na to odgovarao, pa se ne bih ponavljao... a dovoljno je i ovo iznad sto sam napisao... mada i zdrav razum i par godina zivota u realnom svetu ce ti pokazati da postoji nesto sto se naziva licni/politicki interes, i kao takav je cesto protiv ispravnog razmisljanja i sveopsteg napretka. Ako pogledas kroz istoriju, slicni pokusaji su se desavali konstantno (nazalost neki i uspesno), ali je u najvecem broju slucajeva preovladao zdrav razum i zelja za napretkom i inovacijom.\nUpravo je to pokusaj i ovde. Napredak i inovacija, nasuprot zastarele tehnologije i skupe implementacije iste zbog overhead-a zarad namirivanja politicke strukture.\nTi ocigledno imas nesto protiv Elona per se, pa tu svoju mrzu projektujes i na vrlo inovativnu ideju koja moze dosta da promeni. Iako ovde pricamo o samoj ideji, uporno pokusavas da u pricu ubacis neki kult licnosti i slicne mistifikacije... a jasno je da vecinu zabole ko je smislio, vec upravo STA je smislio.\nNo, da ne ponavljamo u nedogled, pogledaj ranije poruke, tamo sam odgovorio na svaku tvoju tvrdnju, ova bese poslednja u nizu: http://www.elitemadzone.org/p3354667\nRe: Hyperloop transit system 12.06.2015. u 10:14 - pre 58 meseci\nRe: Hyperloop transit system 12.06.2015. u 11:47 - pre 58 meseci\nUh otvaras Pandorinu kutiju sad ce da se stvori ventura i co i da nam prica da to i njegova baba moze da uradi.\nRe: Hyperloop transit system 12.06.2015. u 23:52 - pre 58 meseci\nhaha, ja samo vidim da je proslo 600 dana od ove silne pompe gde me ispljuvaste a da je cela prica i dalje na nivou "igrala se deca".\nAjd da vidimo i taj cuveni $100 milion public offering later in 2015 Sto bi rekli, time is on my side\nSamo, vec smo spali sa 1000km/h na 300km/h, realnost udara...\nRe: Hyperloop transit system 13.06.2015. u 01:11 - pre 58 meseci\nJedno je sigurno, pre će moja baba da napravi hyperloop nego Elon Musk...\nRegistrovani: 23 ( guja011, mjanjic, tandrli, radicr, Grada22, messi94, srbaja, __Mrgud__, boro62promaja, vjova, Nex007, rade036, a1234567, Steve Lonmo, djoka_l, Panta_, Binary Mind, MartinK2, mozdasamjaamozdainisam, mikav, Zoran Milovanovic, aca_punk, Darko Nedeljković )


SkyCenter Kongresi - SkyCenter\nSky Center organizuje putovanja na kongrese i to:\nLogistiku i podršku tokom celog putovanja\nPreuzmite prijavu (SRB/EN) i program kongresa.\nNa ovoj stranici predstavljamo istaknute kongrese koji se dešavaju u sledećih šest meseci do godinu dana, i informacije vezane za njih, kao i predloge programa i toka putovanja. Možete pogledati buduće kongrese za specifičnu oblast medicine.\nDetalji naše ponude:\nTURISTIČKE USLUGE VEZANE ZA ORGANIZACIJU SKUPA:\n(informativni punkt u hotelu uz obradu prijavljenih učesnika)\nTEHNIČKE USLUGE STRUČNOG DELA SKUPA:\na. Prvi poziv se kreira minimum dva – tri meseca pre zvaničnog početka konferencije. Treba da sadrži osnovne podatke o konferenciji kao što su web sajt, datum od kad kreće prijava radova i ostale relevantne informacije.\nb. Ostali pozivi idu sukcesivno u zavisnosti od broja i brzine prijave radova.\nPrikupljanje recenzenata po temama (sesijama konferencije).\nDodela recenzenata odgovarajućim radovima.


Huavej je trenutno pod velikim pritiskom, ali korisnici u regionu nemaju razloga za brigu - Biznis Telegraf.rs\n16/06/19 | 16:29\nHuavej je trenutno pod velikim pritiskom, ali korisnici u regionu nemaju razloga za brigu\n- Bavimo se biznisom te nam nije drago što smo uvučeni u politička prepucavanja - rekao je generalni menadžer kompanije za Srbiju, Hrvatsku, Sloveniju, Bornu i Hercegovinu, Crnu Goru i Albaniju\nKorisnici "Huavejevih" uređaja u regionu nemaju razloga za brigu, izjavio je generalni menadžer kompanije za Srbiju, Hrvatsku, Sloveniju, Bornu i Hercegovinu, Crnu Goru i Albaniju Že Žang.\n- Huavej je trenutno pod velikim pritiskom...Radimo bez prestanka kako bismo svojim korisnicima osigurali podršku, a moram da se zahvalim i ''Guglu'' na pomoći. Mi smo privatna kompanija iako postoje glasine da neko drugi stoji iza nas - bavimo se biznisom te nam nije drago što smo uvučeni u politička prepucavanja - rekao je Že za hrvatski portal Indeks.\nKako kaže, jedino što kineski gigant sada može da uradi je da se posveti poslu i nastavi da pruža kvalitetne usluge svojim korisnicima. Ističe da kompanija za sada nije imala problema sa poslovanjem u regionu, a da očekuje i još bolju prodaju ove sezone.\n- Huavej proizvodi dobre uređaje, a presudno za odluku o kupovini jeste odgovor na pitanje da li je neki proizvod dobar ili nije. Svesni smo da kupci za sada misle da možda kupovinom Huaveijevog uređaja preuzimaju određeni rizik, ali ono što želim da im poručim jeste da, ukoliko im se naš proizvod sviđa, da ga slobodno kupe, a mi obećavamo da ćemo se mi pobrinuti da sve funkcioniše dobro i da nemaju nikakve brige - kaže Že.\nNavodi da "Huavej" i dalje želi da koristi operativni sistem "Android".\n- Kompanija ulaže velika sredstva u ekosistem ''Androida'' i nama je to prioritet i želimo da koristimo taj operativni sistem za koji smatramo da je odličan. Ne želimo da zamenimo operativni sistem, osim ako ne budemo prisiljeni na to. Tako da nam je glavni prioritet da ostanemo na ''Androidu'' - priča Že.\nDodaje da je pitanje vremena kada će "Huavej" da postane najveći proizvođač mobilnih uređaja na svetu. "Huavej" za sada drži drugo mesto među proizvođačima mobilnih uređaja u svetu.\nKompanija se našla u središtu trgovinskog rata između Kine i SAD nakon što je američki predsednik Donald Tamp 15. maja potpisao izvršnu naredbu kojom se iz bezbednosnih razloga zabranjuje korišćenje opreme.\nKineski gigant se našao i na crnoj listi, pa je američkim kompanijama poput "Gugla" i "Fejsbuka" ograničenja saradnja sa "Huavejem".\nHuavei ima "plan B" posle Gugla: Započeo zaštitu svoje alternative Androidu


Za i protiv Durexove Crvenkapice :: Buvljak ~ Opsta blebetanja ~ Svastara\nTema: Za i protiv Durexove Crvenkapice (Moderator: Latifovich)\nTrenutno vreme je: 21. Sep 2020, 18:04:12\nTema: Za i protiv Durexove Crvenkapice (Pročitano 6142 puta)\n09. Okt 2006, 12:49:51\nReklama za "dureks" kondome, u kojoj se Crvenkapa plaši "šumice i vuka bez gumice", otvara pitanje o "dobrom ukusu" marketinških agencija\nBEOGRAD - U svetu reklama sve je moguće! Čak i da nam se osamnaestogodišnja Crvenkapa, sa tetovažom zlog vuka na ramenu, poveri da se plaši "šumice i vuka bez gumice"! Od svekolikog zla u velikoj šumi mogu je jedino spasti kondomi firme "Dureks", za čiji račun je marketinška agencija "Grej vorld vajd" i osmislila ovu reklamnu poruku kojom su oblepljeni bilbordi širom grada.\nNova reklama za "dureks" kondome, u kojoj su iskorišćeni elementi čuvene bajke o Crvenkapi, otvara pitanje o granicama "dobrog ukusa" u sferi marketinga i oglašavanja, a najpre o ugrožavanju prava dece. Srđan Mihajlović, kreativni direktor agencije "Grej vorld vajd", kaže za Press da u konkretnom slučaju "nema ni govora o povredi dečjeg senzibiliteta".\n- Naše idejno rešenje nema nikakve veze sa pozivanjem dece na seks! Prosto je neverovatno da neko uopšte i može da pomisli na takvu mogućnost. Kao ozbiljna marketinška agencija, za svaku, pa i ovu kampanju, detaljno smo se pripremili i uzeli u obzir zvanična dokumenta države koja se bave strategijom borbe protiv side i zaštitom dece. Ustanovljeno je da sve više mladih ulazi u seksualne odnose prerano, a i broj neželjenih trudnoća je u porastu. Dakle, podaci ukazuju da i medijske kampanje moraju da se obraćaju mladoj populaciji. Mi smo se ovom reklamom obratili upravo njima, starijim tinejdžerima, a nikako deci - napominje Mihajlović.\nPrema njegovim rečima, korišćenje likova iz bajke nije nikakva retkost u reklamiranju, pa je neshvatljivo "problematizovanje" reklame u slučaju "Dureksa" i Crvenkape.\n- Reklamna kampanja Banke Inteza, na primer, koristi Snežanu i patuljke, a da se niko nije pobunio zbog toga. Uostalom, mi smo za lik Crvenkape angažovali manekenku stariju od 18 godina, tako da ne postoji dilema oko toga da li je isuviše mlada - zaključuje Mihajlović.\nPrema mišljenju marketinškog stručnjaka Cvjetina Milivojevića, neophodno je razdvojiti efektnost reklame od njene etičke prihvatljivosti.\n- Sa stanovišta onoga što reklama suštinski jeste, da joj je cilj da provocira, ideja sa Crvenkapom je pun pogodak. Međutim, kao koautor knjige "Etika javne reči u medijima i politici" moram da se osvrnem i na taj aspekt ove reklame. S obzirom na to da se reklamira specifičan proizvod koji nije namenjen deci, ova reklama vređa sećanje na detinjstvo i nostalgiju za proteklim vremenima. Njena poruka je neetička! U konkretnom slučaju skrnavi se osnovna ideja bajki o dobrim delima i pravdi - istakao je za Press Milivojević.\nI psiholog Tamara Džamonja-Ignjatović smatra da je reklamom za "dureks" kondome zloupotrebljena dečja bajka.\n- U svetu odraslih deca bi trebalo da se plaše raznih "vukova", ali nikako i da razmišljaju o nekim "gumicama"! Ako autori reklame tvrde da se ne obraćaju deci, već mlađoj, tinejdžerskoj populaciji, opet su napravili grešku. Tinejdžeri ne reaguju na bajke, a u najgorem slučaju takva poruka može i da ih iritira, pa je iz otpora neće poslušati - napomenula je Tamara Džamonja-Ignjatović.\nIz tržišne inspekcije nismo uspeli da dobijemo informaciju da li je novom reklamom "dureks" kondoma prekršen Zakon o reklamiranju. Ipak, kako Press saznaje, inspektori su već razgovarali sa predstavnicima agencije koja je autor ove reklame.\n- Tržišna inspekcija se raspitivala da li je došlo do povrede dečjih prava. Mi smo ih uverili da se u radu oslanjamo samo na ozbiljne podatke, a ne na provokaciju - istakao je kreativni inspektor "Grej vorld vajda" Srđan Mihajlović.\nPlagiranje je normalno?!\nVeoma je interesantno da je marketinška agencija "De Paskvale" iz Australije osmislila gotovo identično rešenje do kojeg su došli i autori reklame za "dureks" kondome! Naime, zanosna devojka sa crvenom kapuljačom i istetoviranim vukom na ramenu smeši se sa postera kojim se reklamira jedno bezalkoholno piće. Kreativni direktor agencije "Grej vorld vajd" Srđan Mihajlović napominje da je u svetu reklama "sve već izmišljeno i da sličnosti ne mogu da se izbegnu".\n- Tokom produkcije saznali smo za rešenje te marketinške agencije i moram da priznam da nam se dopalo. Naše rešenje je samo relativno slično - objašnjava Mihajlović.\nPoruka #1 09. Okt 2006, 15:44:09\nPa mislim da nije u redu,mogli su nekako drugacije da smisle reklamu a ne da uzimaju likove iz prica i naj taj nacin skodeci deci. [-X\nPoruka #2 09. Okt 2006, 15:48:53\nsamo kad bih naleteo na jednu takvu u woodu ...\nPoruka #3 09. Okt 2006, 20:40:44\nCitat: spider026 09. Okt 2006, 15:44:09\nPa, u tom slucaju (stetno po decu)... sledece su PC basne... to je vec uradjeno u nekim americkim drzavama... npr. Ivica i Marica ne spaljuju vesticu, a Crvenkicu ne prozdire vuk...\nPoruka #4 10. Okt 2006, 18:55:47\nnekako ne vidim kako to shkodi deci,otprilike kada dete sazna sta je i chemu sluzi kondom cenim da je vec je prestalo da veruje u basne.\nPoruka #5 11. Okt 2006, 17:12:43\npo meni los marketinshki potez! posto mi je neko rekao za reklamu dok sam vozio jer je nisam video, nisam cuo za crvenkapu nego samo = pazi se vuka bez gumice, rekoh eto opet neke javne gay kampanje :D dok nisam cuo i prefix sa crvenkapom! al opet nije ok!\nPoruka #6 11. Okt 2006, 18:03:26\n:ballbounce: a shto je losh marketinshki potez,da necesh mozda iz protesta da kupish neki drugi kurton a ne durex.\nsvaka reklama koja digne prashinu je dobar marketinshki potez i shto se vishe bude prichalo o toj reklami bice utoliko uspeshnija\nPoruka #7 11. Okt 2006, 18:25:54\nИ лоша реклама је добра реклама.\nPoruka #8 11. Okt 2006, 19:05:30\ndobro je sto nisam setao onu maicu sa kondomom koju sam dobio na nagradnoj igri.\nPoruka #9 11. Okt 2006, 19:07:44\nДа ли би у том случају ти био добра или лоша реклама?\nOznake: kapica Crvenkapice lik crvenkape reklama gumice agencija protiv marketinska cuvaj\ncrvena postoji pazi grej dureks crvenkapica crvenkapa durex durexovi vuka